# Europeiska unionens C 74/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 74 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången20 mars 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 74

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången20 mars 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2008/C 074/01 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 074/02 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2010 | 5 |
| 2008/C 074/03 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010 | 10 |
| 2008/C 074/04 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010 | 15 |
| 2008/C 074/05 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010 | 19 |
| 2008/C 074/06 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, 2007–2010 | 24 |
| 2008/C 074/07 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Maltas stabilitetsprogram för 2007–2010 | 28 |
| 2008/C 074/08 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010 | 33 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2008/C 074/01

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2010

1

2008/C 074/02

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2010

5

2008/C 074/03

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010

10

2008/C 074/04

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

15

2008/C 074/05

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

19

2008/C 074/06

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, 2007–2010

24

2008/C 074/07

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Maltas stabilitetsprogram för 2007–2010

28

2008/C 074/08

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010

33

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 074/09 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 074/09

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 074/11 | Eurons växelkurs | 39 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 074/12 | Information enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav | 40 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 074/11

Eurons växelkurs

39

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 074/12

Information enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav

40

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 074/13 | Ansökningsomgång för indirekta åtgärder inom ramen för det fleråriga gemenskapsprogrammet för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (programmet eContentplus) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Ansökningsomgång för arbetsprogrammen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration | 64 |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Europeiska ekonomiska samarbetsområdetEftadomstolen |
| 2008/C 074/15 | Begäran om ett rådgivande yttrande i målet L'Oréal Norge AS mot Smart Club Norge AS från Oslo tingrett av den 26 november 2007 (Mål E-10/07) | 65 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 074/16 | Tillkännagivande om inledande om en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina | 66 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 074/17 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 71 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 074/21 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 72 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 074/13

Ansökningsomgång för indirekta åtgärder inom ramen för det fleråriga gemenskapsprogrammet för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (programmet eContentplus) (
  1
  )

e

plus

1

62

2008/C 074/14

Ansökningsomgång för arbetsprogrammen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration

64

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Europeiska ekonomiska samarbetsområdetEftadomstolen

2008/C 074/15

Begäran om ett rådgivande yttrande i målet L'Oréal Norge AS mot Smart Club Norge AS från Oslo tingrett av den 26 november 2007 (Mål E-10/07)

65

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 074/16

Tillkännagivande om inledande om en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

66

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 074/17

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)) (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

71

ANDRA AKTER

Kommissionen

2008/C 074/21

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2010

(2008/C 74/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Österrike har under de senaste åren upplevt en stark ekonomisk tillväxt, som ligger över genomsnittet i övriga euroländer. Den privata konsumtionsutvecklingen var dock svag, varför de huvudsakliga tillväxtfaktorerna var nettoexport och investeringar. En fortsatt dämpad löneutveckling bidrog till att bibehålla prisstabiliteten och samtidigt stärka konkurrenskraften gentemot omvärlden.
  Den österrikiska arbetsmarknaden har fungerat väl, med en arbetslöshet som är bland den lägsta i EU och en total sysselsättningsgrad som överstiger Lissabonstrategins mål på 70 %. Sysselsättningsgraden bland den äldre arbetskraften är dock fortfarande betydligt lägre än genomsnittet i EU. Underskottet i de offentliga finanserna har sjunkit sedan 2005 samtidigt som den offentliga skuldsättningen överstiger 60 % av BNP, men målsättningen att uppnå budgetbalans har upprepade gångar skjutits på framtiden. För att nå en varaktig konsolidering av de offentliga finanserna behöver också de skattemässiga relationerna mellan den offentliga förvaltningens olika nivåer ses över, eftersom de nu är alltför komplicerade och inte tillräckligt överblickbara. |
| --- | --- |

(2)

Österrike har under de senaste åren upplevt en stark ekonomisk tillväxt, som ligger över genomsnittet i övriga euroländer. Den privata konsumtionsutvecklingen var dock svag, varför de huvudsakliga tillväxtfaktorerna var nettoexport och investeringar. En fortsatt dämpad löneutveckling bidrog till att bibehålla prisstabiliteten och samtidigt stärka konkurrenskraften gentemot omvärlden.

Den österrikiska arbetsmarknaden har fungerat väl, med en arbetslöshet som är bland den lägsta i EU och en total sysselsättningsgrad som överstiger Lissabonstrategins mål på 70 %. Sysselsättningsgraden bland den äldre arbetskraften är dock fortfarande betydligt lägre än genomsnittet i EU. Underskottet i de offentliga finanserna har sjunkit sedan 2005 samtidigt som den offentliga skuldsättningen överstiger 60 % av BNP, men målsättningen att uppnå budgetbalans har upprepade gångar skjutits på framtiden. För att nå en varaktig konsolidering av de offentliga finanserna behöver också de skattemässiga relationerna mellan den offentliga förvaltningens olika nivåer ses över, eftersom de nu är alltför komplicerade och inte tillräckligt överblickbara.

| (3) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att avta något, från 3,4 % under 2007 till i genomsnitt 2,5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Med tanke på hur livsmedels- och oljepriserna utvecklats den senaste tiden kan inflationen komma att bli något högre än enligt programmets beräkningar. Den fortsatta återhållsamma löneutvecklingen bör dock bidra till att upprätthålla en hög konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(3)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att avta något, från 3,4 % under 2007 till i genomsnitt 2,5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Med tanke på hur livsmedels- och oljepriserna utvecklats den senaste tiden kan inflationen komma att bli något högre än enligt programmets beräkningar. Den fortsatta återhållsamma löneutvecklingen bör dock bidra till att upprätthålla en hög konkurrenskraft.

| (4) | För 2007 uppgick det offentliga underskottet till 0,7 % av BNP, jämfört med ett mål på 0,9 % av BNP som angavs i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Denna förbättring jämfört med målet är främst ett resultat av en bättre konjunktur än beräknat, där de offentliga inkomsterna överstiger budgetplanerna och i viss mån uppväger den högre än planerade utgiftstillväxten. Särskilt gav skatteintäkter från löneskatt och bolagsskatt samt skatt på kapitalintäkter upphov till högre inkomster än planerat. Rådet konstaterar att generellt sett kan budgetgenomförandet under 2007 även anses ligga i linje med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. |
| --- | --- |

(4)

För 2007 uppgick det offentliga underskottet till 0,7 % av BNP, jämfört med ett mål på 0,9 % av BNP som angavs i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Denna förbättring jämfört med målet är främst ett resultat av en bättre konjunktur än beräknat, där de offentliga inkomsterna överstiger budgetplanerna och i viss mån uppväger den högre än planerade utgiftstillväxten. Särskilt gav skatteintäkter från löneskatt och bolagsskatt samt skatt på kapitalintäkter upphov till högre inkomster än planerat. Rådet konstaterar att generellt sett kan budgetgenomförandet under 2007 även anses ligga i linje med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

| (5) | Det främsta målet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att senast 2010 nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, nämligen ett saldo i balans i strukturella termer (dvs. i konjunkturrensade termer exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Det nominella saldot i de offentliga finanserna beräknas vändas från ett underskott på 0,7 % av BNP 2007 till ett överskott på 0,4 % av BNP 2010, med tyngdpunkten i anpassningen i slutet av programperioden. Man räknar med en något mindre förbättring av det primära överskottet – med 0,9 procentenheter av BNP – under perioden. Det strukturella underskottet, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, kommer att minska med omkring 1 procentenhet av BNP mellan 2007 och 2010 (3). Konsolideringen bygger till stor del på utgiftsnedskärningar, främst återhållsamhet med sociala utgifter och vinster från förvaltningsreformer. Jämfört med det föregående programmet, där det förutsågs att det medelfristiga målet nästan skulle uppnås under 2009, har den planerade anpassningen i den nya uppdateringen senarelagts något trots ett bättre tillväxtutfall 2007. Den offentliga bruttoskulden uppskattades till strax under 60 % av BNP 2007, dvs. motsvarade fördragets referensvärde, och beräknas under programperioden sjunka ytterligare med 4,5 procentenheter. |
| --- | --- |

(5)

Det främsta målet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att senast 2010 nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, nämligen ett saldo i balans i strukturella termer (dvs. i konjunkturrensade termer exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Det nominella saldot i de offentliga finanserna beräknas vändas från ett underskott på 0,7 % av BNP 2007 till ett överskott på 0,4 % av BNP 2010, med tyngdpunkten i anpassningen i slutet av programperioden. Man räknar med en något mindre förbättring av det primära överskottet – med 0,9 procentenheter av BNP – under perioden. Det strukturella underskottet, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, kommer att minska med omkring 1 procentenhet av BNP mellan 2007 och 2010 (3). Konsolideringen bygger till stor del på utgiftsnedskärningar, främst återhållsamhet med sociala utgifter och vinster från förvaltningsreformer. Jämfört med det föregående programmet, där det förutsågs att det medelfristiga målet nästan skulle uppnås under 2009, har den planerade anpassningen i den nya uppdateringen senarelagts något trots ett bättre tillväxtutfall 2007. Den offentliga bruttoskulden uppskattades till strax under 60 % av BNP 2007, dvs. motsvarade fördragets referensvärde, och beräknas under programperioden sjunka ytterligare med 4,5 procentenheter.

| (6) | Riskerna förknippade med programmets budgetberäkningar förefaller i stort sett uppväga varandra under 2008, men för 2009 och 2010 skulle budgetutfallen kunna bli sämre än vad som beräknats, trots rimliga makroekonomiska antaganden. I synnerhet saknas i programmet tillräckliga uppgifter om de åtgärder som krävs för att stödja de betydande utgiftsbegränsningar som planeras under programmets två sista år, även om besparingar inom arbetslöshetsersättningar och pensioner, som ett resultat av 2004 års pensionsreform, bör bidra till minskningen av utgiftskvoten. Det är inte heller klart hur utgiftsmålen lämnar utrymme för de planerade ökade utgifterna för utbildning, FoU och infrastruktur under programperioden, samtidigt som de förväntade effektivitetsvinsterna inom den offentliga förvaltningen förblir osäkra.
  I programmet aviseras slutligen skattesänkningar 2010 utan att det anges hur de ska finansieras. Riskerna med avseende på den beräknade utvecklingen av skuldkvoten förefaller i stort sett uppväga varandra, med å ena sidan underskott som riskerar att överstiga de angivna målen och därigenom riskerar att avvika från programmets anpassningsbana, och å andra sidan en möjligen högre nominell BNP-tillväxt än vad man räknat med. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna förknippade med programmets budgetberäkningar förefaller i stort sett uppväga varandra under 2008, men för 2009 och 2010 skulle budgetutfallen kunna bli sämre än vad som beräknats, trots rimliga makroekonomiska antaganden. I synnerhet saknas i programmet tillräckliga uppgifter om de åtgärder som krävs för att stödja de betydande utgiftsbegränsningar som planeras under programmets två sista år, även om besparingar inom arbetslöshetsersättningar och pensioner, som ett resultat av 2004 års pensionsreform, bör bidra till minskningen av utgiftskvoten. Det är inte heller klart hur utgiftsmålen lämnar utrymme för de planerade ökade utgifterna för utbildning, FoU och infrastruktur under programperioden, samtidigt som de förväntade effektivitetsvinsterna inom den offentliga förvaltningen förblir osäkra.

I programmet aviseras slutligen skattesänkningar 2010 utan att det anges hur de ska finansieras. Riskerna med avseende på den beräknade utvecklingen av skuldkvoten förefaller i stort sett uppväga varandra, med å ena sidan underskott som riskerar att överstiga de angivna målen och därigenom riskerar att avvika från programmets anpassningsbana, och å andra sidan en möjligen högre nominell BNP-tillväxt än vad man räknat med.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2010, såsom planeras i programmet. Under hela perioden kommer emellertid en tillräcklig säkerhetsmarginal att skapas för att underskottet inte ska riskera att överskrida referensvärdet 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Programmets takt i anpassningen mot det medelfristiga målet är otillräcklig under 2008 och bör stärkas betydligt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör överstiga 0,5 % av BNP under goda ekonomiska tider. Rådet konstaterar också att takten i anpassningen under 2008 är inte heller i linje med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. Efter 2008 bör den planerade anpassningen backas upp av särskilda utgiftsbesparingar. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2010, såsom planeras i programmet. Under hela perioden kommer emellertid en tillräcklig säkerhetsmarginal att skapas för att underskottet inte ska riskera att överskrida referensvärdet 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Programmets takt i anpassningen mot det medelfristiga målet är otillräcklig under 2008 och bör stärkas betydligt i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör överstiga 0,5 % av BNP under goda ekonomiska tider. Rådet konstaterar också att takten i anpassningen under 2008 är inte heller i linje med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. Efter 2008 bör den planerade anpassningen backas upp av särskilda utgiftsbesparingar.

| (8) | Österrike förefaller vara ett lågriskland när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning är lägre i Österrike än för EU-länderna i genomsnitt, och pensionsutgifterna som andel av BNP beräknas på lång sikt minska. Den i programmet uppskattade situationen för de offentliga finanserna 2007, som är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, bidrar till att lindra den demografiska utvecklingens beräknade långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Bibehållandet av höga primära överskott på medellång sikt i enlighet med planerna i programmet kan ytterligare bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Österrike förefaller vara ett lågriskland när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning är lägre i Österrike än för EU-länderna i genomsnitt, och pensionsutgifterna som andel av BNP beräknas på lång sikt minska. Den i programmet uppskattade situationen för de offentliga finanserna 2007, som är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, bidrar till att lindra den demografiska utvecklingens beräknade långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Bibehållandet av höga primära överskott på medellång sikt i enlighet med planerna i programmet kan ytterligare bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Genom inriktningen på åtgärder med direkta effekter på de offentliga finanserna innehåller både stabilitetsprogrammet och genomföranderapporten åtgärder för en omläggning av de offentliga utgifterna i riktning mot tillväxtorienterade utgiftsområden, som exempelvis FoU, infrastruktur och utbildning. På motsvarande sätt innehåller genomföranderapporten uppgifter om reformerna av den offentliga förvaltningen, sjuk- och hälsovårdssystemen, liksom införandet av en ny medelfristig budgetram, vilka alla är centrala inslag på den väg mot konsolidering av de offentliga finanserna som stakas ut i stabilitetsprogrammet. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Genom inriktningen på åtgärder med direkta effekter på de offentliga finanserna innehåller både stabilitetsprogrammet och genomföranderapporten åtgärder för en omläggning av de offentliga utgifterna i riktning mot tillväxtorienterade utgiftsområden, som exempelvis FoU, infrastruktur och utbildning. På motsvarande sätt innehåller genomföranderapporten uppgifter om reformerna av den offentliga förvaltningen, sjuk- och hälsovårdssystemen, liksom införandet av en ny medelfristig budgetram, vilka alla är centrala inslag på den väg mot konsolidering av de offentliga finanserna som stakas ut i stabilitetsprogrammet.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer endast delvis med de landsspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdades inom ramen för Lissabonstrategin. Förbättringen i strukturella termer i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna förefaller nämligen inte vara tillräcklig. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer endast delvis med de landsspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdades inom ramen för Lissabonstrategin. Förbättringen i strukturella termer i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna förefaller nämligen inte vara tillräcklig.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (4). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (4).

Sammantaget är slutsatsen att programmet, i en situation där den beräknade tillväxten fortfarande ligger nära den potentiella tillväxten, indikerar långsamma framsteg i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna. Tyngdpunkten i anpassningen planeras här infalla mot slutet av programperioden och baseras på inte helt preciserade utgiftsbegränsningar. Det finns risk för att budgetmålen inte kommer att uppnås efter 2008 och att de medelfristiga målen för de offentliga finanserna inte kommer att uppnås inom programperioden. I uppdateringen anges inte hur de skattesänkningar som aviseras för 2010 ska finansieras. Den offentliga sektorns skuldsättning förväntas 2007 ha nått ned till referensvärdet på strax under 60 % av BNP och fortsätta att sjunka måttligt under kommande år. Österrike förefaller löpa låg risk när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning uppmanas Österrike att dra fördel av att underskottsutfallet 2007 blev något lägre än beräknat och göra en större anpassning 2008 samt underbygga den planerade anpassningen under de två återstående åren av programmet genom specifika och tillräckliga åtgärder, inklusive finansiering av den planerade skattereformen. På detta sätt bör det medelfristiga målet för de offentliga finanserna kunna uppnås tidigare än vad som förutses i programmet, särskilt genom ett mer strikt genomförande av utgiftsbegränsningar och genom att använda alla oförutsedda skatteinkomster till att konsolidera de offentliga finanserna.

Rådet noterar också att sådana åtgärder skulle ligga i linje med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (fõrãndring i %) | SP nov. 2007 | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | i.u. |
| SP mars 2007 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov. 2007 | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2007 | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | i.u. |
| SP mars 2007 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | i.u. |
| SP mars 2007 | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalasen)
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| KOM nov. 2007 | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | i.u. |
| SP mars 2007 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KOM nov. 2007 | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| KOM nov. 2007 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | i.u. |
| SP mars 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KOM nov. 2007 | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | i.u. |
| SP mars 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KOM nov. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | i.u. |
| SP mars 2007 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KOM nov. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | i.u. |
| SP mars 2007 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KOM nov. 2007 | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| KOM nov. 2007 | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | i.u. |
| SP mars 2007 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(fõrãndring i %)

SP nov. 2007

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

KOM nov. 2007

3,3

3,3

2,7

2,4

i.u.

SP mars 2007

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

HIKP-inflation

(i %)

SP nov. 2007

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

KOM nov. 2007

1,7

1,9

1,9

1,8

i.u.

SP mars 2007

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

SP nov. 2007

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

KOM nov. 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

i.u.

SP mars 2007

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalasen)

(i % av BNP)

SP nov. 2007

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

KOM nov. 2007

3,3

4,6

5,2

5,3

i.u.

SP mars 2007

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KOM nov. 2007

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

KOM nov. 2007

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

i.u.

SP mars 2007

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Primärt saldo

(i % av BNP)

KOM nov. 2007

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

KOM nov. 2007

1,4

1,7

1,8

2,0

i.u.

SP mars 2007

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KOM nov. 2007

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

i.u.

SP mars 2007

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KOM nov. 2007

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

KOM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

i.u.

SP mars 2007

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KOM nov. 2007

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

KOM nov. 2007

61,7

60,0

58,4

57,2

i.u.

SP mars 2007

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas främst kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  Om man redovisade de ytterligare utgifterna för militär utrustning som en engångsåtgärd (som man gör i programmet enligt i översiktstabellen nedan, även om kommissionen inte gör det), skulle justeringen av det strukturella underskottet bli 0,2 procentenheter lägre än om man inte tog med dessa engångsåtgärder.

(4)  Särskilt saknas uppgifter om vissa komponenter av stock-/flödesjusteringarna liksom vissa poster som rör långsiktig hållbarhet.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en uppskattad potentiell tillväxt på 2,2 % 2006 respektive 2,4 % under perioden 2007–2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt det senaste programmet uppgår engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder till 0,2 % av BNP 2007 och 2008 och till 0,1 % av BNP 2009, samtliga underskottsökande (utgifter för militär utrustning). Det finns inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder i kommissionens höstprognos eftersom kommissionen inte betraktar denna utgift för militär utrustning som en engångsåtgärd.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/5

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2010

(2008/C 74/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Sloveniens generellt sett starka BNP-tillväxt under de senaste tio åren nådde sin höjdpunkt under det första året av landets medlemskap i euroområdet. Under 2007 registrerades dock även en markant uppgång i inflationen – huvudsakligen till följd av råvaruprisutvecklingen i kombination med en bristande konkurrens inom vissa sektorer – vilket riskerar att påverka löneutvecklingen under 2008.
  Mot bakgrund av den starka ekonomiska tillväxten inför anslutningen till EU och inträdet i euroområdet gjordes goda framsteg i fråga om konsolideringen av de offentliga finanserna. Inför framtiden kommer det att krävas ökad arbetskraftsproduktivitet, en löneutveckling i linje med produktiviteten och fortsatta finanspolitiska insatser för att främja makroekonomisk stabilitet, inbegripet lägre inflation. Bemästras den senaste tidens ökande inflationstakt i Slovenien skulle detta bidra till att denna exportorienterade ekonomi kan behålla sin konkurrenskraft. Vidare är de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt fortfarande en utmaning med tanke på de avsevärda effekter som den åldrande befolkningen väntas få på budgeten om pensionssystemet inte reformeras ytterligare. För att understödja ekonomins pågående upphämtningsprocess är det viktigt att strukturreformerna fortsätter, särskilt på arbets- och produktmarknaderna. I detta sammanhang kommer det att vara lämpligt att i högre grad omfördela de offentliga utgifterna till tillväxtfrämjande områden och att samtidigt ta itu med stelbenta budgetregler och förbättra effektiviteten avseende utgifterna. |
| --- | --- |

(2)

Sloveniens generellt sett starka BNP-tillväxt under de senaste tio åren nådde sin höjdpunkt under det första året av landets medlemskap i euroområdet. Under 2007 registrerades dock även en markant uppgång i inflationen – huvudsakligen till följd av råvaruprisutvecklingen i kombination med en bristande konkurrens inom vissa sektorer – vilket riskerar att påverka löneutvecklingen under 2008.

Mot bakgrund av den starka ekonomiska tillväxten inför anslutningen till EU och inträdet i euroområdet gjordes goda framsteg i fråga om konsolideringen av de offentliga finanserna. Inför framtiden kommer det att krävas ökad arbetskraftsproduktivitet, en löneutveckling i linje med produktiviteten och fortsatta finanspolitiska insatser för att främja makroekonomisk stabilitet, inbegripet lägre inflation. Bemästras den senaste tidens ökande inflationstakt i Slovenien skulle detta bidra till att denna exportorienterade ekonomi kan behålla sin konkurrenskraft. Vidare är de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt fortfarande en utmaning med tanke på de avsevärda effekter som den åldrande befolkningen väntas få på budgeten om pensionssystemet inte reformeras ytterligare. För att understödja ekonomins pågående upphämtningsprocess är det viktigt att strukturreformerna fortsätter, särskilt på arbets- och produktmarknaderna. I detta sammanhang kommer det att vara lämpligt att i högre grad omfördela de offentliga utgifterna till tillväxtfrämjande områden och att samtidigt ta itu med stelbenta budgetregler och förbättra effektiviteten avseende utgifterna.

| (3) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten minska från 5,8 % 2007 till 4,6 % 2008 och 4,1 % 2009 och därefter stiga till 4,5 % i slutet av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden, även om riskerna för 2008 till följd av yttre faktorer har ökat sedan stabilitetsprogrammet utarbetades. Efter den oväntade ökningen av inflationen under 2007 är programmets inflationsberäkningar avsevärt högre än i förra årets scenario. De förefaller dock fortfarande ligga i underkant för 2008 med tanke på den senaste tidens prisutveckling på livsmedel och energi. Andrahandseffekterna av den kraftiga uppgången i inflationen under 2007 och löneökningarna inom den offentliga sektorn som sprider sig till den privata sektorn kan leda till en högre inflation än i det övriga euroområdet. Om den blir bestående skulle det innebära att konkurrenskraften utvecklas mindre gynnsamt än vad som beräknas i programmet. |
| --- | --- |

(3)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten minska från 5,8 % 2007 till 4,6 % 2008 och 4,1 % 2009 och därefter stiga till 4,5 % i slutet av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden, även om riskerna för 2008 till följd av yttre faktorer har ökat sedan stabilitetsprogrammet utarbetades. Efter den oväntade ökningen av inflationen under 2007 är programmets inflationsberäkningar avsevärt högre än i förra årets scenario. De förefaller dock fortfarande ligga i underkant för 2008 med tanke på den senaste tidens prisutveckling på livsmedel och energi. Andrahandseffekterna av den kraftiga uppgången i inflationen under 2007 och löneökningarna inom den offentliga sektorn som sprider sig till den privata sektorn kan leda till en högre inflation än i det övriga euroområdet. Om den blir bestående skulle det innebära att konkurrenskraften utvecklas mindre gynnsamt än vad som beräknas i programmet.

| (4) | I kommissionens höstprognos 2007 beräknas det offentliga underskottet för 2007 uppgå till 0,7 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,5 % i 2006 års program. Skillnaden förklaras i huvudsak av det bättre än väntade utgångsläget för 2006 och en högre nominell BNP-tillväxt än väntat under 2007. Enligt uppdateringen av programmet för 2007 utjämnades samtidigt den oväntat positiva intäktsutvecklingen delvis av en högre utgiftsökning än vad som planerades i programmet för 2006. Mer aktuella uppgifter på kontantbasis tyder dock på ett bättre resultat för 2007, eventuellt med ett mindre överskott. I huvudsak motsvarade budgetgenomförandet 2007 rådets yttrande av den 27 februari 2007 om stabilitetsprogrammet för 2006 (3), där Slovenien uppmanades att i snabbare takt uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna genom att dra nytta av de gynnsamma ekonomiska förutsättningarna, bl.a. det bättre än förväntade budgetresultatet under 2006. Rådet noterar att genomförandet av budgeten 2007 också överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens höstprognos 2007 beräknas det offentliga underskottet för 2007 uppgå till 0,7 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,5 % i 2006 års program. Skillnaden förklaras i huvudsak av det bättre än väntade utgångsläget för 2006 och en högre nominell BNP-tillväxt än väntat under 2007. Enligt uppdateringen av programmet för 2007 utjämnades samtidigt den oväntat positiva intäktsutvecklingen delvis av en högre utgiftsökning än vad som planerades i programmet för 2006. Mer aktuella uppgifter på kontantbasis tyder dock på ett bättre resultat för 2007, eventuellt med ett mindre överskott. I huvudsak motsvarade budgetgenomförandet 2007 rådets yttrande av den 27 februari 2007 om stabilitetsprogrammet för 2006 (3), där Slovenien uppmanades att i snabbare takt uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna genom att dra nytta av de gynnsamma ekonomiska förutsättningarna, bl.a. det bättre än förväntade budgetresultatet under 2006. Rådet noterar att genomförandet av budgeten 2007 också överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

| (5) | Det centrala målet för programmets medelfristiga strategi för de offentliga finanserna i uppdateringen är att respektera det medelfristiga målet, som är ett strukturellt underskott (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 1 % av BNP, med en växande marginal under programperioden, bortsett från en viss försvagning som väntas för 2008. Denna förändring jämfört med målet i det föregående programmet att det medelfristiga målet skulle uppnås senast 2009 beror på resultatet för 2006 som – såsom anges ovan – var bättre än väntat (främst på grund av den högre nominella BNP-tillväxten), vilket innebar att det medelfristiga målet i stort sett uppnåddes redan under 2006. Jämfört med programmet för 2006 är det samlade underskott som planerats i uppdateringen för 2007 omkring 0,5 procentenheter av BNP lägre under hela programperioden, vilket ska ses mot bakgrund av det bättre utgångsläget.
  Underskottet beräknas öka till 0,9 % av BNP 2008 och sedan successivt elimineras, varvid den största anpassningen beräknas ske det sista året. Det primära överskottet ska enligt beräkningarna följa ett liknande mönster och ligga på drygt 1 % av BNP 2010. Den planerade konsolideringen är ett resultat av utgiftsbegränsningar som (utom under 2008) mer än väl uppväger den gradvis minskande inkomstkvoten. Den beräknade minskningen av de primära utgifterna under programperioden uppgår till 2,25 procentenheter av BNP. Trots en relativt bred basis avspeglar detta i synnerhet en återhållsam utveckling i fråga om de sociala utgifterna, som utgör en tredjedel av den totala konsolideringen. Den gradvisa minskningen av inkomstkvoten (på 1,75 procentenheter) hänger i hög grad samman med den pågående skattereformen och beror främst på utvecklingen när det gäller indirekta skatter, medan det direkta skattetrycket väntas öka något. |
| --- | --- |

(5)

Det centrala målet för programmets medelfristiga strategi för de offentliga finanserna i uppdateringen är att respektera det medelfristiga målet, som är ett strukturellt underskott (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 1 % av BNP, med en växande marginal under programperioden, bortsett från en viss försvagning som väntas för 2008. Denna förändring jämfört med målet i det föregående programmet att det medelfristiga målet skulle uppnås senast 2009 beror på resultatet för 2006 som – såsom anges ovan – var bättre än väntat (främst på grund av den högre nominella BNP-tillväxten), vilket innebar att det medelfristiga målet i stort sett uppnåddes redan under 2006. Jämfört med programmet för 2006 är det samlade underskott som planerats i uppdateringen för 2007 omkring 0,5 procentenheter av BNP lägre under hela programperioden, vilket ska ses mot bakgrund av det bättre utgångsläget.

Underskottet beräknas öka till 0,9 % av BNP 2008 och sedan successivt elimineras, varvid den största anpassningen beräknas ske det sista året. Det primära överskottet ska enligt beräkningarna följa ett liknande mönster och ligga på drygt 1 % av BNP 2010. Den planerade konsolideringen är ett resultat av utgiftsbegränsningar som (utom under 2008) mer än väl uppväger den gradvis minskande inkomstkvoten. Den beräknade minskningen av de primära utgifterna under programperioden uppgår till 2,25 procentenheter av BNP. Trots en relativt bred basis avspeglar detta i synnerhet en återhållsam utveckling i fråga om de sociala utgifterna, som utgör en tredjedel av den totala konsolideringen. Den gradvisa minskningen av inkomstkvoten (på 1,75 procentenheter) hänger i hög grad samman med den pågående skattereformen och beror främst på utvecklingen när det gäller indirekta skatter, medan det direkta skattetrycket väntas öka något.

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2008, medan budgetutfallen kan komma att bli något sämre än väntat under de senare åren. Under 2008 kommer ett eventuellt bättre utgångsläge för 2007 att motverkas av riskerna i samband med den nu försämrade situationen i världsekonomin. Därefter finns det vissa risker för genomförandet av strategin för de offentliga finanserna som i synnerhet beror på att den planerade utgiftsminskningen i betydande utsträckning har skjutits på framtiden, utan att de åtgärder som planeras beskrivs tillräckligt detaljerat. I viss utsträckning begränsas dessa risker av Sloveniens goda resultat under de senaste åren som talar för att utfallet kan bli bättre än väntat. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2008, medan budgetutfallen kan komma att bli något sämre än väntat under de senare åren. Under 2008 kommer ett eventuellt bättre utgångsläge för 2007 att motverkas av riskerna i samband med den nu försämrade situationen i världsekonomin. Därefter finns det vissa risker för genomförandet av strategin för de offentliga finanserna som i synnerhet beror på att den planerade utgiftsminskningen i betydande utsträckning har skjutits på framtiden, utan att de åtgärder som planeras beskrivs tillräckligt detaljerat. I viss utsträckning begränsas dessa risker av Sloveniens goda resultat under de senaste åren som talar för att utfallet kan bli bättre än väntat.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ska kunna bibehållas under hela programperioden, men säkerhetsmarginalen under de senare åren är eventuellt mindre än planerat. Den svaga försämring av det strukturella saldot som väntas för 2008 kan visa sig vara konjunkturförstärkande, även om riskerna för nedåtgående trender till följd av yttre faktorer har ökat. Detta skulle inte stå i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten. En stramare finanspolitik än vad som nu planeras för 2008 förefaller vidare vara motiverad med tanke på det rådande höga inflationstrycket. Rådet noterar att detta också skulle överensstämma med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007, där noggrant utformade finanspolitiska planer för 2008 efterlystes för att undvika att ytterligare förstärka makroekonomiska obalanser. Efter 2008 ligger programmets finanspolitiska inriktning i linje med pakten. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ska kunna bibehållas under hela programperioden, men säkerhetsmarginalen under de senare åren är eventuellt mindre än planerat. Den svaga försämring av det strukturella saldot som väntas för 2008 kan visa sig vara konjunkturförstärkande, även om riskerna för nedåtgående trender till följd av yttre faktorer har ökat. Detta skulle inte stå i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten. En stramare finanspolitik än vad som nu planeras för 2008 förefaller vidare vara motiverad med tanke på det rådande höga inflationstrycket. Rådet noterar att detta också skulle överensstämma med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007, där noggrant utformade finanspolitiska planer för 2008 efterlystes för att undvika att ytterligare förstärka makroekonomiska obalanser. Efter 2008 ligger programmets finanspolitiska inriktning i linje med pakten.

| (8) | Slovenien förefaller vara utsatt för stora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. Budgetsituationen för 2007 enligt programmets uppskattning var i stort sett oförändrad jämfört med 2006 och är precis tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten på lång sikt innan effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Befolkningens åldrande har dock en klart större påverkan på de offentliga finanserna än vad som genomsnittligt är fallet i EU, främst därför att pensionsutgifterna stiger i snabbare takt. Höga primära överskott på medellång sikt och i synnerhet ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna skulle minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Slovenien förefaller vara utsatt för stora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. Budgetsituationen för 2007 enligt programmets uppskattning var i stort sett oförändrad jämfört med 2006 och är precis tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten på lång sikt innan effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Befolkningens åldrande har dock en klart större påverkan på de offentliga finanserna än vad som genomsnittligt är fallet i EU, främst därför att pensionsutgifterna stiger i snabbare takt. Höga primära överskott på medellång sikt och i synnerhet ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna skulle minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Stabilitetsprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda dokumenten de viktigaste reformåtgärder som håller på att genomföras, t.ex. den omfattande skattereformen, infrastrukturinvesteringarna samt förändringarna i systemet för sociala transfereringar. Programmet innehåller inte någon detaljerad kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av det nationella reformprogrammet inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Information ges dock, även om detta inte görs systematiskt, om den direkta inverkan på de offentliga finanserna av de viktigaste planerade reformerna och denna har beaktats vid budgetberäkningarna. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda dokumenten de viktigaste reformåtgärder som håller på att genomföras, t.ex. den omfattande skattereformen, infrastrukturinvesteringarna samt förändringarna i systemet för sociala transfereringar. Programmet innehåller inte någon detaljerad kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av det nationella reformprogrammet inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Information ges dock, även om detta inte görs systematiskt, om den direkta inverkan på de offentliga finanserna av de viktigaste planerade reformerna och denna har beaktats vid budgetberäkningarna.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. I synnerhet saknas det signifikanta ytterligare åtgärder till stöd för reformen av pensionssystemet som kan säkerställa dess stabilitet på lång sikt. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. I synnerhet saknas det signifikanta ytterligare åtgärder till stöd för reformen av pensionssystemet som kan säkerställa dess stabilitet på lång sikt.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4).

Sammantaget är slutsatsen att Slovenien har uppfyllt sitt mål för de offentliga finanserna på medellång sikt under 2007, två år tidigare än vad som ursprungligen planerats, och att programmet syftar till att uppfylla målet på medellång sikt med en växande säkerhetsmarginal under programperioden. För 2007 tyder de mest aktuella uppgifterna på ett budgetutfall som är bättre än väntat, och eventuellt ett mindre överskott. För 2008 väntas dock en mindre försämring avseende det strukturella saldot trots att tillväxten väntas bli fortsatt stark. De risker som omgärdar budgetberäkningarna uppväger i stort sett varandra under 2008. Under de senare åren kan de offentliga finanserna utvecklas något sämre än programmets prognos, främst på grund av risker i samband med de planerade utgiftsbegränsningarna. Den finanspolitiska inriktningen under 2008 kan visa sig bli konjunkturförstärkande. En stramare finanspolitik än vad som nu planeras för 2008 förefaller vara motiverad även med tanke på det rådande höga inflationstrycket. De beräknade kraftiga löneökningarna inom den offentliga sektorn är också bekymmersamma för inflationsutsikterna. Trots den nuvarande låga skuldnivån bedöms riskerna vara stora för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt för Slovenien på grund av den beräknade inverkan av befolkningens åldrande på de offentliga finanserna.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Slovenien att göra följande:

| i) | Att på grundval av ett utfall för 2007 som sannolikt är bättre än väntat eftersträva starkare offentliga finanser från och med 2008 än vad som planeras i programmet och därigenom undvika en konjunkturförstärkande politik. |
| --- | --- |

i)

Att på grundval av ett utfall för 2007 som sannolikt är bättre än väntat eftersträva starkare offentliga finanser från och med 2008 än vad som planeras i programmet och därigenom undvika en konjunkturförstärkande politik.

| ii) | Att vara redo att anta ytterligare åtgärder för att dämpa inflationstrycket och komplettera den rekommenderade finanspolitiken med en lämplig löne-, arbetsmarknads- och konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

ii)

Att vara redo att anta ytterligare åtgärder för att dämpa inflationstrycket och komplettera den rekommenderade finanspolitiken med en lämplig löne-, arbetsmarknads- och konkurrenspolitik.

| iii) | Att, med hänsyn till den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, i synnerhet genom fortsatta reformer av pensionssystemet. |
| --- | --- |

iii)

Att, med hänsyn till den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, i synnerhet genom fortsatta reformer av pensionssystemet.

Rådet noterar också att dessa åtgärder skulle överensstämma med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP nov. 2007 | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| KOM nov. 2007 | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov. 2007 | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| KOM nov. 2007 | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande
  (saldo i bytes- och kapitalbalans i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| KOM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | i.u. |
| SP dec. 2006 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| KOM nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM nov. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| KOM nov. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| KOM nov. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP nov. 2007

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

KOM nov. 2007

5,7

6,0

4,6

4,0

i.u.

SP dec. 2006

4,7

4,3

4,2

4,1

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP nov. 2007

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

KOM nov. 2007

2,5

3,5

3,7

2,9

i.u.

SP dec. 2006

2,7

2,7

2,5

2,2

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

SP nov. 2007

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

KOM nov. 2007 (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

i.u.

SP dec. 2006

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

i.u.

Finansiellt nettosparande

(saldo i bytes- och kapitalbalans i % av BNP)

SP nov. 2007

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

KOM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

i.u.

SP dec. 2006

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP nov. 2007

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

KOM nov. 2007

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

i.u.

SP dec. 2006

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2007

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

KOM nov. 2007

0,2

0,7

0,3

0,4

i.u.

SP dec. 2006

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

SP nov. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

KOM nov. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

i.u.

SP dec. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP nov. 2007

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

KOM nov. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

i.u.

SP dec. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP nov. 2007

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

KOM nov. 2007

27,1

25,6

24,5

23,8

i.u.

SP dec. 2006

28,5

28,2

28,3

27,7

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  EUT C 71, 28.3.2007, s. 9.

(4)  Det saknas särskilt uppgifter om vissa externa antaganden (”Global BNP-tillväxt, exklusive EU”, ”Globala importvolymer, exklusive EU”) och om vissa poster avseende sektorsvisa saldon samt fördelningen av stock-flödesjusteringarna av skuldnivån.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,2 %, 4,9 %, 4,7 % respektive 4,5 % under perioden 2006-2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt det senaste programmet uppgår engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder till 0,1 % av BNP 2007 och 0,1 % 2008 (båda ökande underskott). Kommissionen anser inte att dessa är engångsåtgärder eftersom det inte finns några engångsåtgärder i kommissionens prognos.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/10

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010

(2008/C 74/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, vilket omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, vilket omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Efter mer än ett decennium av kraftig ekonomisk tillväxt är Irlands inkomst per capita bland de högsta i EU. Denna utveckling hade till en början stöd av stark exporttillväxt och på senare tid av en snabbt stigande inhemsk efterfrågan. Under den aktuella perioden förbättrades de offentliga finanserna märkbart, vilket möjliggjorde en imponerande minskning av den offentliga skuldkvoten.
  Ekonomin står nu inför en övergång till en period av lägre tillväxt, vilken kännetecknas av försämrad konkurrenskraft på grund av den nyligen inträffade negativa utvecklingen för produktivitet och priser, förvärrad av landets exponering mot Förenta staternas och Storbritanniens ekonomier. På den inhemska sidan avspeglar avmattningen i tillväxt en återgång till mer hållbara aktivitetsnivåer i byggbranschen, sjunkande värden på tillgångar och stigande arbetslöshet. Denna utveckling kan visa sig innebära problem för de offentliga finanserna, även om dessa överlag är starka, på grund av den väntade nedgången i skatteinkomster och de förväntade högre utgifter för att förbättra de offentliga tjänster som inrättats av den långa perioden av överskott i de offentliga finanserna. Utsikterna för de offentliga finanserna på kort och medellång sikt gör det ännu mer brådskande att ta sig an oron för deras långsiktiga hållbarhet i förening med en åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

(2)

Efter mer än ett decennium av kraftig ekonomisk tillväxt är Irlands inkomst per capita bland de högsta i EU. Denna utveckling hade till en början stöd av stark exporttillväxt och på senare tid av en snabbt stigande inhemsk efterfrågan. Under den aktuella perioden förbättrades de offentliga finanserna märkbart, vilket möjliggjorde en imponerande minskning av den offentliga skuldkvoten.

Ekonomin står nu inför en övergång till en period av lägre tillväxt, vilken kännetecknas av försämrad konkurrenskraft på grund av den nyligen inträffade negativa utvecklingen för produktivitet och priser, förvärrad av landets exponering mot Förenta staternas och Storbritanniens ekonomier. På den inhemska sidan avspeglar avmattningen i tillväxt en återgång till mer hållbara aktivitetsnivåer i byggbranschen, sjunkande värden på tillgångar och stigande arbetslöshet. Denna utveckling kan visa sig innebära problem för de offentliga finanserna, även om dessa överlag är starka, på grund av den väntade nedgången i skatteinkomster och de förväntade högre utgifter för att förbättra de offentliga tjänster som inrättats av den långa perioden av överskott i de offentliga finanserna. Utsikterna för de offentliga finanserna på kort och medellång sikt gör det ännu mer brådskande att ta sig an oron för deras långsiktiga hållbarhet i förening med en åldrande befolkningen.

| (3) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas den reala BNP-tillväxten avta från 4,8 % 2007 till i genomsnitt 3,5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario rimligt. Det återspeglar huvudsakligen en långtgående justering inom bostadssektorn, som delvis uppvägs av en fortsatt återhämtning av nettoexporten. Med tanke på den senaste tidens utveckling av livsmedels- och energipriserna programmets prognos i fråga om inflationen förefaller ligga något i underkant för 2008 men tycks vara rimlig för den efterföljande perioden. Beräkningen för inflation och konkurrenskraften för åren i slutet på programmet stöds av en förbättring av produktiviteten och en sjunkande effekt av lägre lönehöjningar på grund av ett minskat tryck på arbetsmarknaden. Enligt stabilitetsprogrammet förutses också ett sjunkande underskottet i utrikeshandeln, vilket är normalt vid en försvagad inhemsk efterfrågan. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas den reala BNP-tillväxten avta från 4,8 % 2007 till i genomsnitt 3,5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario rimligt. Det återspeglar huvudsakligen en långtgående justering inom bostadssektorn, som delvis uppvägs av en fortsatt återhämtning av nettoexporten. Med tanke på den senaste tidens utveckling av livsmedels- och energipriserna programmets prognos i fråga om inflationen förefaller ligga något i underkant för 2008 men tycks vara rimlig för den efterföljande perioden. Beräkningen för inflation och konkurrenskraften för åren i slutet på programmet stöds av en förbättring av produktiviteten och en sjunkande effekt av lägre lönehöjningar på grund av ett minskat tryck på arbetsmarknaden. Enligt stabilitetsprogrammet förutses också ett sjunkande underskottet i utrikeshandeln, vilket är normalt vid en försvagad inhemsk efterfrågan.

| (4) | Enligt stabilitetsprogrammet förväntas under 2007 överskottet i den offentliga sektorns finanser i december 2007 uppgå till 0,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,2 % i den föregående uppdateringen och 0,9 % av BNP i kommissionens höstprognos från 2007. Nedjusteringen avspeglar utgifter som överstiger utgifterna i programmet och ett inkomstbortfall, vilka båda till en del uppvägs av ett utgångsläge för 2006 som var bättre än väntat. Samtidigt som utfallet för statens utgifter i kontanta medel i stort sett överensstämmer med budgeterade utgifter uppstod högre än planerade utgiftsökningar inom den offentliga sektorn, särskilt löpande utgifter för varor, tjänster och kapitalbidrag. Inkomstbortfallet berodde i synnerhet på den vikande bostadsmarknaden. Rådet ansåg i sitt yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (3) att ”de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda .... Icke desto mindre skulle det vara klokt att behålla ett handlingsutrymme för att kunna motverka ett eventuellt omslag i det nuvarande tillväxtmönstret, som främst styrts av en stark utveckling av bostadssektorn.” Utfallet för 2007 års budget, i form av en betydande minskning av det strukturella överskottet, minskade handlingsutrymmet för 2008. Rådet noterar att de överskridna utgifterna under 2007 innebär att genomförandet av budgeten kanske inte helt överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007, trots att det strukturella saldot fortfarande är bättre än målet för de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(4)

Enligt stabilitetsprogrammet förväntas under 2007 överskottet i den offentliga sektorns finanser i december 2007 uppgå till 0,5 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,2 % i den föregående uppdateringen och 0,9 % av BNP i kommissionens höstprognos från 2007. Nedjusteringen avspeglar utgifter som överstiger utgifterna i programmet och ett inkomstbortfall, vilka båda till en del uppvägs av ett utgångsläge för 2006 som var bättre än väntat. Samtidigt som utfallet för statens utgifter i kontanta medel i stort sett överensstämmer med budgeterade utgifter uppstod högre än planerade utgiftsökningar inom den offentliga sektorn, särskilt löpande utgifter för varor, tjänster och kapitalbidrag. Inkomstbortfallet berodde i synnerhet på den vikande bostadsmarknaden. Rådet ansåg i sitt yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (3) att ”de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda .... Icke desto mindre skulle det vara klokt att behålla ett handlingsutrymme för att kunna motverka ett eventuellt omslag i det nuvarande tillväxtmönstret, som främst styrts av en stark utveckling av bostadssektorn.” Utfallet för 2007 års budget, i form av en betydande minskning av det strukturella överskottet, minskade handlingsutrymmet för 2008. Rådet noterar att de överskridna utgifterna under 2007 innebär att genomförandet av budgeten kanske inte helt överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007, trots att det strukturella saldot fortfarande är bättre än målet för de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (5) | Trots försvagningen av de offentliga finanserna under 2007 uppnådde man med stor marginal målet på medellång sikt, som är en balans i strukturella termer (dvs. i konjunkturrensade termer exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Enligt den i programmet angivna strategin kommer det strukturella saldot att försvagas under 2008. Beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella överskottet på 0,5 % av BNP för 2007 omvandlas till ett underskott på ca 0,5 % av BNP för 2008 och under de efterföljande åren successivt försämras till ett underskott på 0,75 % av BNP för 2010.
  Det totala saldot beräknas sjunka från ett överskott på 0,5 % av BNP för 2007 till ett underskott på omkring 1 % av BNP under återstoden av programperioden. Med utgångspunkt från resultatet för 2007, som var sämre än väntat (med,075 % av BNP), och med hänsyn till sämre makroekonomiska förutsättningar är de övergripande målen för de offentliga finanserna för 2008–2009 klart lägre (med 1,75 % av BNP) än i den föregående uppdateringen. Enligt programmet beräknas inkomstkvoten under 2008 försämras ytterligare eftersom skatteintäkter kommer att utgöra en mindre del av tillväxten, medan utgifterna väntas stiga till följd av utgiftsbeslut under 2007 och tidigare år, liksom de utgifter som aviserats i budgeten för 2008. Budgetprognoserna för de offentliga finanserna för 2009 och 2010 inbegriper uttryckligen avsättningar till oförutsedda utgifter på 0,4 % respektive 0,8 % av BNP. Inkomstkvoten väntas fortsätta att sjunka under 2009 och 2010, dock inte lika snabbt, medan utgiftskvoten i det stora hela beräknas stabiliseras under 2009 och sjunka under 2010. Trots de försämrade ekonomiska och fiskala förutsättningarna väntas utgifterna för investeringar stiga som andel av BNP under programperioden, vilket borde förbättra ekonomins produktiva potential på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Trots försvagningen av de offentliga finanserna under 2007 uppnådde man med stor marginal målet på medellång sikt, som är en balans i strukturella termer (dvs. i konjunkturrensade termer exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Enligt den i programmet angivna strategin kommer det strukturella saldot att försvagas under 2008. Beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella överskottet på 0,5 % av BNP för 2007 omvandlas till ett underskott på ca 0,5 % av BNP för 2008 och under de efterföljande åren successivt försämras till ett underskott på 0,75 % av BNP för 2010.

Det totala saldot beräknas sjunka från ett överskott på 0,5 % av BNP för 2007 till ett underskott på omkring 1 % av BNP under återstoden av programperioden. Med utgångspunkt från resultatet för 2007, som var sämre än väntat (med,075 % av BNP), och med hänsyn till sämre makroekonomiska förutsättningar är de övergripande målen för de offentliga finanserna för 2008–2009 klart lägre (med 1,75 % av BNP) än i den föregående uppdateringen. Enligt programmet beräknas inkomstkvoten under 2008 försämras ytterligare eftersom skatteintäkter kommer att utgöra en mindre del av tillväxten, medan utgifterna väntas stiga till följd av utgiftsbeslut under 2007 och tidigare år, liksom de utgifter som aviserats i budgeten för 2008. Budgetprognoserna för de offentliga finanserna för 2009 och 2010 inbegriper uttryckligen avsättningar till oförutsedda utgifter på 0,4 % respektive 0,8 % av BNP. Inkomstkvoten väntas fortsätta att sjunka under 2009 och 2010, dock inte lika snabbt, medan utgiftskvoten i det stora hela beräknas stabiliseras under 2009 och sjunka under 2010. Trots de försämrade ekonomiska och fiskala förutsättningarna väntas utgifterna för investeringar stiga som andel av BNP under programperioden, vilket borde förbättra ekonomins produktiva potential på lång sikt.

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna för 2008 förefaller på det hela taget ta ut varandra. För de följande åren saknas emellertid uppgifter om vilka övergripande åtgärder som kommer att vidtas för att hålla den nuvarande utgiftsökningen under den nominella BNP-tillväxten, särskilt i fråga om löner i den offentliga sektorn och sociala transfereringar som båda har stigit avsevärt som andel av BNP under de senaste åren. Vidare finns det också risker på inkomstsidan knutna till tidigare åtaganden om att minska skattesatser och sociala avgifter. Även om beslutet att ta med avsättningar för oförutsedda utgifter i budgetberäkningarna kan återspegla en försiktig planering kan det inte uteslutas att avsättningarna används för framtida inkomstminskande eller utgiftshöjande åtgärder. Mot dessa faktorer ska ställas Irlands tidigare goda resultat då budgetutfallen för de senaste stabilitetsprogrammen i regel varit bättre än beräkningarna. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna för 2008 förefaller på det hela taget ta ut varandra. För de följande åren saknas emellertid uppgifter om vilka övergripande åtgärder som kommer att vidtas för att hålla den nuvarande utgiftsökningen under den nominella BNP-tillväxten, särskilt i fråga om löner i den offentliga sektorn och sociala transfereringar som båda har stigit avsevärt som andel av BNP under de senaste åren. Vidare finns det också risker på inkomstsidan knutna till tidigare åtaganden om att minska skattesatser och sociala avgifter. Även om beslutet att ta med avsättningar för oförutsedda utgifter i budgetberäkningarna kan återspegla en försiktig planering kan det inte uteslutas att avsättningarna används för framtida inkomstminskande eller utgiftshöjande åtgärder. Mot dessa faktorer ska ställas Irlands tidigare goda resultat då budgetutfallen för de senaste stabilitetsprogrammen i regel varit bättre än beräkningarna.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning kan programmets finanspolitiska inriktning vara otillräcklig för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt efter 2008. Målet på medellång sikt kommer visserligen i stort sett att uppnås för 2008, men den finanspolitiska strategin för den följande perioden kan innebära att det strukturella saldot avlägsnar sig från målet på medellång sikt. Detta skulle inte vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten - och rådet noterar att det inte heller skulle vara i linje med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007 - med mindre än att de i programmet angivna marginella avsättningar till oförutsedda utgifter inte utnyttjas, vilket skulle innebära en betydligt bättre skattesituation eller en större begränsning av utgifterna än vad som framgår av programmet. Om detta vore fallet bör strukturåtgärderna förstärkas så att man uppnår målet på medellång sikt för de offentliga finanserna och uppfyller villkoren i pakten. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning kan programmets finanspolitiska inriktning vara otillräcklig för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt efter 2008. Målet på medellång sikt kommer visserligen i stort sett att uppnås för 2008, men den finanspolitiska strategin för den följande perioden kan innebära att det strukturella saldot avlägsnar sig från målet på medellång sikt. Detta skulle inte vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten - och rådet noterar att det inte heller skulle vara i linje med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007 - med mindre än att de i programmet angivna marginella avsättningar till oförutsedda utgifter inte utnyttjas, vilket skulle innebära en betydligt bättre skattesituation eller en större begränsning av utgifterna än vad som framgår av programmet. Om detta vore fallet bör strukturåtgärderna förstärkas så att man uppnår målet på medellång sikt för de offentliga finanserna och uppfyller villkoren i pakten.

| (8) | Risken för Irland förefaller vara medelstor när det gäller hållbarheten för de offentliga finanserna. De långsiktiga effekterna av en åldrande befolkning på de offentliga finanserna är mycket större i Irland än genomsnittet för EU, viket huvudsakligen beror en relativt stor beräknad ökning av pensionsutgifterna under de kommande decennierna, som delvis hänger samman med pensionssystemets mognad. Bruttoskuldkvoten för 2007 ligger dock långt under 60 % av BNP och i den nationella pensionsreservfonden ackumuleras tillgångar i syfte att på förhand finansiera en del av de framtida pensionsutgifterna. Situationen för de offentliga finanserna för 2007 enligt beräkningarna i programmet bidrar fortfarande till att motverka de beräknade långsiktiga budgeteffekterna av en åldrande befolkning, även om situationen har försämrats sedan det föregående programmet. Detta räcker emellertid inte för att täcka framtida tryck på utgifterna. Dessutom kan utvecklingen av det strukturella saldot enligt programmets beräkningar fram till 2010 innebära en större risk för de offentliga finansernas hållbarhet. Om man behåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Risken för Irland förefaller vara medelstor när det gäller hållbarheten för de offentliga finanserna. De långsiktiga effekterna av en åldrande befolkning på de offentliga finanserna är mycket större i Irland än genomsnittet för EU, viket huvudsakligen beror en relativt stor beräknad ökning av pensionsutgifterna under de kommande decennierna, som delvis hänger samman med pensionssystemets mognad. Bruttoskuldkvoten för 2007 ligger dock långt under 60 % av BNP och i den nationella pensionsreservfonden ackumuleras tillgångar i syfte att på förhand finansiera en del av de framtida pensionsutgifterna. Situationen för de offentliga finanserna för 2007 enligt beräkningarna i programmet bidrar fortfarande till att motverka de beräknade långsiktiga budgeteffekterna av en åldrande befolkning, även om situationen har försämrats sedan det föregående programmet. Detta räcker emellertid inte för att täcka framtida tryck på utgifterna. Dessutom kan utvecklingen av det strukturella saldot enligt programmets beräkningar fram till 2010 innebära en större risk för de offentliga finansernas hållbarhet. Om man behåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Stabilitetsprogrammet tycks överensstämma med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Stabilitetsprogrammet ger inte detaljerade uppgifter om hur budgeteffekterna av de åtgärder som beskrivs i genomföranderapporten har beaktats i programmet. Båda dokumenten framhäver inte desto mindre den centrala roll som stabilitets- och tillväxtpakten har som en ram för hållbar finanspolitik i Irland, och i båda dokumenten betonas att genomförandet av den nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 (avseende investeringar, särskilt i infrastruktur) är regeringens främsta prioritet. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet tycks överensstämma med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Stabilitetsprogrammet ger inte detaljerade uppgifter om hur budgeteffekterna av de åtgärder som beskrivs i genomföranderapporten har beaktats i programmet. Båda dokumenten framhäver inte desto mindre den centrala roll som stabilitets- och tillväxtpakten har som en ram för hållbar finanspolitik i Irland, och i båda dokumenten betonas att genomförandet av den nationella utvecklingsplanen för 2007–2013 (avseende investeringar, särskilt i infrastruktur) är regeringens främsta prioritet.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de landsspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de landsspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven enligt uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter i programmet (4). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven enligt uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter i programmet (4).

Den allmänna slutsatsen är att Irland står inför ett flertal makroekonomiska utmaningar i samband med övergången till en period av lägre ekonomisk tillväxt, som i huvudsak är knuten till en återgång till en mer hållbara verksamhet inom bostadssektorn. Avmattningen i inhemsk efterfrågan har under senare år ledsagats av förlorade marknadsandelar på exportmarknaderna, vilket tyder på utmaningar när det gäller den prismässiga konkurrenskraften. De offentliga finanserna för 2007–2008 väntas försämras märkbart från ett sunt överskott för 2006. Irland väntas fortfarande registrera ett överskott för 2007, för det strukturella saldot, men det kommer enligt programmet att övergå till ett underskott för 2008, som för perioden därefter kommer att öka något. Riskerna med beräkningarna av de offentliga finanserna uppväger på det hela taget varandra för 2008, men från och med 2009 kan utfallen, om utgifterna inte hålls tillbaka, bli sämre än beräknat. Målet på medellång sikt för de offentliga finanserna kommer i stort att uppnås 2008, och för perioden därefter bör det vara möjligt att uppnå målet om de marginella avsättningarna till oförutsedda utgifter i programmet inte utnyttjas. När det gäller de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet, medan den offentliga skulden är låg, är risken för Irland medelstor på grund av de beräknade effekterna på pensionsutgifterna av en åldrande befolkning. Huvuduppgiften för myndigheterna blir att hantera de makroekonomiska riskerna och samtidigt undvika en försämring av de offentliga finanserna.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Irland att

| i) | hålla fast vid målet på medellång sikt för de offentliga finanserna under 2008 och perioden därefter genom att hålla ett fast kontroll över utgifterna, och att |
| --- | --- |

i)

hålla fast vid målet på medellång sikt för de offentliga finanserna under 2008 och perioden därefter genom att hålla ett fast kontroll över utgifterna, och att

| ii) | förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, med hänsyn till den beräknade stora ökningen av åldersrelaterade utgifter, genom att genomföra ytterligare pensionsreformer. |
| --- | --- |

ii)

förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, med hänsyn till den beräknade stora ökningen av åldersrelaterade utgifter, genom att genomföra ytterligare pensionsreformer.

Rådet noterar också att sådana åtgärder skulle överensstämma med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2007 | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| KOM nov. 2007 | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov. 2007 (2) | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2007 | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande
  (saldo i bytes- och kapitalbalans i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| KOM nov. 2007 | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| KOM nov. 2007 | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) KP dec. | SP dec. 2007 | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| KOM nov. 2007 | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP); kommissionens höstprognos 2007 (KOM), som utfördes på basis av den preliminära budgetrapporten; kommissionens beräkningar (baserade på uppskattningar på basis av den preliminära budgetrapporten) |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2007

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

KOM nov. 2007

5,7

4,9

3,5

3,8

i.u.

SP dec. 2006

5,4

5,3

4,6

4,1

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2007

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

KOM nov. 2007 (2)

2,7

2,8

2,2

2,0

i.u.

SP dec. 2006

2,7

2,6

2,0

1,7

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2007

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

KOM nov. 2007 (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

i.u.

SP dec. 2006

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

i.u.

Finansiellt nettosparande

(saldo i bytes- och kapitalbalans i % av BNP)

SP dec. 2007

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

KOM nov. 2007

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

i.u.

SP dec. 2006

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2007

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

KOM nov. 2007

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

i.u.

SP dec. 2006

2,3

1,2

0,9

0,6

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP) KP dec.

SP dec. 2007

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

KOM nov. 2007

3,9

1,8

0,7

0,4

i.u.

SP dec. 2006

3,3

2,3

1,8

1,6

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM nov. 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

i.u.

SP dec. 2006

2,8

1,8

1,8

1,6

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

KOM nov. 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

i.u.

SP dec. 2006

2,7

1,8

1,8

1,6

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2007

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

KOM nov. 2007

25,1

25,2

26,9

28,5

i.u.

SP dec. 2006

25,1

23,0

22,4

21,9

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP); kommissionens höstprognos 2007 (KOM), som utfördes på basis av den preliminära budgetrapporten; kommissionens beräkningar (baserade på uppskattningar på basis av den preliminära budgetrapporten)

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordning ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt dess bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  EUT C 70, 27.3.2007, s. 1.

(4)  I fråga om obligatoriska uppgifter är det bara uppgifter om kortfristiga räntor som saknas. När det gäller frivilliga uppgifter är det bl.a. uppgifter om sektorsspecifika saldon och offentliga utgifter per verksamhetsområde som saknas.

(5)  Produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i programmen.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % respektive 3,8 % under perioden 2006–2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar enligt det senaste programmet 0,1 % av BNP 2006 och 0,2 % av BNP 2007 (båda ökar överskottet), och enligt kommissionens höstprognos 0,0 % av BNP för åren 2006 och 2007. Enligt uppgifter från de nationella myndigheterna utgör dessa siffror effekterna av i) ytterligare inkomster genom av skattemyndigheterna utförda särskilda undersökningar och ii) betalning av en uttagsskatt kopplad till särskilda sparkonton (SSIA). Dessa engångsåtgärder togs inte med i höstprognosen, på grund av att detaljerade uppgifter saknades. I programmet ges inga uppgifter om engångsåtgärder under perioden 2008–2010.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP); kommissionens höstprognos 2007 (KOM), som utfördes på basis av den preliminära budgetrapporten; kommissionens beräkningar (baserade på uppskattningar på basis av den preliminära budgetrapporten)

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/15

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

(2008/C 74/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010 (2) och ger ytterligare indikationer när det gäller utvecklingen fram till 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010 (2) och ger ytterligare indikationer när det gäller utvecklingen fram till 2015.

| (2) | Den danska ekonomin har de senaste åren kännetecknats av stark real BNP-tillväxt, betydande sysselsättningsökningar, högt kapacitetsutnyttjande, låg inflation och en stabil växelkurs inom ERM2.
  Under det senaste året har emellertid kapacitetsbegränsningar börjat hämma den ekonomiska aktiviteten, och det har uppstått tecken på ökad pris- och löneinflation. Även om saldot i bytesbalansen fortfarande visar överskott, finns det ökade farhågor för hur stigande kostnadstryck och brist på arbetskraft kommer att påverka konkurrenskraften. De offentliga finanserna är fortfarande starka med varaktiga offentliga budgetöverskott och stadigt minskande skuldsättning. Den centrala uppgiften för finanspolitiken i detta läge är att fortsatt bedriva en stabilitetsfrämjande ekonomisk politik för att inte bidra till ökad överhettning på arbetsmarknaden. Särskilt i tider med stigande offentliga inkomster krävs extra insatser för att garantera att utgiftstaken iakttas, men det är inte desto mindre viktigt med tanke på regeringens ambitioner att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(2)

Den danska ekonomin har de senaste åren kännetecknats av stark real BNP-tillväxt, betydande sysselsättningsökningar, högt kapacitetsutnyttjande, låg inflation och en stabil växelkurs inom ERM2.

Under det senaste året har emellertid kapacitetsbegränsningar börjat hämma den ekonomiska aktiviteten, och det har uppstått tecken på ökad pris- och löneinflation. Även om saldot i bytesbalansen fortfarande visar överskott, finns det ökade farhågor för hur stigande kostnadstryck och brist på arbetskraft kommer att påverka konkurrenskraften. De offentliga finanserna är fortfarande starka med varaktiga offentliga budgetöverskott och stadigt minskande skuldsättning. Den centrala uppgiften för finanspolitiken i detta läge är att fortsatt bedriva en stabilitetsfrämjande ekonomisk politik för att inte bidra till ökad överhettning på arbetsmarknaden. Särskilt i tider med stigande offentliga inkomster krävs extra insatser för att garantera att utgiftstaken iakttas, men det är inte desto mindre viktigt med tanke på regeringens ambitioner att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet.

| (3) | Enligt programmet beräknas den danska ekonomin ha nått kulmen på konjunkturcykeln och står nu inför en period med mer måttlig tillväxt. I detta scenario antas den reala BNP-tillväxten sjunka något, från 2 % 2007 till i genomsnitt 1 % under återstoden av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) verkar detta scenario baseras på rimliga tillväxtantaganden för 2008 och därefter försiktiga antaganden till följd av uppdateringens underliggande antagande om ett stort positivt produktionsgap (beräknat med tillämpning av en nationell metodik) (4) som kommer att slutas först 2011. Programmets beräkningar av löne- och prisinflation verkar ligga i underkant, särskilt för 2009, med tanke på både det inhemska lönetrycket och globala trender. Prisstabiliteten bör dock kunna bevaras under hela programperioden. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmet beräknas den danska ekonomin ha nått kulmen på konjunkturcykeln och står nu inför en period med mer måttlig tillväxt. I detta scenario antas den reala BNP-tillväxten sjunka något, från 2 % 2007 till i genomsnitt 1 % under återstoden av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) verkar detta scenario baseras på rimliga tillväxtantaganden för 2008 och därefter försiktiga antaganden till följd av uppdateringens underliggande antagande om ett stort positivt produktionsgap (beräknat med tillämpning av en nationell metodik) (4) som kommer att slutas först 2011. Programmets beräkningar av löne- och prisinflation verkar ligga i underkant, särskilt för 2009, med tanke på både det inhemska lönetrycket och globala trender. Prisstabiliteten bör dock kunna bevaras under hela programperioden.

| (4) | Enligt kommissionens höstprognos 2007 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 4,0 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,8 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Detta bättre än väntade resultat avspeglar en betydande positiv basårseffekt från och med 2006 som ett resultat av en starkare sysselsättningstillväxt än förväntat och högre inkomster från olje- och gasrelaterad verksamhet i Nordsjön.
  I det nuvarande programmet räknar man med ett överskott på 3,8 % av BNP, men mot bakgrund av mer aktuella uppgifter (5) kommer inkomsterna troligen att bli 0,5 procentenhet av BNP högre än beräknat, och det är därför troligt att överskottet skrivs upp i motsvarande grad (till omkring 4,5 % av BNP). |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens höstprognos 2007 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 4,0 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 2,8 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Detta bättre än väntade resultat avspeglar en betydande positiv basårseffekt från och med 2006 som ett resultat av en starkare sysselsättningstillväxt än förväntat och högre inkomster från olje- och gasrelaterad verksamhet i Nordsjön.

I det nuvarande programmet räknar man med ett överskott på 3,8 % av BNP, men mot bakgrund av mer aktuella uppgifter (5) kommer inkomsterna troligen att bli 0,5 procentenhet av BNP högre än beräknat, och det är därför troligt att överskottet skrivs upp i motsvarande grad (till omkring 4,5 % av BNP).

| (5) | I enlighet med det allmänna målet att säkerställa hållbara offentliga finanser är det huvudsakliga målet i budgetstrategin att bibehålla höga, om än snabbt minskande överskott (från 3,8 % av BNP 2007 till 3,0 % 2008 ned till 1,2 % 2010 (6)) mot bakgrund av svagare konjunkturutsikter. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna har skrivits upp (7) med 0,25 procentenhet av BNP till ett strukturellt överskott (dvs. konjunkturrensade överskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på mellan 0,75 och 1,75 % av BNP. Det medelfristiga målet kommer att uppfyllas fullt ut under hela programperioden. Det nominella överskottet följer i stort sett motsvarande utvecklingsbana som i den föregående uppdateringen, även om utgångsläget är ett högre överskott, mot en i stort sett jämförbar makroekonomisk bakgrund. Strategin bygger på den fortsatta frysningen av skattetrycket (8) i förening med utgiftsbegränsningar och förutser vissa skattesänkningar. Utgiftsbegränsningarna uttrycks i form av årliga begränsningar för tillväxten i den årliga reala offentliga konsumtionen (som blir allt mer begränsad från 1,75 % 2008 till 1 % 2009-2010), samt ett tak för den nominella offentliga konsumtionen på 26,5 % av BNP i konjunkturrensade termer fram till 2015. Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden beräknas ligga kvar oförändrat på 3,5 % 2007–2008 och därefter minska till 2,5 % 2009–2010 (9). I programmet förväntas överskotten bli lägre fram emot 2015, när effekterna av den åldrande befolkningen förväntas börja visa sig och intäkterna från fyndigheterna i Nordsjön avta. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med det allmänna målet att säkerställa hållbara offentliga finanser är det huvudsakliga målet i budgetstrategin att bibehålla höga, om än snabbt minskande överskott (från 3,8 % av BNP 2007 till 3,0 % 2008 ned till 1,2 % 2010 (6)) mot bakgrund av svagare konjunkturutsikter. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna har skrivits upp (7) med 0,25 procentenhet av BNP till ett strukturellt överskott (dvs. konjunkturrensade överskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på mellan 0,75 och 1,75 % av BNP. Det medelfristiga målet kommer att uppfyllas fullt ut under hela programperioden. Det nominella överskottet följer i stort sett motsvarande utvecklingsbana som i den föregående uppdateringen, även om utgångsläget är ett högre överskott, mot en i stort sett jämförbar makroekonomisk bakgrund. Strategin bygger på den fortsatta frysningen av skattetrycket (8) i förening med utgiftsbegränsningar och förutser vissa skattesänkningar. Utgiftsbegränsningarna uttrycks i form av årliga begränsningar för tillväxten i den årliga reala offentliga konsumtionen (som blir allt mer begränsad från 1,75 % 2008 till 1 % 2009-2010), samt ett tak för den nominella offentliga konsumtionen på 26,5 % av BNP i konjunkturrensade termer fram till 2015. Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden beräknas ligga kvar oförändrat på 3,5 % 2007–2008 och därefter minska till 2,5 % 2009–2010 (9). I programmet förväntas överskotten bli lägre fram emot 2015, när effekterna av den åldrande befolkningen förväntas börja visa sig och intäkterna från fyndigheterna i Nordsjön avta.

| (6) | Budgetutfallet skulle kunna bli bättre än vad som beräknats i programmet, särskilt med tanke på att utfallet för 2007 blev bättre än väntat enligt vad som angavs när utkastet till budget för 2008 lades fram den 5 februari 2008. De goda tidigare resultaten med betydande överskott, som ofta skrivits upp som ett resultat av positiva överraskningar på inkomstsidan, och de försiktiga makroekonomiska utsikterna från och med 2009 uppväger den risk som sammanhänger med det något sämre resultatet när det gäller att iaktta begränsningarna för den offentliga konsumtionstillväxten. |
| --- | --- |

(6)

Budgetutfallet skulle kunna bli bättre än vad som beräknats i programmet, särskilt med tanke på att utfallet för 2007 blev bättre än väntat enligt vad som angavs när utkastet till budget för 2008 lades fram den 5 februari 2008. De goda tidigare resultaten med betydande överskott, som ofta skrivits upp som ett resultat av positiva överraskningar på inkomstsidan, och de försiktiga makroekonomiska utsikterna från och med 2009 uppväger den risk som sammanhänger med det något sämre resultatet när det gäller att iaktta begränsningarna för den offentliga konsumtionstillväxten.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmet göra det möjligt att med bred marginal uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna under hela programperioden. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet ligger under hela perioden i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmet göra det möjligt att med bred marginal uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna under hela programperioden. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet ligger under hela perioden i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

| (8) | Risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet förefaller för Danmarks del vara låg. De långsiktiga effekterna av befolkningens stigande medelålder är lägre än genomsnittet i EU, framför allt tack vare den pensionsreform som ingår i välfärdsavtalet (10). Programmets uppskattade saldo i de offentliga finanserna för 2007 med ett högt strukturellt överskott bidrar dessutom till att minska bruttoskulden. Ett bibehållande av de stora primära överskotten på medellång sikt kommer att bidra till att ytterligare begränsa eventuella risker för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Risken med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet förefaller för Danmarks del vara låg. De långsiktiga effekterna av befolkningens stigande medelålder är lägre än genomsnittet i EU, framför allt tack vare den pensionsreform som ingår i välfärdsavtalet (10). Programmets uppskattade saldo i de offentliga finanserna för 2007 med ett högt strukturellt överskott bidrar dessutom till att minska bruttoskulden. Ett bibehållande av de stora primära överskotten på medellång sikt kommer att bidra till att ytterligare begränsa eventuella risker för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Konvergensprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Både programmet och genomföranderapporten baseras på det ekonomiska strategidokument med titeln ”Mot nya mål – Danmark 2015”, som regeringen lade fram i augusti 2007. I programmet beaktas uttryckligen effekterna på de offentliga finanserna av viktiga reformåtgärder såsom den planerade energistrategin och den så kallade ”kvalitetsfonden” för investeringar i den offentliga sektorn (främst i hälso- och sjukvård samt barn- och äldreomsorg). |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Både programmet och genomföranderapporten baseras på det ekonomiska strategidokument med titeln ”Mot nya mål – Danmark 2015”, som regeringen lade fram i augusti 2007. I programmet beaktas uttryckligen effekterna på de offentliga finanserna av viktiga reformåtgärder såsom den planerade energistrategin och den så kallade ”kvalitetsfonden” för investeringar i den offentliga sektorn (främst i hälso- och sjukvård samt barn- och äldreomsorg).

| (10) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (11). |
| --- | --- |

(10)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (11).

Sammantaget är slutsatsen att programmet syftar till att bevara sunda offentliga finanser som under hela programperioden fullt ut uppfyller det medelfristiga målet och samtidigt är förenligt med målet om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Under hela programperioden förutses höga, om än snabbt minskande, överskott, varför budgetmålen förefaller vara i underkant, med tanke på det bättre än väntade utfallet 2007 liksom de allra senaste beräkningarna. Riskerna när det gäller den långsiktiga hållbarheten har bedömts vara låga. I nuläget är den centrala politiska uppgiften att genom en blandning av strukturpolitik och makroekonomisk politik hantera bristen på arbetskraft och det hotande kostnadstrycket. Det är nödvändigt att utforma och genomföra ytterligare åtgärder för att stimulera arbetskraftsutbudet. Samtidigt måste den finanspolitiska inriktningen noga avvägas för att undvika en konjunkturförstärkande politik. Därför har fortfarande begränsningen av den offentliga konsumtionstillväxten hög prioritet i enlighet med programmet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2007 | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Produktionsgap (12)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2007 | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| KOM nov. 2007 (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| KOM nov. 2007 | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Konjunkturrensat saldo (12)

  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Strukturellt saldo (14)

  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2007 | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| KOM nov. 2007 | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2007

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

KOM nov. 2007

3,5

1,9

1,3

1,4

i.u.

KP dec. 2006

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2007

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

KOM nov. 2007

1,9

1,7

2,4

2,4

i.u.

KP dec. 2006

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Produktionsgap (12)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2007

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

KOM nov. 2007 (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

i.u.

KP dec. 2006

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

KOM nov. 2007

2,4

1,2

0,7

0,6

i.u.

KP dec. 2006

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2007

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

KOM nov. 2007

4,6

4,0

3,0

2,5

i.u.

KP dec. 2006

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2007

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

KOM nov. 2007

6,2

5,3

4,3

3,6

i.u.

KP dec. 2006

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Konjunkturrensat saldo (12)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

KOM nov. 2007

3,9

3,6

3,2

3,0

i.u.

KP dec. 2006

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Strukturellt saldo (14)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

KOM nov. 2007

3,6

3,2

3,4

3,0

i.u.

KP dec. 2006

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2007

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

KOM nov. 2007

30,3

25,0

20,9

17,5

i.u.

KP dec. 2006

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Uppdateringen lämnades in mer än tre veckor efter tidsfristen den 1 december som fastställts i uppförandekoden på grund av bildandet av en ny regering efter de allmänna valen i november.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(4)  Tillämpningen av den nationella metoden, som skiljer sig från den allmänt vedertagna metoden, leder till högre utbudsgap (på grund av en lägre uppskattning av den potentiella tillväxten).

(5)  Budgetprognosen som medföljde det utkast till budgetlag som lades fram den 5 februari 2008.

(6)  I den prognos som medföljer det nya utkastet till budget för 2008 och som offentliggjordes av det danska finansministeriet den 5 februari 2008, har överskotten skrivits upp till 4,4 % av BNP 2007, 3,7 % 2008 och 2,7 % 2009.

(7)  Detta beror på den förmodade förlängningen efter 2008 av det tillfälliga upphävandet av den ”särskilda pensionsavgiften”, vilken tidigare gav upphov till ett inkomstskatteavdrag för privat pensionssparande på i storleksordningen 0,25 % av BNP. Detta beräknas därför höja det medelfristiga målet genom den resulterande ökningen av skatteinkomsterna.

(8)  Frysningen av skattetrycket innebär att från och med 2002 kan varken direkta eller indirekta skattesatser höjas, oavsett av om de definieras i nominella termer eller i procent.

(9)  Skillnader i definitionen av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder tyder på att uppskattningar av det strukturella saldot inte är direkt jämförbara med kommissionens beräkningar.

(10)  Genom det avtal om framtida välstånd, välfärd och investeringar i framtiden som regeringen ingick i juni 2006, höjs den allmänna pensionsåldern från 65 till 67 år och åldersgränsen för förtidspension från 60 till 62 år för de påföljande 20 åren. Från och med 2025 kommer åldersgränserna att indexeras med hänsyn till förändringarna i förväntad livslängd.

(11)  Totala inkomst- och utgiftsuppgifter liksom uppgifter om vissa delkomponenter överensstämmer emellertid inte med de harmoniserade definitionerna. I de frivilliga uppgifterna saknas särskilt närmare uppgifter om stock-/flödesjusteringarna.

(12)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(13)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % respektive 2,0 % under perioden 2006-2009.

(14)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår enligt det senaste programmet till 1,1 % av BNP 2006 (överskottsökande) och till respektive 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % och 0,3 % av BNP för perioden 2007-2010 (samtliga överskottsminskande) och i kommissionens höstprognos till 0,3 % av BNP under både 2006 och 2007 (överskottsökande) och 0,2 % 2008 (överskottsminskande). I programmet används emellertid en annan definition av engångsåtgärder, eftersom kommissionen inte betraktar de tillfälliga inkomstvariationerna i programmet som engångsåtgärder.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/19

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Litauens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

(2008/C 74/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Litauens uppdaterade konvergensprogram (2), som omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Litauens uppdaterade konvergensprogram (2), som omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Litauen har sedan flera år upplevt en period av stark tillväxt med den inhemska efterfrågan som främsta drivkraft. Penningpolitiken har varit ackommoderande mot bakgrund av en hög grad av ”euroisering” i ett sedelfondssystem inom ERM2.
  Eftersom tillräckliga åtgärder inte vidtagits för att hålla tillbaka den alltför stora inhemska utlåningen har en snabb kreditexpansion, underlättad av de finansiella marknadernas ökade djup, fått privat konsumtion och fastighetsinvesteringar att accelerera. Kapacitetsbrister har dock kommit i dagen i och med att emigration och hög ekonomisk tillväxt har lett till en brist på arbetskraft som försvårats av bristande överensstämmelse mellan kompetenser och behov, en låg grad av deltagande på arbetsmarknaden och ökande kostnader. Allt snabbare löneökningar som inte motsvaras av produktivitetsvinster leder till snabb inflation och mindre konkurrenskraftig prissättning. Även om exporten fortfarande noterar stabila resultat, har underskottet i utlandsaffärerna ökat snabbt i och med att en stark inhemsk efterfrågan har lett till hög importtillväxt och sårbarheten gentemot omvärlden har ökat. I detta läge har finanspolitiken inte reagerat på de ökande makroekonomiska obalanserna: saldot för de offentliga finanserna har fortsatt att uppvisa underskott, och eftersom det inte har funnits några bindande utgiftstak på medellång sikt har intäkter som överträffat förväntningarna systematiskt använts för offentlig konsumtion. Förmåner och undantag på skatteområdet har bidragit till fastighetsboomen med ökad överhettning som följd, även om den fortsatta åtstramningen av kreditvillkoren på senare tid gynnat den nödvändiga justeringen. Det är i första hand en uppstramning av finanspolitiken och strukturreformer på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet, som ytterligare stärker efterfrågesidan, som skulle kunna bidra till att minska de interna och externa obalanserna och attrahera utländska direktinvesteringar så att en hållbar återhämtning kan komma till stånd. Detta är särskilt viktigt eftersom Litauen bara kan utnyttja ett begränsat antal politiska instrument till följd av de begränsningar som dess penningpolitiska ordning medför. |
| --- | --- |

(2)

Litauen har sedan flera år upplevt en period av stark tillväxt med den inhemska efterfrågan som främsta drivkraft. Penningpolitiken har varit ackommoderande mot bakgrund av en hög grad av ”euroisering” i ett sedelfondssystem inom ERM2.

Eftersom tillräckliga åtgärder inte vidtagits för att hålla tillbaka den alltför stora inhemska utlåningen har en snabb kreditexpansion, underlättad av de finansiella marknadernas ökade djup, fått privat konsumtion och fastighetsinvesteringar att accelerera. Kapacitetsbrister har dock kommit i dagen i och med att emigration och hög ekonomisk tillväxt har lett till en brist på arbetskraft som försvårats av bristande överensstämmelse mellan kompetenser och behov, en låg grad av deltagande på arbetsmarknaden och ökande kostnader. Allt snabbare löneökningar som inte motsvaras av produktivitetsvinster leder till snabb inflation och mindre konkurrenskraftig prissättning. Även om exporten fortfarande noterar stabila resultat, har underskottet i utlandsaffärerna ökat snabbt i och med att en stark inhemsk efterfrågan har lett till hög importtillväxt och sårbarheten gentemot omvärlden har ökat. I detta läge har finanspolitiken inte reagerat på de ökande makroekonomiska obalanserna: saldot för de offentliga finanserna har fortsatt att uppvisa underskott, och eftersom det inte har funnits några bindande utgiftstak på medellång sikt har intäkter som överträffat förväntningarna systematiskt använts för offentlig konsumtion. Förmåner och undantag på skatteområdet har bidragit till fastighetsboomen med ökad överhettning som följd, även om den fortsatta åtstramningen av kreditvillkoren på senare tid gynnat den nödvändiga justeringen. Det är i första hand en uppstramning av finanspolitiken och strukturreformer på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet, som ytterligare stärker efterfrågesidan, som skulle kunna bidra till att minska de interna och externa obalanserna och attrahera utländska direktinvesteringar så att en hållbar återhämtning kan komma till stånd. Detta är särskilt viktigt eftersom Litauen bara kan utnyttja ett begränsat antal politiska instrument till följd av de begränsningar som dess penningpolitiska ordning medför.

| (3) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet når den reala BNP-tillväxten 9,8 % 2007, varefter den sjunker relativt brant till 5,3 % 2008 och därefter till i genomsnitt 4,8 % per år under resten av programperioden. Den inhemska efterfrågan förväntas mattas av men ändå fortsätta att vara den viktigaste drivkraften för tillväxten. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) förefaller detta scenario försiktigt. Detta gäller särskilt år 2008 med hänsyn till den dynamiska utvecklingen. Vissa brister på överensstämmelse, särskilt mellan de växande externa obalanserna och en kraftigt avtagande inhemsk efterfrågan, förklaras inte i programmet.
  Enligt programmet väntas inflationen öka från 5,8 % 2007 till 6,5 % 2008 och därefter sjunka till 5,1 % 2009 och 3,6 % 2010, vilket innebär mycket små framsteg i riktning mot konvergens. Med tanke på livsmedelsprisernas utveckling, de planerade ökningarna av gaspriserna (som uttryckligen erkänns i programmet och som 2008 bedöms uppgå till 1,5 %, men inte ingår i inflationsprognosen för 2008) och löneökningarna som vida överstigit produktivitetstillväxten och ytterligare ökat risken för en förvärrad löne/prisspiral är det dessutom uppenbart att det finns allvarlig anledning att befara att inflationssiffrorna kan bli högre. Om ökade externa obalanser inträffar som förutses i programmet skulle det öka den nationella ekonomins sårbarhet internationellt sett. Den senaste utvecklingen av priser och löner som riskerar att äventyra konkurrenskraften skulle dock i sig kunna leda till ett försämrat läge i konkurrensen med utlandet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet når den reala BNP-tillväxten 9,8 % 2007, varefter den sjunker relativt brant till 5,3 % 2008 och därefter till i genomsnitt 4,8 % per år under resten av programperioden. Den inhemska efterfrågan förväntas mattas av men ändå fortsätta att vara den viktigaste drivkraften för tillväxten. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) förefaller detta scenario försiktigt. Detta gäller särskilt år 2008 med hänsyn till den dynamiska utvecklingen. Vissa brister på överensstämmelse, särskilt mellan de växande externa obalanserna och en kraftigt avtagande inhemsk efterfrågan, förklaras inte i programmet.

Enligt programmet väntas inflationen öka från 5,8 % 2007 till 6,5 % 2008 och därefter sjunka till 5,1 % 2009 och 3,6 % 2010, vilket innebär mycket små framsteg i riktning mot konvergens. Med tanke på livsmedelsprisernas utveckling, de planerade ökningarna av gaspriserna (som uttryckligen erkänns i programmet och som 2008 bedöms uppgå till 1,5 %, men inte ingår i inflationsprognosen för 2008) och löneökningarna som vida överstigit produktivitetstillväxten och ytterligare ökat risken för en förvärrad löne/prisspiral är det dessutom uppenbart att det finns allvarlig anledning att befara att inflationssiffrorna kan bli högre. Om ökade externa obalanser inträffar som förutses i programmet skulle det öka den nationella ekonomins sårbarhet internationellt sett. Den senaste utvecklingen av priser och löner som riskerar att äventyra konkurrenskraften skulle dock i sig kunna leda till ett försämrat läge i konkurrensen med utlandet.

| (4) | För 2007 beräknas det offentliga underskottet uppgå till 0,9 % av BNP i den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet, vilket är lika med det mål som sattes upp i den föregående uppdateringen, trots att resultaten för 2006 blivit mycket bättre än förväntat. Gynnsamma basårseffekter på cirka 0,6 % av BNP togs i anspråk av en engångsåtgärd av liknande omfattning (4). I likhet med praxis från en del tidigare år har tillkommande intäkter till följd av att den ekonomiska tillväxten överträffat förväntningarna använts – under 2007 i huvudsak av fonden för social trygghet och för nationell medfinansiering av EU-stödda projekt. Genomförandet av budgeten för 2007 följde inte uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet (5), eftersom det faktum att det rådde ekonomiskt goda tider och att underskottet för 2006 blev mindre än förväntat inte ledde till att ett mer krävande underskottsmål fastställdes för 2007. Även om man under 2006 nätt och jämnt lyckades uppnå målet på medellång sikt avseende ett strukturellt underskott (dvs. ett konjunkturrensat underskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 1 % av BNP, förekom dessutom en liten avvikelse från detta mål (med cirka 0,25 % av BNP) under 2007. |
| --- | --- |

(4)

För 2007 beräknas det offentliga underskottet uppgå till 0,9 % av BNP i den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet, vilket är lika med det mål som sattes upp i den föregående uppdateringen, trots att resultaten för 2006 blivit mycket bättre än förväntat. Gynnsamma basårseffekter på cirka 0,6 % av BNP togs i anspråk av en engångsåtgärd av liknande omfattning (4). I likhet med praxis från en del tidigare år har tillkommande intäkter till följd av att den ekonomiska tillväxten överträffat förväntningarna använts – under 2007 i huvudsak av fonden för social trygghet och för nationell medfinansiering av EU-stödda projekt. Genomförandet av budgeten för 2007 följde inte uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den tidigare uppdateringen av konvergensprogrammet (5), eftersom det faktum att det rådde ekonomiskt goda tider och att underskottet för 2006 blev mindre än förväntat inte ledde till att ett mer krävande underskottsmål fastställdes för 2007. Även om man under 2006 nätt och jämnt lyckades uppnå målet på medellång sikt avseende ett strukturellt underskott (dvs. ett konjunkturrensat underskott exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 1 % av BNP, förekom dessutom en liten avvikelse från detta mål (med cirka 0,25 % av BNP) under 2007.

| (5) | Huvudmålet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att skapa förutsättningar för makroekonomisk stabilitet genom en stramare politik. Jämfört med den föregående uppdateringen har det år då det planeras att målet på medellång sikt ska uppnås skjutits fram ett år, från 2008 till 2009, trots att det makroekonomiska scenariot förblivit i stort sett oförändrat. Analyserade enligt den allmänt vedertagna metoden tyder dock uppgifterna i programmet på att målet på medellång sikt skulle kunna uppnås från och med 2008. Programmet är inriktat på en gradvis förbättring av det nominella saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,9 % av BNP 2007 till ett överskott på 0,8 % 2010. Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, väntas förbättras från ett underskott på 1,25 % av BNP 2007 till ett överskott på 1 % 2010 med huvuddelen av anpassningen under senare delen av programperioden efter 2008. Anpassningen stöds av en relativt stark ekonomisk tillväxt och ska enligt planerna uppnås genom att inkomstkvoten ökar snabbare än utgiftskvoten (med 3,9 respektive 2,2 procentenheter). Trots ytterligare sänkningar av de direkta skatterna väntas intäkterna öka genom större inflöde av EU-medel, ökade punktskatter och en ytterligare betydande förbättring av skatteuppbörden. På utgiftssidan härrör ökningen från väsentligt högre sociala utgifter och ökande offentliga investeringar, de senare dock i huvudsak med stöd av EU-medel. Antagandet i november 2007 av lagen om budgetdisciplin syftade till att leda till ett strikt åtagande om återhållsamhet med offentliga medel. Enligt lagen, som är i kraft sedan början av 2008, ska de offentliga finanserna förvaltas så att de uppvisar i det närmaste balans eller överskott och syftet är att därför åstadkomma återhållsamhet med utgifterna. Lagen är dock inriktad på det årliga utarbetandet och genomförandet av budgeten och medför inte i sig en sådan framåtblickande budgetram på medellång sikt, något som måste förbättras. |
| --- | --- |

(5)

Huvudmålet för den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att skapa förutsättningar för makroekonomisk stabilitet genom en stramare politik. Jämfört med den föregående uppdateringen har det år då det planeras att målet på medellång sikt ska uppnås skjutits fram ett år, från 2008 till 2009, trots att det makroekonomiska scenariot förblivit i stort sett oförändrat. Analyserade enligt den allmänt vedertagna metoden tyder dock uppgifterna i programmet på att målet på medellång sikt skulle kunna uppnås från och med 2008. Programmet är inriktat på en gradvis förbättring av det nominella saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,9 % av BNP 2007 till ett överskott på 0,8 % 2010. Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, väntas förbättras från ett underskott på 1,25 % av BNP 2007 till ett överskott på 1 % 2010 med huvuddelen av anpassningen under senare delen av programperioden efter 2008. Anpassningen stöds av en relativt stark ekonomisk tillväxt och ska enligt planerna uppnås genom att inkomstkvoten ökar snabbare än utgiftskvoten (med 3,9 respektive 2,2 procentenheter). Trots ytterligare sänkningar av de direkta skatterna väntas intäkterna öka genom större inflöde av EU-medel, ökade punktskatter och en ytterligare betydande förbättring av skatteuppbörden. På utgiftssidan härrör ökningen från väsentligt högre sociala utgifter och ökande offentliga investeringar, de senare dock i huvudsak med stöd av EU-medel. Antagandet i november 2007 av lagen om budgetdisciplin syftade till att leda till ett strikt åtagande om återhållsamhet med offentliga medel. Enligt lagen, som är i kraft sedan början av 2008, ska de offentliga finanserna förvaltas så att de uppvisar i det närmaste balans eller överskott och syftet är att därför åstadkomma återhållsamhet med utgifterna. Lagen är dock inriktad på det årliga utarbetandet och genomförandet av budgeten och medför inte i sig en sådan framåtblickande budgetram på medellång sikt, något som måste förbättras.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. Trots att den reala och nominella produktivitetstillväxten från och med 2008 har beräknats särskilt försiktigt i programmet, förefaller den beräknade intäktsökningen ansenlig: till och med med ett mer gynnsamt makroekonomiskt tillväxtscenario framstår beräkningen av intäkterna vara i överkant, särskilt med hänsyn till effekterna av de ytterligare sänkningarna av direktbeskattningen och till programmets förlitande på förbättrad skatteuppbörd. Den stora ökningen av andra intäkter än skatter som andel av BNP, vilken delvis hänger samman med EU-medel, beskrivs inte tillräckligt i programmet och de förväntade resultaten av den förbättrade skatteuppbörden verkar optimistiskt tilltagna. Dessutom medför de många utgiftsökande åtgärderna tillsammans med behovet att stärka ramarna på medellång sikt för planering och kontroll av de offentliga finanserna risk för att utgifterna kommer att fortsätta att överskrida de tidigare satta taken. Om den ekonomiska avmattningen skulle bli allvarlig eller långdragen och leda till en snabb sänkning av inkomsttillväxten, skulle detta medföra större påfrestningar på budgeten. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. Trots att den reala och nominella produktivitetstillväxten från och med 2008 har beräknats särskilt försiktigt i programmet, förefaller den beräknade intäktsökningen ansenlig: till och med med ett mer gynnsamt makroekonomiskt tillväxtscenario framstår beräkningen av intäkterna vara i överkant, särskilt med hänsyn till effekterna av de ytterligare sänkningarna av direktbeskattningen och till programmets förlitande på förbättrad skatteuppbörd. Den stora ökningen av andra intäkter än skatter som andel av BNP, vilken delvis hänger samman med EU-medel, beskrivs inte tillräckligt i programmet och de förväntade resultaten av den förbättrade skatteuppbörden verkar optimistiskt tilltagna. Dessutom medför de många utgiftsökande åtgärderna tillsammans med behovet att stärka ramarna på medellång sikt för planering och kontroll av de offentliga finanserna risk för att utgifterna kommer att fortsätta att överskrida de tidigare satta taken. Om den ekonomiska avmattningen skulle bli allvarlig eller långdragen och leda till en snabb sänkning av inkomsttillväxten, skulle detta medföra större påfrestningar på budgeten.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara otillräcklig för att garantera att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna ska kunna uppnås senast 2009, så som förutses i programmet. Det strukturella saldot skulle särskilt kunna försämras under 2008 på grund av planerade intäktsminskande och kostnadsökande åtgärder, medan Litauen, som för närvarande gynnas av en stark tillväxt, i stället borde sträva efter att överträffa referensvärdet på 0,5 % av BNP för den årliga förbättringen av det strukturella saldot. Den takt i anpassningen mot målet på medellång sikt som följer av programmet borde därför intensifieras, särskilt under 2008, för att överensstämma med stabilitets- och tillväxtpakten. Om målet på medellång sikt uppnås så som planerat, ligger programmets finanspolitiska inriktning därefter i linje med pakten. Med hänsyn till det ihållande externa och inhemska trycket på de offentliga finanserna vore det dock lämpligt med än stramare finanspolitik än den som nu planeras. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara otillräcklig för att garantera att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna ska kunna uppnås senast 2009, så som förutses i programmet. Det strukturella saldot skulle särskilt kunna försämras under 2008 på grund av planerade intäktsminskande och kostnadsökande åtgärder, medan Litauen, som för närvarande gynnas av en stark tillväxt, i stället borde sträva efter att överträffa referensvärdet på 0,5 % av BNP för den årliga förbättringen av det strukturella saldot. Den takt i anpassningen mot målet på medellång sikt som följer av programmet borde därför intensifieras, särskilt under 2008, för att överensstämma med stabilitets- och tillväxtpakten. Om målet på medellång sikt uppnås så som planerat, ligger programmets finanspolitiska inriktning därefter i linje med pakten. Med hänsyn till det ihållande externa och inhemska trycket på de offentliga finanserna vore det dock lämpligt med än stramare finanspolitik än den som nu planeras.

| (8) | Litauen förefaller vara utsatt för små risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är mindre än EU-genomsnittet med en begränsad ökning till följd av redan genomförda reformer av pensionsutgifterna under kommande årtionden. Bruttoskulden ligger nu på en mycket låg nivå, och de utgångsvärden som beräknats i programmet för de offentliga finanserna 2007 - och som är bättre än vid inledningen av det föregående programmet – torde bidra till att hålla tillbaka riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Litauen förefaller vara utsatt för små risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är mindre än EU-genomsnittet med en begränsad ökning till följd av redan genomförda reformer av pensionsutgifterna under kommande årtionden. Bruttoskulden ligger nu på en mycket låg nivå, och de utgångsvärden som beräknats i programmet för de offentliga finanserna 2007 - och som är bättre än vid inledningen av det föregående programmet – torde bidra till att hålla tillbaka riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| (9) | Konvergensprogrammet verkar i viss utsträckning ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som tas upp i det förefaller motsvara åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet tar båda programmen upp de pågående pensions-, sjukvårds- och skattereformerna. Inget av de båda programmen innehåller tillräcklig information om de direkta offentliga kostnaderna för sjukvårds- och utbildningsreformerna, men konvergensprogrammet ger mer ingående information om reformer på andra områden. Det saknas dock en kvalitativ bedömning av det nationella reformprogrammets samlade effekter inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet verkar i viss utsträckning ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som tas upp i det förefaller motsvara åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet tar båda programmen upp de pågående pensions-, sjukvårds- och skattereformerna. Inget av de båda programmen innehåller tillräcklig information om de direkta offentliga kostnaderna för sjukvårds- och utbildningsreformerna, men konvergensprogrammet ger mer ingående information om reformer på andra områden. Det saknas dock en kvalitativ bedömning av det nationella reformprogrammets samlade effekter inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi är delvis förenlig med de landspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade finanspolitiska riktlinjer som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. Den planerade finanspolitiska inriktningen bidrar dock inte i tillräcklig utsträckning till att förbättra den makroekonomiska stabiliteten och hålla tillbaka inflationstrycket. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi är delvis förenlig med de landspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade finanspolitiska riktlinjer som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. Den planerade finanspolitiska inriktningen bidrar dock inte i tillräcklig utsträckning till att förbättra den makroekonomiska stabiliteten och hålla tillbaka inflationstrycket.

| (11) | Vid inträdet i ERM2 gjorde Litauen åtaganden på områdena för finanspolitiken, finanssektorn och strukturpolitiken. Vad gäller fullgörandet av dessa åtaganden har myndigheterna inte tillräckligt förstärkt finanspolitiken, och trots att åtgärder vidtagits för att förbättra utlåningens kvalitet har insatserna för att hålla tillbaka kredittillväxten varit begränsade. Trots den snabba ekonomiska tillväxten under de senaste åren har regeringen inte lyckats uppnå en budget i balans, budgetmålen har inte varit särskilt ambitiösa och extraordinära intäkter har till större delen använts till löpande utgifter. Den finanspolitiska strategin på medellång sikt måste stärkas. För att bryta kredittillväxten har höga krav på att hålla reserver bibehållits, den stränga finansiella tillsynen fortsatt och de obligatoriska basreserverna för kreditinstitut utvidgats; de direkta verkningarna har emellertid varit begränsade. De initiativ för att hejda inflationen som regeringen proklamerade i mars och december 2007 gick i rätt riktning men har hittills endast lett till ett fåtal konkreta åtgärder och i begränsad omfattning påverkat inflationen. Ett antal strukturreformer håller på att genomföras, men det krävs ytterligare insatser på utbildnings- och arbetsmarknadsområdena och för att attrahera utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

(11)

Vid inträdet i ERM2 gjorde Litauen åtaganden på områdena för finanspolitiken, finanssektorn och strukturpolitiken. Vad gäller fullgörandet av dessa åtaganden har myndigheterna inte tillräckligt förstärkt finanspolitiken, och trots att åtgärder vidtagits för att förbättra utlåningens kvalitet har insatserna för att hålla tillbaka kredittillväxten varit begränsade. Trots den snabba ekonomiska tillväxten under de senaste åren har regeringen inte lyckats uppnå en budget i balans, budgetmålen har inte varit särskilt ambitiösa och extraordinära intäkter har till större delen använts till löpande utgifter. Den finanspolitiska strategin på medellång sikt måste stärkas. För att bryta kredittillväxten har höga krav på att hålla reserver bibehållits, den stränga finansiella tillsynen fortsatt och de obligatoriska basreserverna för kreditinstitut utvidgats; de direkta verkningarna har emellertid varit begränsade. De initiativ för att hejda inflationen som regeringen proklamerade i mars och december 2007 gick i rätt riktning men har hittills endast lett till ett fåtal konkreta åtgärder och i begränsad omfattning påverkat inflationen. Ett antal strukturreformer håller på att genomföras, men det krävs ytterligare insatser på utbildnings- och arbetsmarknadsområdena och för att attrahera utländska direktinvesteringar.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (6). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (6).

Sammantaget är slutsatsen att programmet syftar till att avhjälpa Litauens makroekonomiska obalanser genom en uppstramning av finanspolitiken. De finanspolitiska målen förefaller dock blygsamma med hänsyn till den nuvarande starka ekonomiska tillväxten. Insatserna i programmet för en anpassning mot målet på medellång sikt avser uteslutande den senare delen av programperioden, och detta målet beräknas därför uppnås först 2009. Det finns risker för att de finanspolitiska målen inte kan komma att uppnås, eftersom konsolideringen inte har tillräckligt stöd av aviserade åtgärder medan det finns ett behov av att stärka ramarna på medellång sikt. Beräkningen av intäkterna verkar optimistisk, med tanke på de ytterligare planerade sänkningarna av direktbeskattningen och förlitandet på effekterna av en förbättrad skatteuppbörd, och de balanseras endast delvis av det försiktiga makroekonomiska scenariot. Det krävs en väsentligt stramare finanspolitik än vad som anges i programmet och ytterligare strukturpolitiska åtgärder för att hålla tillbaka det stigande inflationstrycket, bevara konkurrenskraften och angripa de kvardröjande flaskhalsarna på arbetsmarknaden, vilket också är avgörande för kontinuiteten i återhämtningen. Riskerna för den långsiktiga hållbarheten i Litauens offentliga finanser är små.

Mot bakgrund av denna bedömning, och även med hänsyn till behovet av att säkerställa hållbar konvergens och ett friktionsfritt deltagande i ERM2, uppmanas Litauen att bidra till att minska överhettningstrycket genom att

| i) | eftersträva väsentligt bättre finanspolitiska resultat 2008 och därefter än vad som planeras i programmet, bland annat genom att hålla tillbaka kredittillväxten, spara extraordinära intäkter och göra utgiftstaken på medellång sikt mer bindande, och |
| --- | --- |

i)

eftersträva väsentligt bättre finanspolitiska resultat 2008 och därefter än vad som planeras i programmet, bland annat genom att hålla tillbaka kredittillväxten, spara extraordinära intäkter och göra utgiftstaken på medellång sikt mer bindande, och

| ii) | hantera inflationstrycket, bland annat genom att främja en lönebildning som motsvarar de samlade produktivitetsvinsterna samt anta strukturella åtgärder för att avlägsna flaskhalsar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

ii)

hantera inflationstrycket, bland annat genom att främja en lönebildning som motsvarar de samlade produktivitetsvinsterna samt anta strukturella åtgärder för att avlägsna flaskhalsar på arbetsmarknaden.

Litauen uppmanas också att bättre iaktta den tidsfrist för att överlämna stabilitets- och konvergensprogram som anges i uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2007 | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| KOM nov. 2007 | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2007 | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| KOM nov. 2007 | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | i.u. |
| Produktionsgap (7)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2007 | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| KOM nov. 2007 (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| KOM nov. 2007 | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| KOM nov. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| KOM nov. 2007 | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (7)

  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | i.u. |
| Strukturellt saldo (9)

  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| KOM nov. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP dec. 2007 | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| KOM nov. 2007 | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2007

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

KOM nov. 2007

7,7

8,5

7,5

6,3

i.u.

KP dec. 2006

7,8

6,3

5,3

4,5

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2007

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

KOM nov. 2007

3,8

5,6

6,5

5,2

i.u.

KP dec. 2006

3,9

4,7

3,4

3,1

i.u.

Produktionsgap (7)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2007

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

KOM nov. 2007 (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

i.u.

KP dec. 2006

2,4

1,6

0,1

– 1,9

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

KOM nov. 2007

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

i.u.

KP dec. 2006

– 6,6

– 7,5

– 7,0

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2007

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

KOM nov. 2007

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

i.u.

KP dec. 2006

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2007

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

KOM nov. 2007

0,2

0,0

– 0,5

0,2

i.u.

KP dec. 2006

– 0,4

0,0

0,4

0,8

i.u.

Konjunkturrensat saldo (7)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

KOM nov. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

i.u.

KP dec. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

i.u.

Strukturellt saldo (9)

(i % av BNP)

KP dec. 2007

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

KOM nov. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

i.u.

KP dec. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP dec. 2007

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

KOM nov. 2007

18,2

17,7

17,2

16,1

i.u.

KP dec. 2006

18,4

19,2

19,0

17,7

i.u.

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på Internetadressen

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Uppdateringen lämnades in fyra veckor senare än tidsfristen den 1 december som anges i uppförandekoden.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(4)  Denna engångsåtgärd avser kompensation för delvis obetalda pensioner 1995–2002 enligt beslut av författningsdomstolen och antogs av regeringen i november 2007. Åtgärden beslutades efter slutdatum för kommissionens höstprognos 2007, varför det beräknade resultatet för 2007 inte kan jämföras med resultatet i programmet.

(5)  EUT C 71, 28.3.2007, s. 19.

(6)  Det ges bland annat inte några uppgifter om delkomponenterna i stock/flödesjusteringen eller skattningar av bidragen till den potentiella tillväxten och vissa uppgifter om den långsiktiga hållbarheten saknas också.

(7)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % respektive 7,4 % under perioden 2006–2009.

(9)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarade 0,6 % av BNP 2007 (utgiftsökande) enligt det senaste programmet. Eftersom transaktionen beslutades efter slutdatum för uppgifter till kommissionens höstprognos 2007 har den inte beaktats i denna.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/24

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, 2007–2010

(2008/C 74/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Tjeckien är inne i en period av hög tillväxt som väntas mattas av på medellång sikt. Senare tids kraftiga minskning av arbetslösheten beror främst på konjunkturfaktorer. Det verkar fortfarande finnas strukturell stelhet på arbetsmarknaden, vilket visas av det stora antalet lediga arbeten, obalans mellan befintlig kompetens och marknadens behov samt regionala skillnader i arbetslöshet. Detta bör åtgärdas i en framtida sysselsättningspolitik.
  Det stabiliseringsprogram som antogs 2007 tycks vara ett steg i rätt riktning, men ytterligare åtgärder kommer att krävas för fortsatt finanspolitisk konsolidering. Det finns särskilt fortsatta risker för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, till följd av den åldrande befolkningen och pensions- och vårdsystemens nuvarande situation. En väl utformad pensionsreform skulle också kunna ha positiva effekter på den potentiella tillväxten. Tjeckien har visserligen goda tidigare meriter, men inflationstrycket kommer att öka på grund av ökande indirekta skatter och stigande internationella råvarupriser. |
| --- | --- |

(2)

Tjeckien är inne i en period av hög tillväxt som väntas mattas av på medellång sikt. Senare tids kraftiga minskning av arbetslösheten beror främst på konjunkturfaktorer. Det verkar fortfarande finnas strukturell stelhet på arbetsmarknaden, vilket visas av det stora antalet lediga arbeten, obalans mellan befintlig kompetens och marknadens behov samt regionala skillnader i arbetslöshet. Detta bör åtgärdas i en framtida sysselsättningspolitik.

Det stabiliseringsprogram som antogs 2007 tycks vara ett steg i rätt riktning, men ytterligare åtgärder kommer att krävas för fortsatt finanspolitisk konsolidering. Det finns särskilt fortsatta risker för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, till följd av den åldrande befolkningen och pensions- och vårdsystemens nuvarande situation. En väl utformad pensionsreform skulle också kunna ha positiva effekter på den potentiella tillväxten. Tjeckien har visserligen goda tidigare meriter, men inflationstrycket kommer att öka på grund av ökande indirekta skatter och stigande internationella råvarupriser.

| (3) | I konvergensprogrammet beräknas BNP-tillväxten bli cirka 6 % år 2007 och avta till cirka 5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) verkar detta scenario baseras på rimliga antaganden. I kommissionens höstprognos 2007 väntas den privata konsumtionstillväxten förbli stark, mot bakgrund av stora löneökningar inom den privata sektorn och ökande sysselsättning. Den väntas dock sjunka från den höga nivån 2007, till följd av regeringens planerade finanspolitiska konsolidering. I både konvergensprogrammet och kommissionens höstprognos beräknas inflationen öka starkt under 2008, beroende på höjda indirekta skatter och stigande råvarupriser. Detta kan försvåra nominell konvergens. |
| --- | --- |

(3)

I konvergensprogrammet beräknas BNP-tillväxten bli cirka 6 % år 2007 och avta till cirka 5 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) verkar detta scenario baseras på rimliga antaganden. I kommissionens höstprognos 2007 väntas den privata konsumtionstillväxten förbli stark, mot bakgrund av stora löneökningar inom den privata sektorn och ökande sysselsättning. Den väntas dock sjunka från den höga nivån 2007, till följd av regeringens planerade finanspolitiska konsolidering. I både konvergensprogrammet och kommissionens höstprognos beräknas inflationen öka starkt under 2008, beroende på höjda indirekta skatter och stigande råvarupriser. Detta kan försvåra nominell konvergens.

| (4) | Det offentliga underskottet beräknas 2007 bli 3,4 % av BNP i kommissionens höstprognos och konvergensprogrammet, vilket är 0,6 procentenheter lägre än målet i den föregående uppdateringen. Emellertid pekar aktuella uppgifter om budgetgenomförandet på att utfallet 2007 kan bli betydligt bättre än beräkningarna i det nuvarande programmet: de senast tillgängliga uppgifterna pekar på att det allmänna underskottet 2007 kan komma att uppgå till ca 2 % av BNP. Att det beräknade utfallet blir lägre beror främst på baseffekten av att inkomstkvoten 2006 överträffade beräkningarna i det föregående konvergensprogrammet. Det beror också på en viss utgiftsåtstramning 2007 och dynamiskt växande inkomster till följd av en oväntat hög nominell BNP-tillväxt. Att underskottet 2007 blir lägre än utfallet 2006 ligger i linje med den uppmaning om att begränsa försämringen av de offentliga finanserna under 2007 som anges i rådets yttrande av den 10 juli 2007 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (3). |
| --- | --- |

(4)

Det offentliga underskottet beräknas 2007 bli 3,4 % av BNP i kommissionens höstprognos och konvergensprogrammet, vilket är 0,6 procentenheter lägre än målet i den föregående uppdateringen. Emellertid pekar aktuella uppgifter om budgetgenomförandet på att utfallet 2007 kan bli betydligt bättre än beräkningarna i det nuvarande programmet: de senast tillgängliga uppgifterna pekar på att det allmänna underskottet 2007 kan komma att uppgå till ca 2 % av BNP. Att det beräknade utfallet blir lägre beror främst på baseffekten av att inkomstkvoten 2006 överträffade beräkningarna i det föregående konvergensprogrammet. Det beror också på en viss utgiftsåtstramning 2007 och dynamiskt växande inkomster till följd av en oväntat hög nominell BNP-tillväxt. Att underskottet 2007 blir lägre än utfallet 2006 ligger i linje med den uppmaning om att begränsa försämringen av de offentliga finanserna under 2007 som anges i rådets yttrande av den 10 juli 2007 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (3).

| (5) | Huvudmålet i programmets finanspolitiska strategi är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008 och därefter fortsätta konsolideringen mot det finanspolitiska målet på medellång sikt, som är ett strukturellt underskott på 1 % av BNP år 2012. Underskottet i de offentliga finanserna beräknas sjunka från 3,4 % av BNP 2007 till 2,9 % 2008, 2,6 % 2009 och 2,3 % 2010. Det primära underskottet väntas utvecklas på liknande sätt och sjunka från 2,3 % av BNP 2007 till 1,1 % 2010. Konsolideringen kommer främst att bero av återhållsamhet på utgiftssidan. Konkret kommer inkomstkvotens beräknade nedgång (delvis beroende på införandet av en schablonskatt 2008) att kompenseras mer än väl av en sänkt utgiftskvot. Den senare har en relativt bred bas men en högst väsentlig påverkan på de sociala förmånerna. Däremot är de offentliga investeringarna den enda utgiftskategori vars andel av BNP beräknas öka. Då utfallet 2006 blev bättre än väntat, har de finanspolitiska målen förbättrats i förhållande till det föregående konvergensprogrammet. Den senaste prognosen om ett lägre offentligt underskott 2007 innebär att dessa mål lätt bör kunna uppnås. |
| --- | --- |

(5)

Huvudmålet i programmets finanspolitiska strategi är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008 och därefter fortsätta konsolideringen mot det finanspolitiska målet på medellång sikt, som är ett strukturellt underskott på 1 % av BNP år 2012. Underskottet i de offentliga finanserna beräknas sjunka från 3,4 % av BNP 2007 till 2,9 % 2008, 2,6 % 2009 och 2,3 % 2010. Det primära underskottet väntas utvecklas på liknande sätt och sjunka från 2,3 % av BNP 2007 till 1,1 % 2010. Konsolideringen kommer främst att bero av återhållsamhet på utgiftssidan. Konkret kommer inkomstkvotens beräknade nedgång (delvis beroende på införandet av en schablonskatt 2008) att kompenseras mer än väl av en sänkt utgiftskvot. Den senare har en relativt bred bas men en högst väsentlig påverkan på de sociala förmånerna. Däremot är de offentliga investeringarna den enda utgiftskategori vars andel av BNP beräknas öka. Då utfallet 2006 blev bättre än väntat, har de finanspolitiska målen förbättrats i förhållande till det föregående konvergensprogrammet. Den senaste prognosen om ett lägre offentligt underskott 2007 innebär att dessa mål lätt bör kunna uppnås.

| (6) | Utfallet för 2008 kan bli bättre än väntat, medan riskavvägningen är neutral i förhållande till budgetutfallen från och med 2009. Å ena sidan har Tjeckien historiskt sett uppvisat lägre underskott än beräknat och den senaste prognosen för 2007 är betydligt bättre än i programmets beräkningar, vilket kan få en gynnsam baseffekt från och med 2008. Visserligen försvåras prognoserna av alla skatteförändringar, men programmets skatteberäkningar framstår som försiktiga. Å andra sidan förutsätter den planerade konsolideringen en betydande återhållsamhet på utgiftssidan, inbegripet lönerna inom den offentliga sektorn och minskningar av antalet offentliganställda. Utgiftstaken har nämligen tidigare år överskridits. Efter 2008 behöver ytterligare konsolideringsåtärder utformas. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för 2008 kan bli bättre än väntat, medan riskavvägningen är neutral i förhållande till budgetutfallen från och med 2009. Å ena sidan har Tjeckien historiskt sett uppvisat lägre underskott än beräknat och den senaste prognosen för 2007 är betydligt bättre än i programmets beräkningar, vilket kan få en gynnsam baseffekt från och med 2008. Visserligen försvåras prognoserna av alla skatteförändringar, men programmets skatteberäkningar framstår som försiktiga. Å andra sidan förutsätter den planerade konsolideringen en betydande återhållsamhet på utgiftssidan, inbegripet lönerna inom den offentliga sektorn och minskningar av antalet offentliganställda. Utgiftstaken har nämligen tidigare år överskridits. Efter 2008 behöver ytterligare konsolideringsåtärder utformas.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning, särskilt mot bakgrund av ett bättre utfall än väntat 2007, verkar programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008, som rådet har rekommenderat. Det förutsätter dock en fortsatt återhållsamhet på utgiftssidan och en noggrann övervakning av de finanspolitiska effekterna av stabiliseringsprogrammets skattereformer. Under hela programperioden uppnås dock ingen tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna för att referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar. För att vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten bör programmets anpassningstakt mot det finanspolitiska målet på medellång sikt förstärkas och understödjas med åtgärder under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet. Eftersom Tjeckien har haft en period av hög tillväxt, innebär programmålet för 2010 att en betydande korrigering måste göras 2011–2012 för att det finanspolitiska målet på medellång sikt ska kunna uppnås 2012. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning, särskilt mot bakgrund av ett bättre utfall än väntat 2007, verkar programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008, som rådet har rekommenderat. Det förutsätter dock en fortsatt återhållsamhet på utgiftssidan och en noggrann övervakning av de finanspolitiska effekterna av stabiliseringsprogrammets skattereformer. Under hela programperioden uppnås dock ingen tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna för att referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar. För att vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten bör programmets anpassningstakt mot det finanspolitiska målet på medellång sikt förstärkas och understödjas med åtgärder under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet. Eftersom Tjeckien har haft en period av hög tillväxt, innebär programmålet för 2010 att en betydande korrigering måste göras 2011–2012 för att det finanspolitiska målet på medellång sikt ska kunna uppnås 2012.

| (8) | Riskerna förefaller vara stora för de offentliga finansernas hållbarhet i Tjeckien. I programmet är de offentliga finansernas utgångsläge inte tillräckligt bra för att på lång sikt kunna stabilisera skuldkvoten. Jämfört med EU-genomsnittet har befolkningens åldrande i Tjeckien klart större långsiktiga effekter på de offentliga finanserna, främst till följd av en betydande ökning av pensions- och vårdutgifternas andel av BNP. Riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet skulle minska, om strukturreformer genomfördes på bland annat pensions- och vårdområdet för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna. Visserligen har steg tagits för att reformera vårdsystemet, men det finns fortfarande ingen definitiv tidtabell för genomförandet av reformen av pensionssystemet. |
| --- | --- |

(8)

Riskerna förefaller vara stora för de offentliga finansernas hållbarhet i Tjeckien. I programmet är de offentliga finansernas utgångsläge inte tillräckligt bra för att på lång sikt kunna stabilisera skuldkvoten. Jämfört med EU-genomsnittet har befolkningens åldrande i Tjeckien klart större långsiktiga effekter på de offentliga finanserna, främst till följd av en betydande ökning av pensions- och vårdutgifternas andel av BNP. Riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet skulle minska, om strukturreformer genomfördes på bland annat pensions- och vårdområdet för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna. Visserligen har steg tagits för att reformera vårdsystemet, men det finns fortfarande ingen definitiv tidtabell för genomförandet av reformen av pensionssystemet.

| (9) | Konvergensprogrammet verkar i viss utsträckning ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Det nationella reformprogrammet innehåller ett antal insatser för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet: mer utbildning och forskning av högre kvalitet samt stimulanser till arbetssökande. Visserligen saknar konvergensprogrammet konsekventa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna för de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet, men beräkningarna i programmet förefaller ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i genomföranderapporten om det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet verkar i viss utsträckning ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Det nationella reformprogrammet innehåller ett antal insatser för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet: mer utbildning och forskning av högre kvalitet samt stimulanser till arbetssökande. Visserligen saknar konvergensprogrammet konsekventa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna för de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet, men beräkningarna i programmet förefaller ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i genomföranderapporten om det nationella reformprogrammet.

| (10) | På grund av de begränsade insatserna för pensions- och vårdreformer är programmets finanspolitiska strategi bara delvis förenlig med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de utfärdade integrerade finanspolitiska riktlinjerna inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(10)

På grund av de begränsade insatserna för pensions- och vårdreformer är programmets finanspolitiska strategi bara delvis förenlig med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som ingår i de utfärdade integrerade finanspolitiska riktlinjerna inom ramen för Lissabonstrategin.

| (11) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (4) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. |
| --- | --- |

(11)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (4) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram.

Sammantaget är slutsatsen att programmet är förenligt med en korrigering av det alltför stora överskottet senast 2008, vilket förutsätter fortsatt återhållsamhet på utgiftssidan och en noggrann övervakning av de finanspolitiska effekterna av stabiliseringsprogrammets skattereformer. De positiva makroekonomiska utsikterna och ett sannolikt bättre utfall 2007 än i programmets beräkningar erbjuder stora möjligheter för att med god marginal få ned underskottet 2008 under referensvärdet på 3 % av BNP och därefter uppnå en bättre finanspolitisk konsolidering än planerat. De största riskerna är förknippade med nedskärningar av antalet offentliganställda och avser det faktum att ytterligare konsolideringsåtgärder måste utformas efter 2008. Tjeckien löper fortfarande stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet, samtidigt som de första stegen har tagits mot en vårdreform.

Mot bakgrund av bedömningen ovan, rekommendationen enligt artikel 104.7 av den 10 oktober 2007 och behovet av att uppnå hållbar konvergens uppmanas Tjeckien till följande:

| i) | Att genom fortsatt återhållsamhet på utgiftssidan utnyttja det sannolikt bättre budgetutfallet än väntat 2007 till att med större marginal få ned underskottet 2008 under referensvärdet på 3 % av BNP. |
| --- | --- |

i)

Att genom fortsatt återhållsamhet på utgiftssidan utnyttja det sannolikt bättre budgetutfallet än väntat 2007 till att med större marginal få ned underskottet 2008 under referensvärdet på 3 % av BNP.

| ii) | Att utnyttja ekonomins höga tillväxttakt till att ytterligare stärka anpassningstakten, för att på så sätt snarast möjligt skapa en säkerhetsmarginal som motverkar riskerna att överskrida referensvärdet, samt att snabbare uppnå det finanspolitiska målet på medellång sikt. |
| --- | --- |

ii)

Att utnyttja ekonomins höga tillväxttakt till att ytterligare stärka anpassningstakten, för att på så sätt snarast möjligt skapa en säkerhetsmarginal som motverkar riskerna att överskrida referensvärdet, samt att snabbare uppnå det finanspolitiska målet på medellång sikt.

| iii) | Att, med hänsyn till den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom de nödvändiga pensions- och vårdreformerna. |
| --- | --- |

iii)

Att, med hänsyn till den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom de nödvändiga pensions- och vårdreformerna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP nov. 2007 | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| KOM nov. 2007 | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | i.u. |
| KP mars 2007 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP nov. 2007 | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | i.u. |
| KP mars 2007 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (% av potentiell BNP) | KP nov. 2007 | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| KOM nov. 2007 (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | i.u. |
| KP mars 2007 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| KOM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | i.u. |
| KP mars 2007 | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | i.u. |
| Saldo för de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM nov. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | i.u. |
| KP mars 2007 | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM nov. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | i.u. |
| KP mars 2007 | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | i.u. |
| KP mars 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| KOM nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | i.u. |
| KP mars 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | i.u. |
| Offentliga sektorns bruttoskuldkvot
  (i % av BNP) | KP nov. 2007 | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| KOM nov. 2007 | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | i.u. |
| KP mars 2007 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | i.u. |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP nov. 2007

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

KOM nov. 2007

6,4

5,8

5,0

4,9

i.u.

KP mars 2007

6,0

4,9

4,8

4,8

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP nov. 2007

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

KOM nov. 2007

2,1

3,0

3,8

3,2

i.u.

KP mars 2007

2,4

2,6

2,5

2,5

i.u.

Produktionsgap (5)

(% av potentiell BNP)

KP nov. 2007

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

KOM nov. 2007 (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

i.u.

KP mars 2007

0,9

1,1

1,0

1,0

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

KOM nov. 2007

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

i.u.

KP mars 2007

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

i.u.

Saldo för de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

KOM nov. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

i.u.

KP mars 2007

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM nov. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

i.u.

KP mars 2007

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

i.u.

KP mars 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP nov. 2007

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

KOM nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

i.u.

KP mars 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

i.u.

Offentliga sektorns bruttoskuldkvot

(i % av BNP)

KP nov. 2007

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

KOM nov. 2007

30,1

30,2

30,3

30,5

i.u.

KP mars 2007

30,6

30,5

31,3

32,2

i.u.

Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EGT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos och bedömning av det nationella reformprogrammet från juli 2007.

(3)  EUT C 204, 1.9.2007, s. 1.

(4)  Uppgifter om COFOG för 2010 har inte lämnats.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % respektive 5,6 % under perioden 2006–2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt konvergensprogrammet från november 2007 uppgår engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder till 0,2 % av BNP 2006 (underskottsökande). Kommissionens höstprognos innehåller inga engångsåtgärder.

Källa:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/28

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Maltas stabilitetsprogram för 2007–2010

(2008/C 74/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Maltas första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Maltas första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010.

| (2) | Den 1 januari 2008 anslöt sig Malta till euroområdet och hade då en BNP-tillväxt som sedan 2004 kontinuerligt återhämtat sig från svaga ekonomiska resultat under de första åren av 2000-talet. Dessa berodde delvis på inflytande från omvärlden, som Malta är särskilt utsatt för, genom att landet är en liten och öppen ekonomi som förlitar sig på sektorer som turism och elektronik, vilka visat sig vara volatila.
  Den tröga BNP-tillväxten förklarades också av inhemska strukturella svagheter. Produktiviteten sjönk med i genomsnitt cirka 1 % under perioden 2001–2003. Dessutom ledde betydande löneökningar till brant stigande enhetsarbetskostnader och därmed minskad konkurrenskraft gentemot omvärlden. Sedan 2004 har de ekonomiska resultaten förbättrats, i första hand på grund av gynnsamma konjunkturer, men också till följd av återhållsamhet i löneutvecklingen och återvunnen produktivitet. Vad gäller de offentliga finanserna, följde inträdet i euroområdet på en period av betydande konsolidering - skulden uttryckt i procent av BNP hade sjunkit konstant sedan 2005 - och framsteg med att få inflationen att avta. I detta nya sammanhang är det av avgörande betydelse att skapa ökat manöverutrymme för finanspolitiken för att säkra Maltas förmåga att anpassa sig till asymmetriska chocker, något som skulle kunna uppnås genom att sträva efter fortsatt budgetsanering och genomföra utgiftsreformer, särskilt i fråga om de snabbt ökande vårdkostnaderna. Sådana utgiftsreformer skulle också förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och göra det möjligt att styra över utgifterna till tillväxtskapande områden och därigenom bidra till ökad produktivitet. Tillsammans med fortsatt återhållsamhet i lönebildningen skulle denna ökade produktivitet stärka konkurrenskraften, som är en annan aspekt av Maltas ekonomi där insatser krävs, särskilt nu när Malta ingår i euroområdet. |
| --- | --- |

(2)

Den 1 januari 2008 anslöt sig Malta till euroområdet och hade då en BNP-tillväxt som sedan 2004 kontinuerligt återhämtat sig från svaga ekonomiska resultat under de första åren av 2000-talet. Dessa berodde delvis på inflytande från omvärlden, som Malta är särskilt utsatt för, genom att landet är en liten och öppen ekonomi som förlitar sig på sektorer som turism och elektronik, vilka visat sig vara volatila.

Den tröga BNP-tillväxten förklarades också av inhemska strukturella svagheter. Produktiviteten sjönk med i genomsnitt cirka 1 % under perioden 2001–2003. Dessutom ledde betydande löneökningar till brant stigande enhetsarbetskostnader och därmed minskad konkurrenskraft gentemot omvärlden. Sedan 2004 har de ekonomiska resultaten förbättrats, i första hand på grund av gynnsamma konjunkturer, men också till följd av återhållsamhet i löneutvecklingen och återvunnen produktivitet. Vad gäller de offentliga finanserna, följde inträdet i euroområdet på en period av betydande konsolidering - skulden uttryckt i procent av BNP hade sjunkit konstant sedan 2005 - och framsteg med att få inflationen att avta. I detta nya sammanhang är det av avgörande betydelse att skapa ökat manöverutrymme för finanspolitiken för att säkra Maltas förmåga att anpassa sig till asymmetriska chocker, något som skulle kunna uppnås genom att sträva efter fortsatt budgetsanering och genomföra utgiftsreformer, särskilt i fråga om de snabbt ökande vårdkostnaderna. Sådana utgiftsreformer skulle också förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och göra det möjligt att styra över utgifterna till tillväxtskapande områden och därigenom bidra till ökad produktivitet. Tillsammans med fortsatt återhållsamhet i lönebildningen skulle denna ökade produktivitet stärka konkurrenskraften, som är en annan aspekt av Maltas ekonomi där insatser krävs, särskilt nu när Malta ingår i euroområdet.

| (3) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas den reala BNP-tillväxten bli 3,5 % för 2007 och avmattas under 2008 för att därefter ta ny fart och nå 3,4 % vid slutet av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden för 2007. För åren 2008–2010 förefaller beräkningarna av BNP-tillväxten gynnsamma, huvudsakligen på grund av ett beräknat stort bidrag från nettoexporten under de sista åren av programperioden. Den förbättring av utrikessaldot för varor och tjänster med 3,3 procentenheter av BNP fram till 2010 som detta skulle leda till enligt programmet förefaller väl optimistisk.
  Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska och är i linje med kommissionens höstprognos 2007. Möjliga ytterligare löneökningar inom offentlig sektor, vilka skulle kunna leda till att lönerna överlag steg långt mer än vad som motiveras av produktivitetsvinsterna, kan dock få till följd att Maltas konkurrenskraft utvecklas mindre gynnsamt än vad som framgår av stabilitetsprogrammet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas den reala BNP-tillväxten bli 3,5 % för 2007 och avmattas under 2008 för att därefter ta ny fart och nå 3,4 % vid slutet av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden för 2007. För åren 2008–2010 förefaller beräkningarna av BNP-tillväxten gynnsamma, huvudsakligen på grund av ett beräknat stort bidrag från nettoexporten under de sista åren av programperioden. Den förbättring av utrikessaldot för varor och tjänster med 3,3 procentenheter av BNP fram till 2010 som detta skulle leda till enligt programmet förefaller väl optimistisk.

Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska och är i linje med kommissionens höstprognos 2007. Möjliga ytterligare löneökningar inom offentlig sektor, vilka skulle kunna leda till att lönerna överlag steg långt mer än vad som motiveras av produktivitetsvinsterna, kan dock få till följd att Maltas konkurrenskraft utvecklas mindre gynnsamt än vad som framgår av stabilitetsprogrammet.

| (4) | Det offentliga underskottet för 2007 beräknas till 1,8 % av BNP i kommissionens höstprognos 2007 och till 1,6 % i stabilitetsprogrammet, vilket kan jämföras med målet på 2,3 % av BNP i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet. Exklusive engångsåtgärder (huvudsakligen markförsäljningar, som konventionellt bokförs som negativa utgifter) ligger dock utfallet av underskottet 2007 i stort sett i linje med målet i 2006 års konvergensprogram trots en gynnsam baseffekt från 2006. Inkomstkvoten är väsentligt mindre än förväntat, till stor del beroende på att utnyttjandet av EU-medel blivit lägre än väntat. Därför är också utgiftskvoten för 2007 lägre än vad som förutsågs i konvergensprogrammet från 2006. Eftersom strukturanpassningen 2007 nu förefaller uppgå till inte fullt 0,5 procentenheter av BNP mot cirka 1 procentenhet i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet, överensstämmer inte genomförandet av budgeten med uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om det föregående programmet (3) att ”eftersträva en tillfredsställande utveckling mot det medelfristiga målet enligt programmet”. |
| --- | --- |

(4)

Det offentliga underskottet för 2007 beräknas till 1,8 % av BNP i kommissionens höstprognos 2007 och till 1,6 % i stabilitetsprogrammet, vilket kan jämföras med målet på 2,3 % av BNP i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet. Exklusive engångsåtgärder (huvudsakligen markförsäljningar, som konventionellt bokförs som negativa utgifter) ligger dock utfallet av underskottet 2007 i stort sett i linje med målet i 2006 års konvergensprogram trots en gynnsam baseffekt från 2006. Inkomstkvoten är väsentligt mindre än förväntat, till stor del beroende på att utnyttjandet av EU-medel blivit lägre än väntat. Därför är också utgiftskvoten för 2007 lägre än vad som förutsågs i konvergensprogrammet från 2006. Eftersom strukturanpassningen 2007 nu förefaller uppgå till inte fullt 0,5 procentenheter av BNP mot cirka 1 procentenhet i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet, överensstämmer inte genomförandet av budgeten med uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om det föregående programmet (3) att ”eftersträva en tillfredsställande utveckling mot det medelfristiga målet enligt programmet”.

| (5) | Liksom i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet är det huvudsakliga mål för de offentliga finanserna som redovisas i stabilitetsprogrammet att fortsätta att konsolidera de offentliga finanserna under programperioden med som övergripande mål att nå ett strukturellt saldo (dvs. exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) i balans senast 2010. Saldot för de offentliga finanserna planeras vändas från ett underskott på 1,6 % av BNP 2007 till ett överskott på 0,9 % av BNP senast 2010. På grund av en beräknad minskning av räntebördan väntas det primära överskottet öka till 3,8 % av BNP senast 2010. Det strukturella saldot beräknas förbättras med 2 procentenheter av BNP under perioden 2007–2010. Denna nominella anpassning ska uppnås genom att den primära utgiftskvoten skärs ned med över 3,5 procentenheter av BNP, vilket mer än väl kompenserar en minskning av inkomstkvoten med 1,5 procentenheter av BNP. Engångsåtgärder för att minska underskottet kommer att utnyttjas i mindre utsträckning än under den senaste tiden. Åtstramningen av utgifterna täcker ett relativt brett område med särskild inriktning på ersättningar till anställda. Den klara minskningen av den indirekta beskattningen som andel av BNP under de sista åren av perioden förklaras inte i programmet. Däremot antas kostnaderna för ändringarna av det reformerade inkomstskattesystemet under 2008 mer än väl komma att täckas av högre intäkter av annan direkt beskattning. Mot bakgrund av ett i stort sett oförändrat makroekonomiskt scenario är stabilitetsprogrammets mål för de offentliga finanserna under 2008 och 2009 mindre ambitiösa än i uppdateringen från 2006, närmare bestämt med cirka 0,25 procentenheter av BNP, till följd av att mindre insatser för en anpassning görs under 2008. Den offentliga bruttoskulden beräknas minska till cirka 63 % av BNP under 2007 (vilket fortfarande ligger över fördragets referensvärde på 60 % av BNP) och därefter med ytterligare nästan 10 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(5)

Liksom i den sista uppdateringen av konvergensprogrammet är det huvudsakliga mål för de offentliga finanserna som redovisas i stabilitetsprogrammet att fortsätta att konsolidera de offentliga finanserna under programperioden med som övergripande mål att nå ett strukturellt saldo (dvs. exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) i balans senast 2010. Saldot för de offentliga finanserna planeras vändas från ett underskott på 1,6 % av BNP 2007 till ett överskott på 0,9 % av BNP senast 2010. På grund av en beräknad minskning av räntebördan väntas det primära överskottet öka till 3,8 % av BNP senast 2010. Det strukturella saldot beräknas förbättras med 2 procentenheter av BNP under perioden 2007–2010. Denna nominella anpassning ska uppnås genom att den primära utgiftskvoten skärs ned med över 3,5 procentenheter av BNP, vilket mer än väl kompenserar en minskning av inkomstkvoten med 1,5 procentenheter av BNP. Engångsåtgärder för att minska underskottet kommer att utnyttjas i mindre utsträckning än under den senaste tiden. Åtstramningen av utgifterna täcker ett relativt brett område med särskild inriktning på ersättningar till anställda. Den klara minskningen av den indirekta beskattningen som andel av BNP under de sista åren av perioden förklaras inte i programmet. Däremot antas kostnaderna för ändringarna av det reformerade inkomstskattesystemet under 2008 mer än väl komma att täckas av högre intäkter av annan direkt beskattning. Mot bakgrund av ett i stort sett oförändrat makroekonomiskt scenario är stabilitetsprogrammets mål för de offentliga finanserna under 2008 och 2009 mindre ambitiösa än i uppdateringen från 2006, närmare bestämt med cirka 0,25 procentenheter av BNP, till följd av att mindre insatser för en anpassning görs under 2008. Den offentliga bruttoskulden beräknas minska till cirka 63 % av BNP under 2007 (vilket fortfarande ligger över fördragets referensvärde på 60 % av BNP) och därefter med ytterligare nästan 10 procentenheter under programperioden.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För 2008 är det inte utan risk att anta att ändringarna av inkomstskattesystemet för privatpersoner ska täckas av andra – normalt volatila – intäktsposter, så som skatt på utdelningar och realisationsvinster. Det kan också förekomma utgiftsavvikelser, till exempel till följd av beslutet att subventionera priserna på allmännyttiga tjänster utan kompensationsåtgärder.
  Dessutom kan de generösa löneökningar som beviljats vårdpersonalen komma att leda till att krav på likartade förmåner ställs av andra offentliganställda. För 2009 och 2010 skulle utfallen kunna bli sämre än målen, eftersom det underliggande scenariot för beräkningarna i programmet är optimistiskt (även om skatteberäkningarna för dessa år förefaller försiktiga, förutsatt att inga diskretionära skattesänkningar planeras). Detta kan också ske på grund av bristen på information om åtgärder till stöd för konsolideringsprocessen, bland annat i fråga om den planerade fortsatta återhållsamheten i lönekostnadsutvecklingen inom offentlig sektor. Med hänsyn till dessa risker för de finanspolitiska målen är det troligt att skuldkvoten kommer att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet, särskilt efter 2008. Ett positivt inslag är dock att den faktiska utgiftskvoten under de senaste åren ständigt har varit lägre än vad som planerats i programmen. Malta har också goda meriter med att nå sina mål för underskottet i de offentliga finanserna, eftersom resultaten vanligen har varit bättre än planerat. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För 2008 är det inte utan risk att anta att ändringarna av inkomstskattesystemet för privatpersoner ska täckas av andra – normalt volatila – intäktsposter, så som skatt på utdelningar och realisationsvinster. Det kan också förekomma utgiftsavvikelser, till exempel till följd av beslutet att subventionera priserna på allmännyttiga tjänster utan kompensationsåtgärder.

Dessutom kan de generösa löneökningar som beviljats vårdpersonalen komma att leda till att krav på likartade förmåner ställs av andra offentliganställda. För 2009 och 2010 skulle utfallen kunna bli sämre än målen, eftersom det underliggande scenariot för beräkningarna i programmet är optimistiskt (även om skatteberäkningarna för dessa år förefaller försiktiga, förutsatt att inga diskretionära skattesänkningar planeras). Detta kan också ske på grund av bristen på information om åtgärder till stöd för konsolideringsprocessen, bland annat i fråga om den planerade fortsatta återhållsamheten i lönekostnadsutvecklingen inom offentlig sektor. Med hänsyn till dessa risker för de finanspolitiska målen är det troligt att skuldkvoten kommer att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet, särskilt efter 2008. Ett positivt inslag är dock att den faktiska utgiftskvoten under de senaste åren ständigt har varit lägre än vad som planerats i programmen. Malta har också goda meriter med att nå sina mål för underskottet i de offentliga finanserna, eftersom resultaten vanligen har varit bättre än planerat.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt med säkerhet ska kunna uppnås senast 2010 i enlighet med programmet. Från och med 2008 skulle dock en tillräcklig säkerhetsmarginal skapas för att referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP inte överskrids vid normala konjunktursvängningar. Den planerade konsolideringen överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP som ett riktmärke (vilket dock bör höjas, om Malta fortsätter att gynnas av goda ekonomiska tider). Med hänsyn till de risker som nämnts bör det dock införas åtgärder för att backa upp takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål, särskilt under åren 2009 och 2010. Med hänsyn tagen till de risker för skuldprognoserna som nämnts ovan, förefaller slutligen skuldkvoten komma att minskas i tillräcklig takt i riktning mot referensvärdet under programperioden och understiga detta 2009. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt med säkerhet ska kunna uppnås senast 2010 i enlighet med programmet. Från och med 2008 skulle dock en tillräcklig säkerhetsmarginal skapas för att referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP inte överskrids vid normala konjunktursvängningar. Den planerade konsolideringen överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP som ett riktmärke (vilket dock bör höjas, om Malta fortsätter att gynnas av goda ekonomiska tider). Med hänsyn till de risker som nämnts bör det dock införas åtgärder för att backa upp takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål, särskilt under åren 2009 och 2010. Med hänsyn tagen till de risker för skuldprognoserna som nämnts ovan, förefaller slutligen skuldkvoten komma att minskas i tillräcklig takt i riktning mot referensvärdet under programperioden och understiga detta 2009.

| (8) | Malta förefaller vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är väsentligt mindre än EU-genomsnittet: på lång sikt minskar nämligen pensionskostnaderna som andel av BNP. Det är dock troligt att 2006 års pensionsreform, som syftar till att både höja pensionsåldern och förbättra pensionsnivåerna, i det långa loppet kan leda till högre utgifter. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskuldnivån fortfarande fördragets referensvärde. Programmets saldo för de offentliga finanserna 2007 är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket bidrar till att kompensera den demografiska utvecklingens beräknade långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet skulle minska genom en förbättring av saldot, inklusive genom ökad ändamålsenlighet och flexibilitet i de offentliga utgifterna, till exempel i de snabbt stigande vårdkostnaderna, som också berörs av den demografiska utvecklingen. |
| --- | --- |

(8)

Malta förefaller vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är väsentligt mindre än EU-genomsnittet: på lång sikt minskar nämligen pensionskostnaderna som andel av BNP. Det är dock troligt att 2006 års pensionsreform, som syftar till att både höja pensionsåldern och förbättra pensionsnivåerna, i det långa loppet kan leda till högre utgifter. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskuldnivån fortfarande fördragets referensvärde. Programmets saldo för de offentliga finanserna 2007 är bättre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket bidrar till att kompensera den demografiska utvecklingens beräknade långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet skulle minska genom en förbättring av saldot, inklusive genom ökad ändamålsenlighet och flexibilitet i de offentliga utgifterna, till exempel i de snabbt stigande vårdkostnaderna, som också berörs av den demografiska utvecklingen.

| (9) | Stabilitetsprogrammet förefaller i viss utsträckning överensstämma med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Särskilt beaktar beräkningarna i stabilitetsprogrammet effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Bland annat överensstämmer den viktigaste politiska åtgärd som presenteras i stabilitetsprogrammet, nämligen den ytterligare översynen av systemet för inkomstbeskattning av privatpersoner, med det nationella reformprogrammet. Vårdreformen – en central faktor som påverkar de offentliga finanserna och som tas upp i det nationella reformprogrammet – behandlas dock inte i stabilitetsprogrammet. I programmet ges inte heller någon klar bild av hur utgifterna ska styras över till tillväxtfrämjande områden, särskilt under de sista åren av programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet förefaller i viss utsträckning överensstämma med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Särskilt beaktar beräkningarna i stabilitetsprogrammet effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som anges i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Bland annat överensstämmer den viktigaste politiska åtgärd som presenteras i stabilitetsprogrammet, nämligen den ytterligare översynen av systemet för inkomstbeskattning av privatpersoner, med det nationella reformprogrammet. Vårdreformen – en central faktor som påverkar de offentliga finanserna och som tas upp i det nationella reformprogrammet – behandlas dock inte i stabilitetsprogrammet. I programmet ges inte heller någon klar bild av hur utgifterna ska styras över till tillväxtfrämjande områden, särskilt under de sista åren av programperioden.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. Enligt programmet förutses inga mer betydande vidare steg i vårdreformen enligt rådets rekommendation. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. Enligt programmet förutses inga mer betydande vidare steg i vårdreformen enligt rådets rekommendation.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4).

Sammantaget är slutsatsen att det i stabilitetsprogrammet förutses fortsatta framsteg i riktning mot målet på medellång sikt, som beräknas uppnås senast 2010, genom en åtstramning av utgifterna i en period av obruten ekonomisk tillväxt. Minskningen av den offentliga bruttoskulden beräknas fortskrida i tillfredsställande takt, så att den hamnar under fördragets referensvärde på 60 % av BNP senast 2009. Det finns dock risker för uppnåendet av de finanspolitiska målen kopplade till att man förlitar sig på volatila poster i skatteintäkterna under 2008, den planerade graden av utgiftsåtstramningen, de optimistiska bedömningar som gjorts av de makroekonomiska utsikterna efter 2008 och bristen på information om de underliggande åtgärderna, bland annat beträffande den planerade fortsatta åtstramningen av de offentliga lönekostnaderna. Detta kan hindra att målet på medellång sikt uppnås senast 2010 som planerat. Maltas konkurrenskraft inom euroområdet kan dessutom komma att utsättas för risker, om avsteg görs från den återhållsamma löneutvecklingen inom den offentliga sektorn, vilket skulle kunna ge spridningseffekter på den privata sektorn. Riskerna är medelstora när det gäller den långsiktiga hållbarheten för Maltas offentliga finanser.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Malta att

| i) | fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna enligt programmet för att nå målet på medellång sikt senast 2010 och säkerställa att skuldkvoten minskas i motsvarande grad, genom att klart redovisa de åtgärder som ska stödja den planerade konsolideringen, särskilt på utgiftssidan, och |
| --- | --- |

i)

fullfölja konsolideringen av de offentliga finanserna enligt programmet för att nå målet på medellång sikt senast 2010 och säkerställa att skuldkvoten minskas i motsvarande grad, genom att klart redovisa de åtgärder som ska stödja den planerade konsolideringen, särskilt på utgiftssidan, och

| ii) | öka de offentliga utgifternas ändamålsenlighet och flexibilitet, bland annat genom att påskynda utformningen och genomförandet av en övergripande vårdreform. |
| --- | --- |

ii)

öka de offentliga utgifternas ändamålsenlighet och flexibilitet, bland annat genom att påskynda utformningen och genomförandet av en övergripande vårdreform.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP nov. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| KOM nov. 2007 | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP nov. 2007 | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| KOM nov. 2007 | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP nov. 2007 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| KOM nov. 2007 | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | i.u. |
| KP dec. 2006 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| KOM nov. 2007 | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM nov. 2007 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| KOM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | i.u. |
| KP dec. 2006 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP nov. 2007 | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| KOM nov. 2007 | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | i.u. |
| KP dec. 2006 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), konvergensprogrammen (KP), kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM), kommissionens avdelningars beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP nov. 2007

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

KOM nov. 2007

3,2

3,1

2,8

2,9

i.u.

KP dec. 2006

2,9

3,0

3,1

3,1

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP nov. 2007

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

KOM nov. 2007

2,6

0,8

2,5

2,2

i.u.

KP dec. 2006

3,1

2,2

2,1

2,0

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

SP nov. 2007

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

KOM nov. 2007 (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

i.u.

KP dec. 2006

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP nov. 2007

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

KOM nov. 2007

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

i.u.

KP dec. 2006

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP nov. 2007

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

KOM nov. 2007

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

i.u.

KP dec. 2006

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP nov. 2007

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

KOM nov. 2007

1,0

1,5

1,6

2,1

i.u.

KP dec. 2006

1,1

1,1

2,5

3,2

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

SP nov. 2007

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

KOM nov. 2007

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

i.u.

KP dec. 2006

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP nov. 2007

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

KOM nov. 2007

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

i.u.

KP dec. 2006

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP nov. 2007

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

KOM nov. 2007

64,7

63,1

61,3

59,2

i.u.

KP dec. 2006

68,3

66,7

63,2

59,4

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), konvergensprogrammen (KP), kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM), kommissionens avdelningars beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(3)  EUT C 72, 29.3.2007, s. 9.

(4)  Uppgifter som saknas är t.ex. i vilken utsträckning arbete, kapital och total faktorproduktivitet bidrar till den potentiella BNP-tillväxten, en specificering av stock-/flödesjusteringarna för den offentliga sektorn och vissa poster i beräkningarna av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt i uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % respektive 2,3 % under perioden 2006–2009.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Dessa motsvarar 0,7 % av BNP 2006, 0,8 % 2007, 0,2 % 2008, 0,2 % 2009 och 0,1 % 2010, alla underskottsminskande, enligt 2007 års stabilitetsprogram, och 0,7 % av BNP 2006, 0,8 % 2007, 0,2 % 2008 och 0 % 2009, alla underskottsminskande enligt kommissionens höstprognos.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), konvergensprogrammen (KP), kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM), kommissionens avdelningars beräkningar.

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/33

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010

(2008/C 74/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010 (2).

| (2) | De senaste åren har Grekland haft hög tillväxt, till följd av stigande privat konsumtion och dynamisk investeringsverksamhet. Samtidigt har sysselsättningen ökat väsentligt. Gentemot euroområdet kvarstår dock ganska stora skillnader i inflationstakt, vilket trots betydande produktivitetsökningar urholkar konkurrenskraften.
  De stora och ökande obalanserna i de utrikes affärerna, som delvis förklaras av en av de högsta investeringsnivåerna i EU, kan om det fortsätter på medellång sikt påverka ekonomins resultat. I detta sammanhang spelar finanspolitiken en nyckelroll för att stabilisera ekonomin, förbättra dess effektivitet och minska riskerna för överhettning och ökade obalanser i de utrikes affärerna. Avsevärda framsteg har sedan 2004 gjorts för att konsolidera de offentliga finanserna på ett långsiktigt hållbart sätt. För att ytterligare säkerställa budgetdisciplin och förbättra de offentliga finansernas kvalitet är det därför av avgörande betydelse att kontrollera löpande primära utgifter, förhindra en konjunkturförstärkande finanspolitik och öka den offentliga sektorns kostnadseffektivitet. Den höga offentliga skuldnivån gör att långsiktigt hållbara offentliga finanser mycket beror på om man kan uppnå och bibehålla sunda offentliga budgetställningar, fortsätta de pågående reformerna av vårdsystemet samt genomföra omfattande reformer av pensionssystemet (3). |
| --- | --- |

(2)

De senaste åren har Grekland haft hög tillväxt, till följd av stigande privat konsumtion och dynamisk investeringsverksamhet. Samtidigt har sysselsättningen ökat väsentligt. Gentemot euroområdet kvarstår dock ganska stora skillnader i inflationstakt, vilket trots betydande produktivitetsökningar urholkar konkurrenskraften.

De stora och ökande obalanserna i de utrikes affärerna, som delvis förklaras av en av de högsta investeringsnivåerna i EU, kan om det fortsätter på medellång sikt påverka ekonomins resultat. I detta sammanhang spelar finanspolitiken en nyckelroll för att stabilisera ekonomin, förbättra dess effektivitet och minska riskerna för överhettning och ökade obalanser i de utrikes affärerna. Avsevärda framsteg har sedan 2004 gjorts för att konsolidera de offentliga finanserna på ett långsiktigt hållbart sätt. För att ytterligare säkerställa budgetdisciplin och förbättra de offentliga finansernas kvalitet är det därför av avgörande betydelse att kontrollera löpande primära utgifter, förhindra en konjunkturförstärkande finanspolitik och öka den offentliga sektorns kostnadseffektivitet. Den höga offentliga skuldnivån gör att långsiktigt hållbara offentliga finanser mycket beror på om man kan uppnå och bibehålla sunda offentliga budgetställningar, fortsätta de pågående reformerna av vårdsystemet samt genomföra omfattande reformer av pensionssystemet (3).

| (3) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas den reala BNP-tillväxten hålla sig kring 4 % under programperioden. Utifrån tillgängliga uppgifter (4) förefaller scenariot bygga på optimistiska tillväxtantaganden särskilt för programperiodens sista år. I stabilitetsprogrammet väntas särskilt den privata konsumtionen och investeringstillväxten vara fortsatt gynnsamma, till följd av en relativt stor sysselsättningsökning och en optimistisk bedömning av vissa genomförda åtgärders effekter såsom skattereformens andra steg med bland annat den ytterligare sänkning av den privata inkomstskatten som antogs 2006, lagen om investeringsstimulanser och påskyndandet av OPS-projekt (offentlig-privat samverkan).
  Dessutom kan arbetskostnadernas utveckling framkalla ett inflationstryck, trots återhållsamhet i löneutvecklingen i den offentliga sektorn och samtidigt kan konkurrenskraften urholkas mer än i programmets beräkningar. Vidare finns det med tanke på den senaste tidens information risk för att inflationsberäkningarna ligger i underkant. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas den reala BNP-tillväxten hålla sig kring 4 % under programperioden. Utifrån tillgängliga uppgifter (4) förefaller scenariot bygga på optimistiska tillväxtantaganden särskilt för programperiodens sista år. I stabilitetsprogrammet väntas särskilt den privata konsumtionen och investeringstillväxten vara fortsatt gynnsamma, till följd av en relativt stor sysselsättningsökning och en optimistisk bedömning av vissa genomförda åtgärders effekter såsom skattereformens andra steg med bland annat den ytterligare sänkning av den privata inkomstskatten som antogs 2006, lagen om investeringsstimulanser och påskyndandet av OPS-projekt (offentlig-privat samverkan).

Dessutom kan arbetskostnadernas utveckling framkalla ett inflationstryck, trots återhållsamhet i löneutvecklingen i den offentliga sektorn och samtidigt kan konkurrenskraften urholkas mer än i programmets beräkningar. Vidare finns det med tanke på den senaste tidens information risk för att inflationsberäkningarna ligger i underkant.

| (4) | Enligt programmet beräknas det offentliga underskottet för 2007 åter öka till 2,7 % av BNP (från 2,5 % år 2006), jämfört med underskottsmålet på 2,2 % i den föregående uppdateringen (5). Denna avvikelse på 0,5 procentenhet av BNP återspeglar, förutom en liten negativ baseffekt, en utgiftsavvikelse på cirka 0.25 procentenhet av BNP och engångsåtgärders underskottsökande nettoeffekt på 0,3 procentenheter av BNP (6). I kommissionens höstprognos 2007 beräknas underskottet bli 2,9 % av BNP, 0,25 procentenhet högre än i programmet, baserat på en mer försiktig bedömning av skatteintäkterna. Den planerade sänkningen av det strukturella offentliga underskottet 2007 (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) med cirka 0,5 procentenhet av BNP är delvis i linje med uppmaningen om att ”stärka anpassningen till målet för de offentliga finanserna på medellång sikt”, i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (7). Rådet noterar att genomförandet av 2007 års budget heller inte helt överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. |
| --- | --- |

(4)

Enligt programmet beräknas det offentliga underskottet för 2007 åter öka till 2,7 % av BNP (från 2,5 % år 2006), jämfört med underskottsmålet på 2,2 % i den föregående uppdateringen (5). Denna avvikelse på 0,5 procentenhet av BNP återspeglar, förutom en liten negativ baseffekt, en utgiftsavvikelse på cirka 0.25 procentenhet av BNP och engångsåtgärders underskottsökande nettoeffekt på 0,3 procentenheter av BNP (6). I kommissionens höstprognos 2007 beräknas underskottet bli 2,9 % av BNP, 0,25 procentenhet högre än i programmet, baserat på en mer försiktig bedömning av skatteintäkterna. Den planerade sänkningen av det strukturella offentliga underskottet 2007 (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) med cirka 0,5 procentenhet av BNP är delvis i linje med uppmaningen om att ”stärka anpassningen till målet för de offentliga finanserna på medellång sikt”, i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet (7). Rådet noterar att genomförandet av 2007 års budget heller inte helt överensstämmer med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

| (5) | Programmets budgetstrategi syftar till att påskynda budgetkonsolideringen mot målet på medellång sikt, en balans i strukturella termer, genom att minska det strukturella underskottet med drygt 0,5 procentenhet av BNP per år, vilket ligger i linje med uppmaningen om att ”stärka anpassningen till målet för de offentliga finanserna på medellång sikt” i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Särskilt ska det finanspolitiska målet på medellång sikt enligt beräkningarna uppnås tidigare än målet i den föregående uppdateringen (2012), fast fortfarande senare än programmets slutår (2010). Programmet syftar till att senast 2010 uppnå en balans i nominella termer, från ett underskott på 2,75 % av BNP 2007. Enligt beräkningarna ska det primära överskottet förbättras till 3,75 % av BNP 2010, från 1,25 % år 2007. Den beräknade korrigeringen är främst intäktsbaserad. Delvis handlar det här om att genomföra diskretionära åtgärder beträffande indirekta skatter och fastighetsbeskattning, delvis om att förbättra skattesystemet och mer aktivt bekämpa skatteflykt och skattebedrägerier. Den totala utgiftskvoten beräknas bara minska marginellt, men utgifternas sammansättning ska förändras, så att sociala överföringar ökar med 1 procentenhet av BNP, i huvudsak kompenserat med nedskärningar inom förbrukning. Med beaktande av de matematiska effekterna av BNP-revideringen nyligen liknar programmets finanspolitiska mål i stort den föregående uppdateringens mål för 2008 och är bättre för 2009, mot bakgrund av ett i stora drag jämförbart makroekonomiskt scenario. Den offentliga bruttoskulden uppskattades till 93,4 % av BNP 2007, dvs. översteg klart fördragets referensvärde på 60 %, men beräknas under programperioden sjunka med över 10 procentenheter. |
| --- | --- |

(5)

Programmets budgetstrategi syftar till att påskynda budgetkonsolideringen mot målet på medellång sikt, en balans i strukturella termer, genom att minska det strukturella underskottet med drygt 0,5 procentenhet av BNP per år, vilket ligger i linje med uppmaningen om att ”stärka anpassningen till målet för de offentliga finanserna på medellång sikt” i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Särskilt ska det finanspolitiska målet på medellång sikt enligt beräkningarna uppnås tidigare än målet i den föregående uppdateringen (2012), fast fortfarande senare än programmets slutår (2010). Programmet syftar till att senast 2010 uppnå en balans i nominella termer, från ett underskott på 2,75 % av BNP 2007. Enligt beräkningarna ska det primära överskottet förbättras till 3,75 % av BNP 2010, från 1,25 % år 2007. Den beräknade korrigeringen är främst intäktsbaserad. Delvis handlar det här om att genomföra diskretionära åtgärder beträffande indirekta skatter och fastighetsbeskattning, delvis om att förbättra skattesystemet och mer aktivt bekämpa skatteflykt och skattebedrägerier. Den totala utgiftskvoten beräknas bara minska marginellt, men utgifternas sammansättning ska förändras, så att sociala överföringar ökar med 1 procentenhet av BNP, i huvudsak kompenserat med nedskärningar inom förbrukning. Med beaktande av de matematiska effekterna av BNP-revideringen nyligen liknar programmets finanspolitiska mål i stort den föregående uppdateringens mål för 2008 och är bättre för 2009, mot bakgrund av ett i stora drag jämförbart makroekonomiskt scenario. Den offentliga bruttoskulden uppskattades till 93,4 % av BNP 2007, dvs. översteg klart fördragets referensvärde på 60 %, men beräknas under programperioden sjunka med över 10 procentenheter.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än i programmets beräkningar. Den beräknade ökningen av skatteintäkterna under 2008 baseras på ganska optimistiska antaganden och är uttryck för en kanske optimistisk bedömning av insatserna mot skatteflykt och skattebedrägerier. Om man emellertid 2008 effektivt genomför diskretionära intäktsökande åtgärder och de planerade reformerna för att öka öppenheten och insynen i samt förbättra den institutionella ramen för budgetförfarandet, på grundval av program/resultatbudgetering på flerårig basis, kan man förvänta sig positiva effekter på budgetresultatet på medellång sikt även om den exakta påverkan på budgeten förblir osäker. För 2009 och 2010 utgår programmet från ett gynnsamt makroekonomiskt scenario men det understöder inte budgetmålen med adekvata åtgärder. Med dessa risker för budgetmålen, omgärdade av osäkerhet om större framtida stock- och flödesjusteringar, kan skuldkvotens utveckling bli mindre gynnsam än i programmets beräkningar, särskilt efter 2008. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än i programmets beräkningar. Den beräknade ökningen av skatteintäkterna under 2008 baseras på ganska optimistiska antaganden och är uttryck för en kanske optimistisk bedömning av insatserna mot skatteflykt och skattebedrägerier. Om man emellertid 2008 effektivt genomför diskretionära intäktsökande åtgärder och de planerade reformerna för att öka öppenheten och insynen i samt förbättra den institutionella ramen för budgetförfarandet, på grundval av program/resultatbudgetering på flerårig basis, kan man förvänta sig positiva effekter på budgetresultatet på medellång sikt även om den exakta påverkan på budgeten förblir osäker. För 2009 och 2010 utgår programmet från ett gynnsamt makroekonomiskt scenario men det understöder inte budgetmålen med adekvata åtgärder. Med dessa risker för budgetmålen, omgärdade av osäkerhet om större framtida stock- och flödesjusteringar, kan skuldkvotens utveckling bli mindre gynnsam än i programmets beräkningar, särskilt efter 2008.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning är programmets finanspolitiska inriktning kanske inte tillräcklig för att kunna säkerställa att budgetmålet för de offentliga finanserna på medellång sikt uppnås under programperioden, så som förutses i programmet. Före 2010 skapas det kanske inte heller en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna för att överskrida underskottets referensvärde på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. I uppdateringen planeras en årlig korrigering med drygt 0,5 procentenheter av BNP mot målet på medellång sikt, vilket ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpakten och är högre än i den föregående uppdateringen. Med tanke på de ovan angivna riskerna bör korrigeringen dock understödjas med åtgärder från och med 2009. Rådet noterar att eftersom den planerade strukturella korrigeringen för 2008 är högre än beräkningarna i den föregående uppdateringen, överensstämmer planerna för 2008 med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. Emellertid bör åtgärder sättas in mot de ovan angivna riskerna. Mot bakgrund av dessa risker förefaller minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet vara tillräcklig över programperioden. Den är dock mycket högre än referensvärdet på 60 % under hela uppdateringsperioden. Dessutom har korrigeringstakten mattats och är beroende av ambitiösa underskottsmål. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning är programmets finanspolitiska inriktning kanske inte tillräcklig för att kunna säkerställa att budgetmålet för de offentliga finanserna på medellång sikt uppnås under programperioden, så som förutses i programmet. Före 2010 skapas det kanske inte heller en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna för att överskrida underskottets referensvärde på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. I uppdateringen planeras en årlig korrigering med drygt 0,5 procentenheter av BNP mot målet på medellång sikt, vilket ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpakten och är högre än i den föregående uppdateringen. Med tanke på de ovan angivna riskerna bör korrigeringen dock understödjas med åtgärder från och med 2009. Rådet noterar att eftersom den planerade strukturella korrigeringen för 2008 är högre än beräkningarna i den föregående uppdateringen, överensstämmer planerna för 2008 med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. Emellertid bör åtgärder sättas in mot de ovan angivna riskerna. Mot bakgrund av dessa risker förefaller minskningen av skuldkvoten i riktning mot referensvärdet vara tillräcklig över programperioden. Den är dock mycket högre än referensvärdet på 60 % under hela uppdateringsperioden. Dessutom har korrigeringstakten mattats och är beroende av ambitiösa underskottsmål.

| (8) | Grekland förefaller vara utsatt för stora risker för de offentliga finansernas hållbarhet. Det är osäkert vilka effekter befolkningens åldrande långsiktigt får på de offentliga finanserna, eftersom det inte finns tillgång till allmänt accepterade långsiktiga beräkningar av pensionsutgifterna. Mycket sannolikt är dock att de ligger klart över EU-genomsnittet. Enligt de senast tillgängliga uppgifterna från 2002 års uppdatering av stabilitetsprogrammet, väntas på lång sikt en betydande ökning av pensionsutgifternas andel av BNP. Programmets saldo för de offentliga finanserna 2007 motsvarar ungefär utgångsläget i det föregående programmet och innebär en risk för dessas hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande tagits med i beräkningen. Dessutom ligger den nuvarande bruttoskulden klart över fördragets referensvärde. För att minska den krävs det höga primära överskott under en lång period. Riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet skulle minskas genom den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna, i kombination med den pågående reformen av vårdsystemet och pensionssystemet för att bromsa den sannolikt betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter. |
| --- | --- |

(8)

Grekland förefaller vara utsatt för stora risker för de offentliga finansernas hållbarhet. Det är osäkert vilka effekter befolkningens åldrande långsiktigt får på de offentliga finanserna, eftersom det inte finns tillgång till allmänt accepterade långsiktiga beräkningar av pensionsutgifterna. Mycket sannolikt är dock att de ligger klart över EU-genomsnittet. Enligt de senast tillgängliga uppgifterna från 2002 års uppdatering av stabilitetsprogrammet, väntas på lång sikt en betydande ökning av pensionsutgifternas andel av BNP. Programmets saldo för de offentliga finanserna 2007 motsvarar ungefär utgångsläget i det föregående programmet och innebär en risk för dessas hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande tagits med i beräkningen. Dessutom ligger den nuvarande bruttoskulden klart över fördragets referensvärde. För att minska den krävs det höga primära överskott under en lång period. Riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet skulle minskas genom den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna, i kombination med den pågående reformen av vårdsystemet och pensionssystemet för att bromsa den sannolikt betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter.

| (9) | Stabilitetsprogrammet är i viss mån förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Visserligen överensstämmer stabilitetsprogrammets planerade åtgärder inom de offentliga finanserna med reformprogrammets, men stabilitetsprogrammets kvalitativa bedömning är ofullständig när det gäller reformprogrammets totala effekter på den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Enligt programmet innehåller budgetlagen för 2008 flertalet av de planerade åtgärderna och insatserna för 2008 i reformprogrammets genomföranderapport samt motsvarande budgetmedel. Emellertid ges ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Frånsett 2008 tar stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna inte heller uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av de insatser som beskrivs i reformprogrammets genomföranderapport. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet är i viss mån förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. Visserligen överensstämmer stabilitetsprogrammets planerade åtgärder inom de offentliga finanserna med reformprogrammets, men stabilitetsprogrammets kvalitativa bedömning är ofullständig när det gäller reformprogrammets totala effekter på den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Enligt programmet innehåller budgetlagen för 2008 flertalet av de planerade åtgärderna och insatserna för 2008 i reformprogrammets genomföranderapport samt motsvarande budgetmedel. Emellertid ges ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Frånsett 2008 tar stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna inte heller uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av de insatser som beskrivs i reformprogrammets genomföranderapport.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de landspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för euroområdets medlemmar som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de landspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för euroområdets medlemmar som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (8). Emellertid avviker det på vissa väsentliga punkter från mallen i uppförandekoden (9). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (8). Emellertid avviker det på vissa väsentliga punkter från mallen i uppförandekoden (9).

Sammantaget är slutsatsen att programmet, mot bakgrund av stark tillväxt, syftar till att snabbare minska budgetunderskottet och i nominella termer uppnå en budget i balans 2010. Under programperioden väntas dock inte det finanspolitiska målet på medellång sikt uppnås i strukturella termer. Denna konsolidering vilar på ett genomförande i tid av 2008 års budget och betydande ökningar av skatteintäkterna under hela programperioden. Konsolideringen är dock förknippad med risker, eftersom det underliggande makroekonomiska scenariot är optimistiskt och de inkomstökande åtgärderna inte närmare preciseras efter 2008. Dessutom föreligger det osäkerhet om större beräknade framtida stock- och flödesjusteringar. Den är också i väsentlig grad beroende av framgångar med bekämpandet av skatteflykt och understöds bara delvis av reformer inom skatteuppbörden. Planerade nedskärningar inom vissa utgiftsposter (som andel av BNP) konkretiseras dessutom inte i form av specifika åtgärder och motverkas delvis av planer på att öka sociala överföringar. Genomförandet av en kraftfull finanspolitisk konsolideringsplan skulle bidra till att åtgärda den grekiska ekonomins obalanser, som särskilt handlar om ihållande inflation, minskad konkurrenskraft och ett stort underskott i betalningsbalansen. Riskerna är fortfarande stora för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet som kommer att påverkas negativt av den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, i förening med skuldnivån som fortfarande är en av de högsta i euroområdet.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Grekland till följande:

| i) | Att genomföra den planerade korrigeringen för att uppnå det finanspolitiska målet på medellång sikt, analogt minska skuldkvoten och använda eventuella budgetöverskott till att påskynda konsolideringen och uppnå målet under programperioden. |
| --- | --- |

i)

Att genomföra den planerade korrigeringen för att uppnå det finanspolitiska målet på medellång sikt, analogt minska skuldkvoten och använda eventuella budgetöverskott till att påskynda konsolideringen och uppnå målet under programperioden.

| ii) | Att fullfölja de pågående reformerna av skatteförvaltningen och fortsätta förbättra budgetförfarandet genom ytterligare ökad insyn och öppenhet, att göra den finanspolitiska ramen på medellång sikt konkret och att effektivt genomföra metoder för att övervaka, kontrollera och förbättra de primära utgifternas kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

ii)

Att fullfölja de pågående reformerna av skatteförvaltningen och fortsätta förbättra budgetförfarandet genom ytterligare ökad insyn och öppenhet, att göra den finanspolitiska ramen på medellång sikt konkret och att effektivt genomföra metoder för att övervaka, kontrollera och förbättra de primära utgifternas kostnadseffektivitet.

| iii) | Att med tanke på skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå det finanspolitiska målet på medellång sikt och att fortsätta de pågående reformerna av vårdsystemet samt reformera pensionssystemet. Att snarast möjligt lägga fram uppdaterade långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter. |
| --- | --- |

iii)

Att med tanke på skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå det finanspolitiska målet på medellång sikt och att fortsätta de pågående reformerna av vårdsystemet samt reformera pensionssystemet. Att snarast möjligt lägga fram uppdaterade långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter.

Rådet noterar också att sådana politiska åtgärder skulle vara förenliga med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

Grekland uppmanas också att bättre iaktta tidsfristen för stabilitets- och konvergensprogram som anges i uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2007 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2007 | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2007 | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| KOM nov. 2007 | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | i.u. |
| Produktionsgap (11)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2007 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| KOM nov. 2007 (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| KOM nov. 2007 | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| KOM nov. 2007 | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (11)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | i.u. |
| Strukturellt saldo (13)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov. 2007 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| KOM nov. 2007 | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | i.u. |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens beräkningar |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2007

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM nov. 2007

4,3

4,1

3,8

3,7

i.u.

SP dec. 2006

4,0

3,9

4,0

4,1

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2007

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

KOM nov. 2007

3,3

2,8

3,1

3,1

i.u.

SP dec. 2006

3,3

3,3

2,8

2,6

i.u.

Produktionsgap (11)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2007

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

KOM nov. 2007 (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

i.u.

SP dec. 2006

1,0

0,9

1,1

1,5

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

KOM nov. 2007

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

i.u.

SP dec. 2006

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

KOM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

i.u.

SP dec. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

i.u.

SP dec. 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2007

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

KOM nov. 2007

1,6

1,0

2,1

2,0

i.u.

SP dec. 2006

2,0

2,0

2,4

2,9

i.u.

Konjunkturrensat saldo (11)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

KOM nov. 2007

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

i.u.

SP dec. 2006

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

i.u.

Strukturellt saldo (13)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

KOM nov. 2007

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

i.u.

SP dec. 2006

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2007

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

KOM nov. 2007

95,3

93,7

91,1

88,8

i.u.

SP dec. 2006

104,1

100,1

95,9

91,3

i.u.

SP dec. 2006

95,0

91,3

87,5

83,3

i.u.

Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Uppdateringen lämnades in tre veckor senare än tidsfristen den 1 december som anges i uppförandekoden.

(3)  Den 15 februari 2008 presenterade Greklands premiärminister de viktigaste inslagen i den planerade pensionsreformen för parlamentet.

(4)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos 2007 samt kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(5)  Till följd av uppskrivningen nyligen av de grekiska BNP-serierna med 9,6 % från och med år 2000, är uppdateringens mål inte direkt jämförbara med den föregående uppdateringens. För att möjliggöra en meningsfull jämförelse har en omräkning skett av de siffror från den föregående uppdateringen som citeras här, med beaktande av BNP-revideringens denomineringseffekt.

(6)  Engångsåtgärdernas nettoeffekt är summan av underskottsminskande åtgärder på 0,4 procentenheter av BNP (bankers förskottsbetalningar till pensionsfonder) och underskottsökande engångsåtgärder på 0,7 procentenheter (avser främst försenade betalningar till EU-budgeten efter BNP-revideringen, men även utgifter i samband med sommarens skogsbränder).

(7)  EUT C 70, 27.3.2007, s. 11.

(8)  Särskilt saknas offentliga utgifter per ändamål, de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och uppgifter om skuldutvecklingen (differenser mellan kontant- och periodiseringsposter samt finansiella tillgångars nettoökningar, värderingseffekter och annat, likvida finansiella tillgångar, finansiell nettoskuld).

(9)  I synnerhet innehåller avsnitt 6 (”De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt”) begränsad information om pensioner och avser beräkningarna i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från december 2002.

(10)  I uppdateringen från december 2007 används officiellt reviderad BNP (uppskriven med 9,6 %), enligt Eurostats pressmeddelande av den 22 oktober 2007. Uppgifterna är därför inte direkt jämförbara med siffrorna i uppdateringen från december 2006. För att möjliggöra en meningsfull jämförelse visar raderna ”SP dec. 2006 korr.” målen i uppdateringen från december 2006 i korrigerad form, omräknade med avseende på reviderad BNP:s denominatoreffekt. Kommissionens höstprognos 2007 baseras på skattningar av de reviderade BNP-komponenterna, beroende på att officiella statistiska uppgifter om nationalräkenskaperna saknades vid prognosens brytdatum.

(11)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(12)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,9 %, 3,8 %, 3,7 % respektive 9,5 % under perioden 2007-2009.

(13)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. I det senaste programmet utgör engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder 0,4 % av BNP 2006, 0,3 % 2007 och 0,1 % 2008 (underskottssänkande 2006 och 2008, men underskottshöjande 2007). I kommissionens höstprognos utgör de 0,4 % av BNP 2006 och 0,3 % 2007 (underskottssänkande 2006 och underskottshöjande 2007).

Källor:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens beräkningar

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/38

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4687 – SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 74/09)

Kommissionen beslutade den 21 februari 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på franska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M4687. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M4687. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/38

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5034 – Montagu/GIP/Biffa)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 74/10)

Kommissionen beslutade den 11 mars 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5034. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5034. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/39

---

Eurons växelkurs (1)

19 mars 2008

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5692 |
| JPY | japansk yen | 156,16 |
| DKK | dansk krona | 7,4593 |
| GBP | pund sterling | 0,7859 |
| SEK | svensk krona | 9,4241 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5662 |
| ISK | isländsk krona | 125,06 |
| NOK | norsk krona | 8,0448 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,463 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 256,86 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6965 |
| PLN | polsk zloty | 3,5305 |
| RON | rumänsk leu | 3,725 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,524 |
| TRY | turkisk lira | 1,9274 |
| AUD | australisk dollar | 1,6841 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5635 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,1986 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9268 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1646 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 585,83 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,576 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 11,0833 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2565 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 413,1 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9869 |
| PHP | filippinsk peso | 65,122 |
| RUB | rysk rubel | 36,989 |
| THB | thailändsk baht | 48,881 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6414 |
| MXN | mexikansk peso | 16,7379 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5692

JPY

japansk yen

156,16

DKK

dansk krona

7,4593

GBP

pund sterling

0,7859

SEK

svensk krona

9,4241

CHF

schweizisk franc

1,5662

ISK

isländsk krona

125,06

NOK

norsk krona

8,0448

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,463

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

256,86

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6965

PLN

polsk zloty

3,5305

RON

rumänsk leu

3,725

SKK

slovakisk koruna

32,524

TRY

turkisk lira

1,9274

AUD

australisk dollar

1,6841

CAD

kanadensisk dollar

1,5635

HKD

Hongkongdollar

12,1986

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9268

SGD

singaporiansk dollar

2,1646

KRW

sydkoreansk won

1 585,83

ZAR

sydafrikansk rand

12,576

CNY

kinesisk yuan renminbi

11,0833

HRK

kroatisk kuna

7,2565

IDR

indonesisk rupiah

14 413,1

MYR

malaysisk ringgit

4,9869

PHP

filippinsk peso

65,122

RUB

rysk rubel

36,989

THB

thailändsk baht

48,881

BRL

brasiliansk real

2,6414

MXN

mexikansk peso

16,7379

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/40

---

Information enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (1)

(2008/C 74/12)

Detta meddelande bygger på upplysningar som medlemsstaterna lämnat kommissionen enligt artikel 5 i förordningen per den 5 februari 2008
   (2).

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en månatlig uppdatering som generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet lägger ut på sin hemsida
   (3).

1.   Undantag från kraven på visering i enlighet med artikel 4.1.

1.1   Följande kategorier av personer från länderna i den vänstra kolumnen är undantagna från viseringskravet enligt tabellen nedan:

| D | = | Innehavare av diplomatpass. (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | Innehavare av tjänstepass. |
| SP | = | Endast innehavare av särskilda pass. |

D

=

Innehavare av diplomatpass. (4)

S

=

Innehavare av tjänstepass.

SP

=

Endast innehavare av särskilda pass.

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGHANISTAN

ALBANIEN

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALGERIET

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGUA OCH BARBUDA

DS

ARMENIEN

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

AZERBAJDZJAN

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMAS

DS

BAHRAIN

BANGLADESH

BARBADOS

DS

DS

BELIZE

D

D

BENIN

DS

DS

BHUTAN

BOLIVIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNIEN OCH HERCEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSWANA

DS

BURKINA FASO

DS

BURUNDI

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

DS

COLOMBIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

DJIBOUTI

DOMINICA

DS

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

ECUADOR

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS+SP

DS+SP

D

EGYPTEN

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

EKVATORIALGUINEA

ELFENBENSKUSTEN

DS

ERITREA

ETIOPIEN

F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

FIJI

FILIPPINERNA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

FOLKREPUBLIKEN KINA

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

FÖRENADE ARABEMIRATEN

D+SP

D+SP

DS

D+SP

D

GABON

D

GAMBIA

DS

D

GEORGIEN

D

D

DS

D

DS

DS

GHANA

DS

D

DS

GRENADA

GUINEA

D

DS

GUINEA-BISSAU

GUYANA

DS

D

HAITI

INDIEN

DS

D

DS

D

D

INDONESIEN

DS

D

IRAK

IRAN

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAICA

DS

D

D

DS

D

JEMEN

DS

D

D

DS+SP

JORDANIEN

D

D

DS

KAMBODJA

DS

DS+SP

KAMERUN

KAP VERDE

DS

KAZAKSTAN

DS

D

D

DS

KENYA

D

D

KIRGIZISTAN

DS

D

DS

KIRIBATI

KOMORERNA

KONGO

DS

KUBA

DS

DS

D

DS

KUWAIT

DS

D

LAOS

DS

DS

DS

DS+SP

LESOTHO

DS

D

LIBANON

D

LIBERIA

LIBYEN

DS

MADAGASKAR

MALAWI

DS

D

MALDIVERNA

D

DS

D

MALI

D

MAROCKO

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

DS+SP

MARSHALLÖARNA

D

MAURETANIEN

DS

D

DS

MAURITIUS

MIKRONESIEN

MOÇAMBIQUE

DS

MOLDAVIEN

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOLIET

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MONTENEGRO

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

MYANMAR

NAMIBIA

D

D

NAURU

NEPAL

D

NIGER

DS

NIGERIA

D

NORDKOREA

DS

NORDMARIANERNA

OMAN

D

PAKISTAN

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PAPUA NYA GUINEA

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D+SP

DS

D

DS

DS

D+SP

DS

DS+SP

DS

QATAR

D

RWANDA

RYSSLAND

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

SAINT KITTS OCH NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

SALOMONÖARNA

SAMOA

D

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

DS

DS

SAUDIARABIEN

D

SENEGAL

D

D

D

DS

SERBIEN

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SEYCHELLERNA

DS

DS

D

D

SIERRA LEONE

D

DS

SOMALIA

SRI LANKA

D

SUDAN

D

SURINAM

SWAZILAND

DS

D

D

SYDAFRIKA

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

SYRIEN

D

TADZJIKISTAN

DS

DS

TANZANIA

DS

TCHAD

D

DS

THAILAND

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TOGO

DS

TONGA

TRINIDAD OCH TOBAGO

DS

TUNISIEN

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS+SP

D

D

D

TURKIET

DS

DS (6)

DS

DS+SP

DS+SP

D

DS

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS

D

DS

DS

D

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

DS+SP

TURKMENISTAN

DS

D

DS

DS

TUVALU

UGANDA

DS

D

UKRAINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

UZBEKISTAN

D

D

D

DS

VANUATU

D

VIETNAM

DS

D

D

DS

D

D

VITRYSSLAND

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

ZAMBIA

D

DS

ZIMBABWE

DS

ÖSTTIMOR

D

TERRITORIELLA ENHETER OCH MYNDIGHETER SOM INTE ERKÄNNS SOM STATER AV MINST EN AV MEDLEMSSTATERNA

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

PALESTINSKA MYNDIGHETEN

D

TAIWAN

1.2   Undantag från viseringskravet för övriga kategorier enligt artikel 4.1

| — | Civil besättning på luftfartyg


  I princip undantas dessa personer från viseringskravet i medlemsstaterna om de innehar de certifikat som krävs enligt bilaga 1–9 till Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart.
  Däremot krävs fortfarande visering






  — | av Frankrike för besättningsmedlemmar som är medborgare i länder som inte undertecknat Chicagokonventionen. |
| --- | --- | --- |

—

Civil besättning på luftfartyg

I princip undantas dessa personer från viseringskravet i medlemsstaterna om de innehar de certifikat som krävs enligt bilaga 1–9 till Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart.

Däremot krävs fortfarande visering

—

av Frankrike för besättningsmedlemmar som är medborgare i länder som inte undertecknat Chicagokonventionen.

| — | Civil besättning på fartyg


  Medlemsstaterna kan bevilja undantag från viseringskrav mot inlämnande av besättningsmedlemmens ID-handling, som utfärdats enligt ILO-konvention (nr 108 från år 1958 och nr 185 från år 2003) eller Internationella sjöfartsorganisationens Londonkonvention av den 9 april 1965 om förenkling av formaliteterna i internationell sjöfart.
  I praktiken gäller följande:






  — | Vid besök i land: undantaget gäller för besättningsmedlemmar, utom i Sverige och Tyskland. |
| --- | --- | --- |

—

Civil besättning på fartyg

Medlemsstaterna kan bevilja undantag från viseringskrav mot inlämnande av besättningsmedlemmens ID-handling, som utfärdats enligt ILO-konvention (nr 108 från år 1958 och nr 185 från år 2003) eller Internationella sjöfartsorganisationens Londonkonvention av den 9 april 1965 om förenkling av formaliteterna i internationell sjöfart.

I praktiken gäller följande:

—

Vid besök i land: undantaget gäller för besättningsmedlemmar, utom i Sverige och Tyskland.

| — | Vid transitering: alla stater utom Norge behåller viseringskravet för besättningsmedlemmarna. |
| --- | --- |

—

Vid transitering: alla stater utom Norge behåller viseringskravet för besättningsmedlemmarna.

Norge: Innehavare av en filippinsk ”Seafarer's Identification and Record Book” och/eller ett filippinskt pass undantas från viseringskravet, jfr sjöfartsavtalet av den 22 oktober 1999 (skibsfartsaftalen af 22. oktober 1999) mellan Filippinerna och Norge. Innehavaren måste uppvisa ett skriftligt intyg från redaren eller redarens företrädare på att innehavaren kommer att tillträda en anställning på ett fartyg i norsk hamn.

| — | Civil besättning på fartyg (på internationella floder)








  — | Rhen:
  Belgien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg och Nederländerna undantar i princip civila besättningsmedlemmar från kravet på visering, om de innehar resedokument med en trespråkig stämpel eller ett omnämnande, där det anges att de är båtförare på Rhen i enlighet med resolutionerna från den centrala kommissionen för sjöfart på Rhen. |
| --- | --- | --- |

—

Civil besättning på fartyg (på internationella floder)

—

Rhen:

Belgien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg och Nederländerna undantar i princip civila besättningsmedlemmar från kravet på visering, om de innehar resedokument med en trespråkig stämpel eller ett omnämnande, där det anges att de är båtförare på Rhen i enlighet med resolutionerna från den centrala kommissionen för sjöfart på Rhen.

| — | Donau:
  Tyskland och Österrike undantar i princip civila besättningsmedlemmar från kravet på visering, om de innehar ett dokument som anger att de är båtförare på Donau och om de finns upptagna på besättningslistan.
  I Österrike gäller undantaget från viseringskravet endast under transiteringen om rederiet har sitt säte i utlandet och under förutsättning att besättningen inte lämnar fartyget eller hamnen. |
| --- | --- |

—

Donau:

Tyskland och Österrike undantar i princip civila besättningsmedlemmar från kravet på visering, om de innehar ett dokument som anger att de är båtförare på Donau och om de finns upptagna på besättningslistan.

I Österrike gäller undantaget från viseringskravet endast under transiteringen om rederiet har sitt säte i utlandet och under förutsättning att besättningen inte lämnar fartyget eller hamnen.

| — | Besättning och hjälppersonal vid nödhjälps- eller räddningsflygningar och för annan hjälppersonal vid katastrofer och olyckor


  Ungern beviljar undantag från viseringskravet för personer i denna kategori. |
| --- | --- |

—

Besättning och hjälppersonal vid nödhjälps- eller räddningsflygningar och för annan hjälppersonal vid katastrofer och olyckor

Ungern beviljar undantag från viseringskravet för personer i denna kategori.

| — | ”Laissez-passer” som internationella organisationer utfärdar för sina tjänstemän



  Allmänna anmärkningar

  Portugal: Innehavare av ”laissez-passer” är ej undantagna från kravet på visering.
  Österrike: Personer som åtnjuter privilegier och immunitet och som har erhållit ett särskilt identitetskort är undantagna från kravet på visering.

  Anmärkningar angående särskilda organisationer







  — | Undantag från viseringskraven för tjänstemän vid vissa organisationer





































  Y | = | Ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | Nej |

—

”Laissez-passer” som internationella organisationer utfärdar för sina tjänstemän

Allmänna anmärkningar

Portugal: Innehavare av ”laissez-passer” är ej undantagna från kravet på visering.

Österrike: Personer som åtnjuter privilegier och immunitet och som har erhållit ett särskilt identitetskort är undantagna från kravet på visering.

Anmärkningar angående särskilda organisationer

—

Undantag från viseringskraven för tjänstemän vid vissa organisationer

Y

=

Ja

N

=

Nej

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Förenta nationerna

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

N

Y

Y (11)

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

Y

Y (10)

Y

Y

Nato (Nordatlantiska fördragsorganisationen)

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

Tullsamarbetsrådet

Y

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Europarådet

Y (12)

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

2.   Undantag från kraven på visering i enlighet med artikel 4.2.

2.1   Undantag från viseringskraven beviljas skolelever som är medborgare i något av de tredjeländer som anges i den vänstra kolumnen, som är bosatta i något av de tredjeländer som anges i bilaga II till förordningen, Schweiz eller Liechtenstein och som är på skolresa i grupp som ledsagas av en lärare från skolan.

| S | = | Skolelever |
| --- | --- | --- |

S

=

Skolelever

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

AFGHANISTAN

S

S

S

S

ALBANIEN

S

S

S

S

ALGERIET

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGUA OCH BARBUDA

S

S

S

S

ARMENIEN

S

S

S

S

AZERBAJDZJAN

S

S

S

S

BAHAMAS

S

S

S

S

BAHRAIN

S

S

S

S

BANGLADESH

S

S

S

S

BARBADOS

S

S

S

S

BELIZE

S

S

S

S

BENIN

S

S

S

S

BHUTAN

S

S

S

S

BOLIVIA

S

S

S

S

BOSNIEN OCH HERCEGOVINA

S

S

S

S

BOTSWANA

S

S

S

S

BURKINA FASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

S

S

S

S

COLOMBIA

S

S

S

S

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

S

S

S

S

DJIBOUTI

S

S

S

S

DOMINICA

S

S

S

S

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

S

S

S

S

ECUADOR

S

S

S

S

EGYPTEN

S

S

S

S

EKVATORIALGUINEA

S

S

S

S

ELFENBENSKUSTEN

S

S

S

S

ERITREA

S

S

S

S

ETIOPIEN

S

S

S

S

F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN

S

S

S

S

FIJI

S

S

S

S

FILIPPINERNA

S

S

S

S

FOLKREPUBLIKEN KINA

S

S

S

S

FÖRENADE ARABEMIRATEN

S

S

S

S

GABON

S

S

S

S

GAMBIA

S

S

S

S

GEORGIEN

S

S

S

S

GHANA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GUINEA

S

S

S

S

GUINEA-BISSAU

S

S

S

S

GUYANA

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

INDIEN

S

S

S

S

INDONESIEN

S

S

S

S

IRAK

S

S

S

S

IRAN

S

S

S

S

JAMAICA

S

S

S

S

JEMEN

S

S

S

S

JORDANIEN

S

S

S

S

KAMBODJA

S

S

S

S

KAMERUN

S

S

S

S

KAP VERDE

S

S

S

S

KAZAKSTAN

S

S

S

S

KENYA

S

S

S

S

KIRGIZISTAN

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KOMORERNA

S

S

S

S

KONGO

S

S

S

S

KUBA

S

S

S

S

KUWAIT

S

S

S

S

LAOS

S

S

S

S

LESOTHO

S

S

S

S

LIBANON

S

S

S

S

LIBERIA

S

S

S

S

LIBYEN

S

S

S

S

MADAGASKAR

S

S

S

S

MALAWI

S

S

S

S

MALDIVERNA

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MAROCKO

S

S

S

S

MARSHALLÖARNA

S

S

S

S

MAURETANIEN

S

S

S

S

MAURITIUS

S

S

S

S

MIKRONESIEN

S

S

S

S

MOÇAMBIQUE

S

S

S

S

MOLDAVIEN

S

S

S

S

MONGOLIET

S

S

S

S

MONTENEGRO

S

S

S

S

MYANMAR

S

S

S

S

NAMIBIA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPAL

S

S

S

S

NIGER

S

S

S

S

NIGERIA

S

S

S

S

NORDKOREA

S

S

S

S

NORDMARIANERNA

S

S

S

S

OMAN

S

S

S

S

PAKISTAN

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PAPUA NYA GUINEA

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

QATAR

S

S

S

S

RWANDA

S

S

S

S

RYSSLAND

S

S

S

S

SAINT KITTS OCH NEVIS

S

S

S

S

SAINT LUCIA

S

S

S

S

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

S

S

S

S

SALOMONÖARNA

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

S

S

S

S

SAUDIARABIEN

S

S

S

S

SENEGAL

S

S

S

S

SERBIEN

S

S

S

S

SEYCHELLERNA

S

S

S

S

SIERRA LEONE

S

S

S

S

SOMALIA

S

S

S

S

SRI LANKA

S

S

S

S

SUDAN

S

S

S

S

SURINAM

S

S

S

S

SWAZILAND

S

S

S

S

SYDAFRIKA

S

S

S

S

SYRIEN

S

S

S

S

TADZJIKISTAN

S

S

S

S

TANZANIA

S

S

S

S

TCHAD

S

S

S

S

THAILAND

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDAD OCH TOBAGO

S

S

S

S

TUNISIEN

S

S

S

S

TURKIET

S

S

S

S

TURKMENISTAN

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UKRAINA

S

S

S

S

UZBEKISTAN

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VIETNAM

S

S

S

S

VITRYSSLAND

S

S

S

S

ZAMBIA

S

S

S

S

ZIMBABWE

S

S

S

S

ÖSTTIMOR

S

S

S

S

2.2   Undantag från viseringskraven beviljas flyktingar och statslösa som lagligen uppehåller sig i något av de länder som anges i den vänstra kolumnen och som innehar resehandlingar som utfärdats av behörig myndighet i det landet:

| R | = | Flyktingar som undantas från viseringskraven |
| --- | --- | --- |
| A | = | Statslösa som undantas från viseringskraven |

R

=

Flyktingar som undantas från viseringskraven

A

=

Statslösa som undantas från viseringskraven

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

ANDORRA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTINA

RA

RA

R

AUSTRALIEN

RA

RA

R

BRASILIEN

RA

RA

R

BRUNEI DARUSSALAM

R (16)A (16)

RA

R

CHILE

RA (16)

RA

R

COSTA RICA

RA

RA

R

EL SALVADOR

RA (16)

RA

R

FÖRENTA STATERNA

RA (16)

RA

R

GUATEMALA

RA

RA

R

HONDURAS

RA (16)

RA

R

ISRAEL

RA

RA

R

JAPAN

RA (16)

RA

R

KANADA

RA (16)

RA

R

KROATIEN

RA

RA

R

MALAYSIA

R (16)A (16)

RA

R

MEXIKO

RA

RA

R

MONACO

RA (16)

RA

RA

R

NICARAGUA

RA (16)

RA

R

NYA ZEALAND

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGUAY

RA (16)

RA

R

SAN MARINO

R (16)A (16)

RA

R

SINGAPORE

R (16)A (16)

RA

R

SYDKOREA

RA

RA

R

URUGUAY

RA (16)

RA

R

VATIKANSTATEN

-

-

RA (16)

-

-

-

-

RA

-

-

R

-

-

-

-

VENEZUELA

R (16)A (16)

RA

R

FOLKREPUBLIKEN KINAS SPECIELLA ADMINISTRATIVA REGIONER

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

HONG KONG S.A.R.

R (16)A

RA

MACAO S.A.R.

R (16)A

RA

2.3   Medlemsstaterna beviljar undantag från viseringskraven för medlemmar av väpnade styrkor som reser på uppdrag av Nato eller Partnerskap för fred och som innehar de identitetshandlingar och reseorder som föreskrivs i konventionen mellan parterna i Nordatlantiska fördragsorganisationen om deras styrkors status av den 19 juni 1951

| X | = | Undantag från viseringskrav |
| --- | --- | --- |

X

=

Undantag från viseringskrav

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Medlemmar av väpnade styrkor som reser på uppdrag av NATO eller Partnerskap för fred och som innehar de identitetshandlingar och resehandlingar som föreskrivs i konventionen mellan parterna i det nordatlantiska fördraget om deras styrkors status av den 19 juni 1951.

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Undantag från kraven på visering i enlighet med artikel 4.1

Följande kategorier av personer från länderna i den vänstra kolumnen är undantagna från viseringskravet enligt tabellen nedan:

| D | = | Innehavare av diplomatpass |
| --- | --- | --- |
| A | = | Civil besättning på luftfartyg |
| S | = | Innehavare av tjänstepass |
| C | = | Civil besättning på fartyg |

D

=

Innehavare av diplomatpass

A

=

Civil besättning på luftfartyg

S

=

Innehavare av tjänstepass

C

=

Civil besättning på fartyg

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AUSTRALIEN

DS

DSAC

DS (24)

FÖRENTA STATERNA

DS

DS

DS (21)
   (23)

D S (22) A (19) C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

ISRAEL

S A (19) C (20)
   (23)

DSAC

MEXIKO

DSAC

DS

4.   Undantag från kraven på visering i enlighet med artikel 4.3.

Personer från länderna i vänstra kolumnen är underkastade viseringskrav om de utövar förvärvsarbete under sin vistelse.

| E | = | förvärvsarbete |
| --- | --- | --- |

E

=

förvärvsarbete

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

ANDORRA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTINA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSTRALIEN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRASILIEN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEI DARUSSALAM

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CHILE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

COSTA RICA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

EL SALVADOR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

FÖRENTA STATERNA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GUATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ISRAEL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPAN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

KROATIEN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALAYSIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEXIKO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONACO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NICARAGUA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NYA ZEALAND

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPORE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SYDKOREA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VATIKANSTATEN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENEZUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

FOLKREPUBLIKEN KINAS SPECIELLA ADMINISTRATIVA REGIONER

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

HONG KONG S.A.R.

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MACAO S.A.R.

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  EGT L 81, 21.3.2001, s. 1.

(2)  I enlighet med artikel 1 i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, tillämpar Irland och Förenade kungariket inte denna förordning, utan hinder av artikel 4.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm.

(4)  Undantaget från viseringskravet för innehavare av diplomatpass enligt tabellen avser diplomater på tjänsteresa eller korttidsvistelser, utan hinder av andra bestämmelser om diplomater som reser till medlemsstater där de är eller kommer att bli ackrediterade.

(5)  Beneluxländerna: Enligt konventionen av den 11 april 1960, i synnerhet artikel 3 i denna, har Beneluxländerna harmoniserat sin hantering av korttidsvisering för medborgare från länder utanför EU.

(6)  Högst 30 dagars vistelse.

(7)  I enlighet med Europeiska gemenskapens avtal om viseringslättnader med följande länder:

| — | Ryska federationen (EUT L 129, 17.5.2007, s. 27). Avtalet trädde i kraft den 1 juni 2007. |
| --- | --- |

—

Ryska federationen (EUT L 129, 17.5.2007, s. 27). Avtalet trädde i kraft den 1 juni 2007.

| — | Republiken Albanien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 85). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

Republiken Albanien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 85). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008.

| — | Bosnien och Hercegovina (EUT L 334, 19.12.2007, s. 97). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina (EUT L 334, 19.12.2007, s. 97). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008.

| — | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 125). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 125). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008.

| — | Republiken Montenegro (EUT L 334, 19.12.2007, s. 109). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

Republiken Montenegro (EUT L 334, 19.12.2007, s. 109). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008.

| — | Republiken Serbien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 137). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

Republiken Serbien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 137). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008.

| — | Republiken Moldavien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 169). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

Republiken Moldavien (EUT L 334, 19.12.2007, s. 169). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008.

| — | Ukraina (EUT L 332, 18.12.2007, s. 68). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

—

Ukraina (EUT L 332, 18.12.2007, s. 68). Avtalet trädde i kraft den 1 januari 2008.

(8)  Ackrediterade ambassadörer och deras familjer undantas från viseringskraven.

| — | Heliga stolen (Vatikanstaten)
  Innehavare av pass från Vatikanstaten undantas, oavsett nationalitet, från viseringskravet i Tyskland, Sverige, Tjeckien, Lettland, Danmark, Slovakien, Polen, Frankrike, Bulgarien, Slovenien och Finland.
  Innehavare av giltiga ID-handlingar som utfärdats av Vatikanstaten är undantagna från viseringskraven i Danmark och Slovakien.
  Innehavare av ordinarie pass, diplomatpass eller tjänstepass som är giltigt och utfärdats av behörig myndighet i Vatikanstaten får resa in i Beneluxländerna utan visum.
  Innehavare av diplomatpass eller tjänstepass som utfärdats av Vatikanstaten är undantagna från viseringskraven i Österrike. |
| --- | --- |

—

Heliga stolen (Vatikanstaten)

Innehavare av pass från Vatikanstaten undantas, oavsett nationalitet, från viseringskravet i Tyskland, Sverige, Tjeckien, Lettland, Danmark, Slovakien, Polen, Frankrike, Bulgarien, Slovenien och Finland.

Innehavare av giltiga ID-handlingar som utfärdats av Vatikanstaten är undantagna från viseringskraven i Danmark och Slovakien.

Innehavare av ordinarie pass, diplomatpass eller tjänstepass som är giltigt och utfärdats av behörig myndighet i Vatikanstaten får resa in i Beneluxländerna utan visum.

Innehavare av diplomatpass eller tjänstepass som utfärdats av Vatikanstaten är undantagna från viseringskraven i Österrike.

| — | Malta
  Innehavare av diplomatpass eller tjänstepass som utfärdats av Malta är undantagna från viseringskraven i Polen.
  Innehavare av diplomatpass som utfärdats av Malta är undantagna från viseringskraven i Österrike.
  Innehavare av pass som utfärdats av Malta är undantagna från viseringskraven i Slovenien. |
| --- | --- |

—

Malta

Innehavare av diplomatpass eller tjänstepass som utfärdats av Malta är undantagna från viseringskraven i Polen.

Innehavare av diplomatpass som utfärdats av Malta är undantagna från viseringskraven i Österrike.

Innehavare av pass som utfärdats av Malta är undantagna från viseringskraven i Slovenien.

(9)  Norge: Norge medger undantag från viseringskravet för följande personer och make/maka samt underåriga barn:

| a) | FN-personal |
| --- | --- |

a)

FN-personal

| b) | Tjänstemän med fast anställning vid FN eller i något av FN:s organ |
| --- | --- |

b)

Tjänstemän med fast anställning vid FN eller i något av FN:s organ

| c) | Domare vid internationella domstolen eller tjänstemän vid domstolskansliet |
| --- | --- |

c)

Domare vid internationella domstolen eller tjänstemän vid domstolskansliet

| d) | Övriga personer som agerar för något av FN:s organ eller domstolen |
| --- | --- |

d)

Övriga personer som agerar för något av FN:s organ eller domstolen

| e) | Utlänningar med ett ”laissez-passer” som utfärdats av FN (i enlighet med specialavtalet med FN) |
| --- | --- |

e)

Utlänningar med ett ”laissez-passer” som utfärdats av FN (i enlighet med specialavtalet med FN)

Förenta nationerna: Undantaget från viseringskraven i medlemsstaternas tabell avser innehavare av ”laissez-passer” som utfärdats av FN.

(10)  Sverige: Undantaget från viseringskraven för FN avser FN-tjänstemän som är i tjänst och som kan uppvisa ett intyg från FN om detta.

(11)  Cypern kräver inte visering för innehavare av himmelsblåa och röda ”laissez-passer” utfärdade av FN. Innehavare av vita ”laissez-passer” (flyktingar) ska inneha visum.

Dessutom undantar Danmark från kravet på visering innehavare av ID-handlingen SHIRBRIG, ”Planning element official”, utfärdat av försvarschefen (Chief of Defence) för Danmark.

Tullsamarbetsrådet: Undantaget från viseringskraven enligt tabellen för Beneluxländerna är tillämpligt på innehavare av ”laissez-passer” utfärdat av generalsekreteraren för Tullsamarbetsrådet.

(12)  Europarådet: Undantaget från viseringskraven enligt tabellen för Beneluxländerna är tillämpligt på innehavare av ”laissez-passer” utfärdat av generalsekreteraren för Europarådet.

(13)  Cypern: Nationellt gruppvisum krävs.

(14)  Sverige: Skolelever under 18 år.

(15)  Ett allmänt villkor är att personen i fråga innehar en giltig resehandling som utställts i enlighet med överenskommelsen angående utställande av resedokument för flyktingar av den 15 oktober 1946, konventionen angående flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951 eller konventionen om statslösa personers rättsliga ställning av den 28 september 1954. Resehandlingarna måste innehålla ett tillstånd att återvända med tillräckligt lång giltighetstid.

(16)  Tyskland: Tillämpligt från och med ikraftträdandet av de i fotnot (1) nämnda överenskommelserna och konventionerna om utfärdande av resehandlingar för flyktingar och statslösa.

(17)  Bulgarien: Undantag från viseringskraven för Nato beviljas personer som innehar giltiga resehandlingar eller en reseorder utfärdad av Natos högkvarter, och för tjänsteresor på högst 90 dagar per halvår.

(18)  Norge: Norge beviljar undantag från viseringskraven för militär personal från något av Natos medlemsländer och för militär personal som stationerats vid Nato i tjänstesyfte och som innehar en reseorder som utfärdats av behörig myndighet i den utsändande staten eller av Nato. För dessa kategorier beviljar Norge även familjemedlemmar (make/maka/sambo och underåriga barn) undantag från viseringskraven.

Norge beviljar även undantag från viseringskraven för medlemmar i amerikanska, kanadensiska eller brittiska styrkor som är stationerade i Europa och för militär personal som ska stationeras på eller delta i övningar på norskt territorium i enlighet med samarbetsprogrammet partnerskap för fred. För dessa kategorier omfattar undantaget från viseringskraven inte make/maka och barn.

(19)  Frankrike: Trots att Förenta Staterna och Israel undertecknat Chicagokonventionen vidhålls viseringskravet för besättningsmedlemmar som är medborgare i någon av dessa stater.

(20)  Frankrike: Trots att Förenta staterna och Israel undertecknat Londonkonventionen från 1965 vidhålls viseringskravet för besättningsmedlemmar som är medborgare i någon av dessa stater.

(21)  Spanien: Avseende Förenta staterna vidhålls viseringskravet för innehavare av diplomat- eller tjänstepass på tjänsteresa eller officiellt besök. Visering krävs inte när inresan sker enligt konventionen mellan Spanien och Nordamerika av den 1 maj 1988.

(22)  Frankrike och Portugal: Innehavare av diplomat- eller tjänstepass på tjänsteresa.

(23)  Vid tjänsteresa.

(24)  Polen: Innehavare av diplomat- eller tjänstepass på tjänsteresa.

(25)  Polen: Innehavare av diplomat- eller tjänstepass på tjänsteresa (visering beviljas för högst fyra år).

(26)  Spanien: Medborgare i Andorra undantas från viseringskravet när de utövar en avlönad verksamhet under sin vistelse, om den inte innebär att de är egenföretagare.

(27)  Frankrike: Viseringskraven avseende Kanada avser endast unga kanadensare som reser till Frankrike inom ramen för avtalet av den 3 oktober 2003 mellan Kanada och Franska republiken avseende ungdomsutbyte.

(28)  Estland: För att arbeta i Estland måste utlänningar ha ett arbetstillstånd eller uppehållstillstånd som tillåter anställning. Registrering av korttidsanställning av utlänningar krävs för utlänningar som reser in till eller uppehåller sig i Estland antingen på ett D-visum eller utan visum (om inte annat sägs i internationellt avtal), högst sex månader om året.

(29)  Tyskland: Följande kategorier arbetstagare anses inte bedriva förvärvsarbete och behöver därför ingen visering enligt angivna villkor:

| — | Besättningsmedlemmar med tysk sjöfartsbok (”Seefahrtbuch”) och nationellt pass utfärdat av de myndigheter som anges i bilaga II endast om de arbetar på ett skepp som har rätt att föra tysk flagg eller befinner sig på tyskt territorium. |
| --- | --- |

—

Besättningsmedlemmar med tysk sjöfartsbok (”Seefahrtbuch”) och nationellt pass utfärdat av de myndigheter som anges i bilaga II endast om de arbetar på ett skepp som har rätt att föra tysk flagg eller befinner sig på tyskt territorium.

| — | Havs- och hamnlotsar i tjänst. |
| --- | --- |

—

Havs- och hamnlotsar i tjänst.

| — | Vid navigering på Rhen och Donau, inklusive kanalen mellan Main och Donau för inresa som avser person- eller varutransport: tredjelandsmedborgare som är anställda på ett skepp med registrering i utlandet eller på ett företag med säte i utlandet och som antingen är innehavare av godkänt pass eller annan passhandling i vilket finns påskrift om rätt att navigera på Rhen eller som är innehavare av annan särskilt erkänd passhandling t.ex. ”Donauschifferausweis” eller tysk sjöfartsbok (”Seefahrtbuch”) och som finns upptagna på besättningslistan. Vistelsen måste ha direkt yrkesanknytning. |
| --- | --- |

—

Vid navigering på Rhen och Donau, inklusive kanalen mellan Main och Donau för inresa som avser person- eller varutransport: tredjelandsmedborgare som är anställda på ett skepp med registrering i utlandet eller på ett företag med säte i utlandet och som antingen är innehavare av godkänt pass eller annan passhandling i vilket finns påskrift om rätt att navigera på Rhen eller som är innehavare av annan särskilt erkänd passhandling t.ex. ”Donauschifferausweis” eller tysk sjöfartsbok (”Seefahrtbuch”) och som finns upptagna på besättningslistan. Vistelsen måste ha direkt yrkesanknytning.

Egen företagsamhet jämställs med förvärvsarbete. Viss verksamhet betraktas inte som förvärvsverksamhet (par. 17.2 i förordningen om uppehållstillstånd förenat med par. 16 i förordningen om arbetstillstånd, t.ex. särskilda chaufförer). Dessa personer får resa in utan visering på de särskilt angivna villkoren.

(30)  Bulgarien: För att arbeta i Bulgarien måste utlänningar ha ett arbetstillstånd och ett långtidsvisum vid första inresetillfället. Sedan de rest in till Bulgarien utfärdar behörig immigrationsmyndighet ett uppehållstillstånd som ger utlänningen rätt att vistas på, resa ut från och resa in till bulgariskt territorium utan övrig visering.

(31)  Litauen: För att arbeta i Litauen måste utlänningar ha arbetstillstånd (med förbehåll för de undantag som anges i dekret nr A1-179 från arbetsmarknads- och socialministeriet av den 16 juli 2004) och ett uppehållstillstånd, som kan erhållas på litauiskt territorium.

(32)  Finland: Anställda måste ha uppehållstillstånd för att få arbeta.

(33)  Cypern: För att få arbeta på Cypern måste utlänningar ha arbetstillstånd och uppehållstillstånd enligt kap. 105 i lagen om utlänningar och invandring samt förordning nr 242/72.

(34)  Malta: För att arbeta på Malta måste utlänningar ha ett arbetstillstånd eller uppehållstillstånd som tillåter anställning.

(35)  Österrike: Följande specialbestämmelser tillämpas på visum för förvärvsarbete:

Säsongsarbetare och skördehjälp som är undantagna från viseringskraven får resa in till Österrike utan D+C viseringar och kan erhålla arbetstillstånd, efter vederbörliga kontroller av den behöriga utlänningspolisen.

Utlänningar som är undantagna från viseringskraven och som bedriver annan tillfällig förvärvsverksamhet, som anställda eller egenföretagare, får inte inleda verksamheten förrän ett visum för uppehåll och inresa har utfärdats (D+C-visering).

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/62

---

Ansökningsomgång för indirekta åtgärder inom ramen för det fleråriga gemenskapsprogrammet för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (programmet eContentplus)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 74/13)

1.   Syfte och beskrivning

Europeiska kommissionen har för 2008 antagit ett arbetsprogram och en ansökningsomgång för genomförande av programmet eContentplus
   (1).

Denna ansökningsomgång är öppen för förslag till indirekta åtgärder som avser följande områden och verksamheter:

| — | Geografisk information







  3.1 | Nätverk för bästa praxis avseende geografisk information |
| --- | --- | --- |

—

Geografisk information

3.1

Nätverk för bästa praxis avseende geografisk information

| — | Utbildningsinnehåll







  4.1 | Nätverk för bästa praxis avseende utbildningsinnehåll |
| --- | --- | --- |

—

Utbildningsinnehåll

4.1

Nätverk för bästa praxis avseende utbildningsinnehåll

| 4.2 | Riktade projekt – utbildningsinnehåll |
| --- | --- |

4.2

Riktade projekt – utbildningsinnehåll

| — | Digitala bibliotek







  5.1 | Nätverk för bästa praxis avseende digitala biblioteks driftskompatibilitet |
| --- | --- | --- |

—

Digitala bibliotek

5.1

Nätverk för bästa praxis avseende digitala biblioteks driftskompatibilitet

| 5.2 | Nätverk för bästa praxis avseende det europeiska digitala bibliotekets användning och tjänster |
| --- | --- |

5.2

Nätverk för bästa praxis avseende det europeiska digitala bibliotekets användning och tjänster

| 5.3 | Riktade projekt – kulturellt innehåll |
| --- | --- |

5.3

Riktade projekt – kulturellt innehåll

| 5.4 | Riktade projekt – vetenskapligt innehåll |
| --- | --- |

5.4

Riktade projekt – vetenskapligt innehåll

| 5.5 | Ett tematiskt nätverk för samordning av och stöd till det europeiska digitala biblioteket. |
| --- | --- |

5.5

Ett tematiskt nätverk för samordning av och stöd till det europeiska digitala biblioteket.

2.   Vem får söka?

Rättssubjekt som är etablerade i någon av EU:s medlemsstater kan delta i programmet eContentplus.

Programmet är också öppet för rättssubjekt som är etablerade i något av de Eftaländer som är parter i EES-avtalet (Island, Liechtenstein och Norge), i enlighet med bestämmelserna i det avtalet (2).

Rättssubjekt som är etablerade i Kroatien, Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien kan delta i en ansökan, men de kan få finansiering endast om det har ingåtts ett bilateralt avtal med det aktuella landet i detta avseende.

Rättssubjekt som är etablerade i tredjeländer och internationella organisationer kan också delta, dock utan ekonomiskt stöd från gemenskapen.

3.   Budget

Den totala budgeten för samfinansiering av indirekta åtgärder är 42,5 miljoner EUR.

4.   Sista ansökningsdag

Sista dag för inlämning av förslag till kommissionen är den 12 juni 2008 kl. 17.00 (lokal tid i Luxemburg). Förslag som inte har inkommit senast den dagen kommer inte att beaktas.

5.   Övriga upplysningar

Den fullständiga beskrivningen av ansökningsomgången och ansökningsformulär finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Alla ansökningar måste uppfylla specifikationerna och villkoren i den fullständiga beskrivningen av ansökningsomgången, arbetsprogrammet och vägledningen för sökande, som finns att tillgå på engelska på kommissionens ovannämnda webbplats. Dessa dokument innehåller information om hur förslag ska utformas och lämnas in.

Utvärderingen av förslagen sker på grundval av principerna om öppenhet och lika behandling, och görs av kommissionen med hjälp av externa experter. Alla förslag utvärderas på grundval av de utvärderingskriterier som anges i arbetsprogrammet för eContentplus.

Alla förslag som Europeiska kommissionen tar emot kommer att behandlas konfidentiellt.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 456/2005/EG av den 9 mars 2005 om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (EUT L 79, 24.3.2005, s. 1).

(2)  Aktuell information om vilka länder som deltar i programmet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. En aktuell förteckning finns även att tillgå på programmets webbplats: http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/64

---

Ansökningsomgång för arbetsprogrammen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration

(2008/C 74/14)

Härmed tillkännages inledningen av ansökningsomgångar för arbetsprogrammen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013).

Förslag som rör nedanstående teman kan lämnas in. Tidsfrist och budget anges i texten till ansökningsomgången för respektive område. Dessa offentliggörs på webbplatsen för Cordis.

Det särskilda programmet Människor:

| Ansökningsomgångens identifieringskoder | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | ”Stipendier inom Europa” |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | ”Internationella stipendier för forskare från EU och associerade länder” |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | ”Internationella stipendier för forskare från tredjeland” |

Ansökningsomgångens identifieringskoder

FP7-PEOPLE-IEF-2008

”Stipendier inom Europa”

FP7-PEOPLE-IOF-2008

”Internationella stipendier för forskare från EU och associerade länder”

FP7-PEOPLE-IIF-2008

”Internationella stipendier för forskare från tredjeland”

Ansökningsomgångarna avser det arbetsprogram som antagits genom kommissionens beslut C(2007) 5740 av den 28 november 2007.

Information angående bestämmelser om ansökningsomgångarna, arbetsprogram och vägledning för sökande om inlämning av förslag finns på webbplatsen för Cordis: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Eftadomstolen

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/65

---

Begäran om ett rådgivande yttrande i målet L'Oréal Norge AS mot Smart Club Norge AS från Oslo tingrett av den 26 november 2007

(Mål E-10/07)

(2008/C 74/15)

Oslo tingrett har i en skrivelse av den 26 november 2007, som inkom till Eftadomstolens kansli den 29 november 2007, begärt ett rådgivande yttrande i målet L'Oréal Norge AS mot Smart Club Norge AS beträffande följande frågor:

| 1. | Ska artikel 7.1 i rådets direktiv 89/104/EEG förstås så att en varumärkesägare har rätt att hindra import från tredjeland utanför EES om den äger rum utan samtycke av varumärkesägaren? |
| --- | --- |

1.

Ska artikel 7.1 i rådets direktiv 89/104/EEG förstås så att en varumärkesägare har rätt att hindra import från tredjeland utanför EES om den äger rum utan samtycke av varumärkesägaren?

| 2. | Ska artikel 7.1 i direktiv 89/104/EEG förstås så att internationell konsumtion är tillåten? |
| --- | --- |

2.

Ska artikel 7.1 i direktiv 89/104/EEG förstås så att internationell konsumtion är tillåten?

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/66

---

Tillkännagivande om inledande om en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2008/C 74/16)

Kommissionen har mottagit en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen). Översynen är begränsad till en undersökning av produktdefinitionen för att klargöra om vissa produkttyper ska omfattas av åtgärderna beträffande vissa gjutjärnsprodukter.

Begäran har ingetts av företaget Eurofonte (nedan kallat den sökande).

1.   Produkt

Föremål för översynen är produkter av icke-aducerat gjutjärn avsedda att täcka eller ge tillgång till marksystem eller underjordiska system, och delar därav, även maskinbearbetade, belagda, målade eller utrustade med andra material, med undantag av brandposter, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7325 10 50, 7325 10 92 och ex 7325 10 99. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

2.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1212/2005 (2) på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina, senast ändrad genom förordning (EG) nr 268/2006 (3). Ett åtagande godtogs genom kommissionens beslut 2006/109/EG (4).

3.   Grund för översynen

Den produkt som omfattas av åtgärder enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 1212/2005 är vissa produkter av icke-aducerat gjutjärn. I den del av förordningen som innehåller en beskrivning av produkten (skälen 18-23) sägs det att gjutjärnsprodukter består av gråjärn eller segjärn. Den sökande hävdar att det inte är tillräckligt klart vad åtgärden ska omfatta enligt ovannämnda förordning. Mot bakgrund av detta anser den sökande att produktdefinitionen bör förtydligas när det gäller gjutjärnsprodukter av segjärn, särskilt med avseende på huruvida detta slags gjutjärnsprodukter omfattas av definitionen av den berörda produkten.

Det är därför lämpligt att närmare granska produktdefinitionen. Eventuella förordningar som denna översyn resulterar i kan komma att gälla retroaktivt från och med datum för införandet av åtgärderna eller från ett senare datum, t.ex. dagen efter offentliggörandet av detta tillkännagivande. Alla aktörer, och framför allt importörerna, uppmanas lämna synpunkter i denna fråga och inkomma med all tillgänglig bevisning till stöd för sin åsikt.

4.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att det finns tillräcklig bevisning för att motivera en partiell interimsöversyn, och inleder därför en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Översynen är begränsad till en granskning av produktdefinitionen.

a)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till gemenskapsindustrin, andra kända tillverkare i gemenskapen, kända importörer, kända användare, kända exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina samt till myndigheterna i det landet. Uppgifterna och bevisningen ska ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 5 a.

b)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas lämna synpunkter och uppgifter även utöver svaren på frågeformuläret samt att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen ska ha inkommit till kommissionen inom tidsfristen i punkt 5 a.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, förutsatt att de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste göras inom tidsfristen i punkt 5 b.

5.   Tidsfrister

a)   För att ge sig till känna, besvara frågeformuläret och lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna sina synpunkter, besvarade frågeformulär eller eventuella andra uppgifter senast 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör påpekas att de flesta av de processuella rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

b)   Utfrågningar

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

6.   Skriftliga inlagor, svar på frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor och framställningar från berörda parter ska inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och fax- eller telexnummer. Alla skriftliga inlagor – inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens – som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt ska märkas ”LIMITED” (5) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas ”FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Kommissionens postadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 65 05

7.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller lägger väsentliga hinder i vägen för undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen preliminära eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det visar sig att någon berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter ska hänsyn inte tas till dessa uppgifter, och andra tillgängliga uppgifter kan användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet bli mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

8.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

9.   Andra interimsöversyner enligt artikel 11.3 i grundförordningen

Syftet med denna översyn anges i punkt 4 ovan. Parter som önskar begära en översyn på andra grunder kan göra det i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in i samband med denna undersökning kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (6).

11.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing officer) vid generaldirektoratet för handel ingriper. Förhörsombudet verkar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens avdelningar och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgången till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandlingen av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare information och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

(2)  EUT L 199, 29.7.2005, s. 1.

(3)  EUT L 47, 17.2.2006, s. 3.

(4)  EUT L 47, 17.2.2006, s. 59.

(5)  Detta betyder att dokumentet endast är avsett för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i förordning (EG) nr 384/96 och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(6)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/68

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5032 – Roxel/Protac)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 74/17)

| 1. | Kommissionen mottog den 12 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen MBDA SAS (”MBDA”, Frankrike) och SNPE Matériaux Énergétiques SA (”SME”, Frankrike), ett dotterbolag till den av franska staten ägda SNPE-koncernen, verksamma genom sitt gemensamma företag, Roxel SAS (”Roxel”, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Protac (Frankrike) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen MBDA SAS (”MBDA”, Frankrike) och SNPE Matériaux Énergétiques SA (”SME”, Frankrike), ett dotterbolag till den av franska staten ägda SNPE-koncernen, verksamma genom sitt gemensamma företag, Roxel SAS (”Roxel”, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Protac (Frankrike) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | MBDA: Tillverkning och försäljning av målstyrda vapen och system för målstyrda vapen, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

MBDA: Tillverkning och försäljning av målstyrda vapen och system för målstyrda vapen,

| — | SME: Tillverkning av drivladdningar och energetisk utrustning, huvudsakligen för rymd- och luftfarts-, försvars- och fordonsindustrin, samt drivmedel och sprängmedel för militära tillämpningar, |
| --- | --- |

—

SME: Tillverkning av drivladdningar och energetisk utrustning, huvudsakligen för rymd- och luftfarts-, försvars- och fordonsindustrin, samt drivmedel och sprängmedel för militära tillämpningar,

| — | Protac: Design, tillverkning och försäljning av framdrivningssystem för taktiska målstyrda vapen. |
| --- | --- |

—

Protac: Design, tillverkning och försäljning av framdrivningssystem för taktiska målstyrda vapen.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5032 – Roxel/Protac, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5032 – Roxel/Protac, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/69

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet))

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 74/18)

| 1. | Kommissionen mottog den 14 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget StatoilHydro ASA (”StatoilHydro”, Norge), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget (”Jet Scandinavia”), som består av de tre företagen ConocoPhillips Danmark ApS (Danmark), ConocoPhillips Nordic AB (Sverige) och ConocoPhillips JET AS (Norge) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 14 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget StatoilHydro ASA (”StatoilHydro”, Norge), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget (”Jet Scandinavia”), som består av de tre företagen ConocoPhillips Danmark ApS (Danmark), ConocoPhillips Nordic AB (Sverige) och ConocoPhillips JET AS (Norge) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | StatoilHydro: Integrerat olje- och gasbolag, verksamt inom områdena för prospektering, utveckling, produktion och försäljning av olja och gas, samt drift av bensinstationer, huvudsakligen i Danmark, Norge och Sverige, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

StatoilHydro: Integrerat olje- och gasbolag, verksamt inom områdena för prospektering, utveckling, produktion och försäljning av olja och gas, samt drift av bensinstationer, huvudsakligen i Danmark, Norge och Sverige,

| — | Jet Scandinavia: Drift av bensinstationer, under namnet Jet, i Danmark, Norge och Sverige samt lagringsdepåer i Sverige. |
| --- | --- |

—

Jet Scandinavia: Drift av bensinstationer, under namnet Jet, i Danmark, Norge och Sverige samt lagringsdepåer i Sverige.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet), till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4919 – StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet), till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/70

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 74/19)

| 1. | Kommissionen mottog den 14 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Altor Fund II (”Altor”, Sverige), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Papyrus AB och närstående företag (tillsammans ”Papyrus”, Sverige) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 14 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Altor Fund II (”Altor”, Sverige), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Papyrus AB och närstående företag (tillsammans ”Papyrus”, Sverige) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Altor: Riskkapital, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Altor: Riskkapital,

| — | Papyrus: Distribution av finpapper, förpackningsmaterial, förbrukningsmaterial och kontorsmaterial. |
| --- | --- |

—

Papyrus: Distribution av finpapper, förpackningsmaterial, förbrukningsmaterial och kontorsmaterial.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5104 – Altor Fund II/Papyrus, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/71

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 74/20)

| 1. | Kommissionen mottog den 14 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Colony Investors VII, L.P. och Colyzeo Investors, L.P. (båda Storbritannien), kontrollerade av Colony Capital group (”Colony Capital”, Förenta staterna), och Morgan Stanley & Co. International plc, som tillhör Morgan Stanley group (”Morgan Stanley”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Colfilm SAS (”Colfilm”, Frankrike) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 14 mars 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Colony Investors VII, L.P. och Colyzeo Investors, L.P. (båda Storbritannien), kontrollerade av Colony Capital group (”Colony Capital”, Förenta staterna), och Morgan Stanley & Co. International plc, som tillhör Morgan Stanley group (”Morgan Stanley”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Colfilm SAS (”Colfilm”, Frankrike) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Colony Capital: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Colony Capital: Riskkapitalbolag,

| — | Morgan Stanley: Globala finansiella tjänster, |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley: Globala finansiella tjänster,

| — | Colfilm: Holdingbolag som äger Paris Saint-Germain Football SA och tillhörande (sport) aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Colfilm: Holdingbolag som äger Paris Saint-Germain Football SA och tillhörande (sport) aktiviteter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 20.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 74/72

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2008/C 74/21)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”KAINUUN RÖNTTÖNEN”

EG nr: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Adress: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Tfn.: | (358-9) 1605 42 78 |
| Fax: | (358-9) 1605 34 00 |
| E-post: | maija.heinonen@mmm.fi |

Namn:

Maa- ja metsätalousministeriö

Adress:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Tfn.:

(358-9) 1605 42 78

Fax:

(358-9) 1605 34 00

E-post:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Grupp:

| Namn: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Adress: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Namn:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Adress:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Tfn:

(358-020) 833 53 35

Fax:

(358-8) 655 12 74

E-post:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp:

Klass 2.4 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

4.   Produktspecifikation

(Sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning: ”Kainuun rönttönen”

4.2   Beskrivning: Kainuun rönttönen från Kajanaland är en rund liten öppen pirog med ett pajskal av rågmjöl som är fylld med kokt potatis, rågmjöl och lingon. Fyllningen som smakar sött är en rödbrun blandning av potatismos och lingon som glaserats med smör. Kainuun rönttönen tillagas i tre olika etapper. Först görs fyllningen, sedan degskalet och slutligen sätts fyllningen i degskalet.

4.3   Geografiskt område: Landskapet Kajanaland ligger i Uleåborgs län och dit hör åtta kommuner och två städer. Kajanalands folkmängd uppgår till 86 000 och befolkningstätheten uppgår till 4 personer/km2. Kajanalands yta är 24 451 km2, varav tolv procent utgörs av vattendrag. Det finns drygt två miljoner hektar skog i Kajanaland vars landskap främst kännetecknas av skogklädda höjder, skogar, vattendrag och myrar.

4.4   Bevis på ursprung: Produkterna framställs i enlighet med gällande lagstiftning och vid framställningen beaktas HACCP-system för självkontroll av kvaliteten. Överensstämmelsen med produktspecifikationen övervakas av Livsmedelssäkerhetsverket.

Produktens spårbarhet säkras genom märkningen med producentens namn eller symbol på förpackningen. Produktionen ska äga rum inom det område som fastställts vara produktionsområdet för Kainuun rönttönen.

4.5   Framställningsmetod: Kainuun rönttönen tillagas i tre olika etapper. Först görs fyllningen, dvs. gröten, sedan degskalet och slutligen sätts fyllningen i degskalet. Kainuun rönttönen framställs till hundra procent för hand, till och med uppmätningen av råvarorna sker för hand. Maskiner används endast för att knåda och kavla ut degen och för att skala potatisen.

Råvaror:

Degskalet:

| — | 0,500 kg kallt vatten |
| --- | --- |

—

0,500 kg kallt vatten

| — | 0,007 kg salt |
| --- | --- |

—

0,007 kg salt

| — | 0,300 kg vetemjöl |
| --- | --- |

—

0,300 kg vetemjöl

| — | 0,800 kg rågmjöl |
| --- | --- |

—

0,800 kg rågmjöl

| — | 0,050 kg rypsolja |
| --- | --- |

—

0,050 kg rypsolja

Fyllning:

| — | 2,000 kg potatis |
| --- | --- |

—

2,000 kg potatis

| — | 0,300 kg rågmjöl |
| --- | --- |

—

0,300 kg rågmjöl

| — | 0,400 kg rårörda lingon |
| --- | --- |

—

0,400 kg rårörda lingon

| — | 0,100 kg socker |
| --- | --- |

—

0,100 kg socker

| — | 0,007 kg salt |
| --- | --- |

—

0,007 kg salt

Fyllningen (surbrödsdegen) görs enligt följande:

Potatisen skalas, kokas och mosas.

Potatismoset ska kallna lite innan rågmjölet blandas med moset.

Blandningen lämnas i rumstemperatur för att låta den sötna under ett par timmar samtidigt som den ska omröras regelbundet.

När blandningen har sötnats och svalnat blandas de sockrade rårörda lingonen och saltet ner i blandningen.

Degskalet görs enligt följande:

Rågmjölet samt lite vetemjöl i taget och surbrödsdegen blandas ner i det kalla saltade vattnet. Knådas ihop till en deg. Ytterligare lite rypsolja läggs till och blandas ner.

Degen bakas ut till en 2 mm tunn platta ur vilken man med kakformar tar ut rundlar med en diameter på 5-13 cm, som fylls med rejäla portioner av fyllningen. En centimeter av kanten lämnas utan fyllning. Fyllningen och skalet ska vara 50/50.

Vikning och gräddning av Kainuun rönttönen:

Degskalets kant viks upp över fyllningen i jämna vågor, ej i vassa kanter. Pirogerna sätts på bakplåten.

Pirogerna gräddas i varm ugn tills de är spröda och färdiga med vackert bruna kanter. Därefter penslas kanterna med smält smör.

Förvaring av Kainuun rönttönen:

Rönttönenpirogerna smakar allra bäst när de har hunnit svalna lite och är spröda.

De kan förvaras ett par dagar i rumstemperatur täckta med en duk eller i en papperspåse. I kylskåp kan rönttönenpirogerna bevaras upp till en vecka. Det är bara att värma upp rönttönenpirogerna så är de på nytt färdiga att avnjuta.

Rönttönenpirågerna kan man frysa ned råa eller färdiggräddade; i det senare fallet är hållbarhetstiden avsevärt längre. Ogräddade frysta rönttönenpiroger kan tinas upp i önskad mängd och gräddas precis innan de ska ätas.

4.6   Samband: Bröd och bagerivaror är en viktig del av måltiden i Kajanaland. Götha och Reima Rannikko skriver i sin bakbok ”Kainuun leipä” att ”överallt i Kajanaland hittar man samma basbröd, men det finns också dussintals lokala specialiteter. Under vår femåriga verksamhet har vi lyckats beskriva nästan precis etthundra olika basbakverk. Det skulle vara långt fler om man tog hänsyn till alla varianter och nyanser. Denna mångfald beror delvis på att de nordösterbottniska, savolaxiska och östkareliska kulturella traditionerna möts i Kajanaland.”

Enligt traditionen brukade kvinnorna skrapa ihop lingonen i botten av tunnan när maten började ta slut under senvintern, samla ihop de sista potatisarna i potatislåren och baka blandningen på en rågkaka. Det blev en rönttönenpirog, en stor, mäktig paj. I dag görs även mindre rönttönen, i cocktailformat.

Människan kan skilja mellan grundsmakerna salt, sött, surt och beskt. Förr, när socker var sällsynt eller omöjligt att få tag på fick Kainuun rönttönen tillfredsställa människornas behov av sötma. Den söta smaken berodde på att potatisen hade fått bli söt genom lagring. Jäsningen ger pajen dess lätta skorpa och saftiga smak. Ugnsbakad rönttönen är en unik, frasig paj.

Rönttönen är en produkt som endast förekommer i Kajanaland. Rönttönen är en lokal specialitet från Kuhmo. I läroböcker och kokböcker förknippar man Rönttönen automatiskt med Kajanaland, exempelvis i Bakers á la carte-kokbok (Manne Stenroos) där receptet på Rönttönen kommer från den producent från Kajanaland som lämnat in denna ansökan.

I Kajanaland tillverkas en rad olika bakverk, men endast den speciella öppna paj som bakas efter detta recept kallas för Rönttönen. Anknytningen till Kajanaland dokumenteras också i receptboken Suomalaisia leipäerikoisuuksia (Finska brödspecialiteter) (Leipätoimikunta 1988). Områdets och produktens gemensamma historia beskrivs bäst i boken av Götha och Reima Rannikko, Kainuun leipä (Bakverk från Kajanaland) (Otava 1978). Kainuun rönttönen nämns som exempel på bakverk från Kajanaland i kocken Jaakko Kolmonens bok Suomen maakuntaleivät (Bakverk från de finska provinserna), som innehåller recept på nästan 80 olika finska bakverk. I skönlitterära verk som handlar om livet i Kajanaland, exempelvis Muina miehinä av Veikko Huovinen, beskrivs Rönttönen uttryckligen som en produkt från Kajanaland. Kainuun rönttönen är ett viktigt inslag i Kajanalands kulturella evenemang, som den årliga traditionella kammarmusikfestivalen i Kuhmo, som samlar folk från hela världen och ger dem tillfälle att pröva de lokala specialiteterna. Kainuun rönttönen har bland annat presenterats på festivalen för finsk matkultur i Helsingfors 1998, på provinsmässan i Helsingfors 1994 och på mässan för konditori- och bageribranschen i Stuttgart 1996, och ingår i Kajanalands presentation på de årliga turistmässorna i Helsingfors.

Kainuun rönttönen serveras än i dag, inte minst till olika soppor. Det är ett gott och näringsrikt mellanmål för barn och vuxna och kräver inga andra pålägg än kanske lite smör. Som kaffebröd eller reseproviant är Kainuun rönttönen ojämförlig.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Adress: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Tfn: | (358-020) 772 003 |
| Fax: | (358-020) 772 43 50 |
| E-post: | kirjaamo@evira.fi |

Namn:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Adress:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Tfn:

(358-020) 772 003

Fax:

(358-020) 772 43 50

E-post:

kirjaamo@evira.fi

4.8   Märkning: —

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---