# Az Európai Unió C 101/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 101 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. április 23. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 101

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. április 23.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2008/C 101/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé COM(2007) 96 című bizottsági közleményéről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2008/C 101/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé COM(2007) 96 című bizottsági közleményéről

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 101/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 13 |
| 2008/C 101/03 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 17 |
| 2008/C 101/04 | Eljárásindítás (Ügyszám COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 101/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

13

2008/C 101/03

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

17

2008/C 101/04

Eljárásindítás (Ügyszám COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 101/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 22 |
| 2008/C 101/07 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. november 19-i ülésén a COMP/M.4662 – Syniverse/BSG ügyhöz kapcsolódó határozattervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye – Előadó: Franciaország | 23 |
| 2008/C 101/08 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4662 – Syniverse/BSG ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) | 24 |
| 2008/C 101/09 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2007. december 4.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetővé nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 101/10 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 30 |
| 2008/C 101/11 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 32 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 101/06

Euro-átváltási árfolyamok

22

2008/C 101/07

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. november 19-i ülésén a COMP/M.4662 – Syniverse/BSG ügyhöz kapcsolódó határozattervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye – Előadó: Franciaország

23

2008/C 101/08

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4662 – Syniverse/BSG ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

24

2008/C 101/09

A Bizottság határozatának összefoglalója (2007. december 4.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetővé nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 101/10

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

30

2008/C 101/11

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé COM(2007) 96 című bizottsági közleményéről

(2008/C 101/01)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2007. március 15-én a Bizottság elfogadta a Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé (1) című közleményt (a továbbiakban: közlemény). A 45/2001/EK rendelet 41. cikke alapján az európai adatvédelmi biztos feladata, hogy a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos minden ügyben tanácsokkal lássa el a közösségi intézményeket és szerveket. E cikkel összhangban az európai adatvédelmi biztos benyújtja véleményét. |
| --- | --- |

1.

2007. március 15-én a Bizottság elfogadta a Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé (1) című közleményt (a továbbiakban: közlemény). A 45/2001/EK rendelet 41. cikke alapján az európai adatvédelmi biztos feladata, hogy a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos minden ügyben tanácsokkal lássa el a közösségi intézményeket és szerveket. E cikkel összhangban az európai adatvédelmi biztos benyújtja véleményét.

| 2. | Ez a vélemény az európai adatvédelmi biztos által a közleményre, valamint az RFID területén a közlemény elfogadása óta hozott intézkedésekre adott válasznak tekintendő. Ezek az egyéb, a vélemény kialakításánál figyelembe vett jelentős intézkedések az alábbiak:






  — | A közlemény közvetlen következményeként a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról szóló, 2007. június 28-i bizottsági határozat (2). Ez a csoport úgy is ismeretes, mint az RFID-ben érdekeltek csoportja. A határozat 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos megfigyelőként vesz részt a csoport működésében. |
| --- | --- | --- |

2.

Ez a vélemény az európai adatvédelmi biztos által a közleményre, valamint az RFID területén a közlemény elfogadása óta hozott intézkedésekre adott válasznak tekintendő. Ezek az egyéb, a vélemény kialakításánál figyelembe vett jelentős intézkedések az alábbiak:

—

A közlemény közvetlen következményeként a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról szóló, 2007. június 28-i bizottsági határozat (2). Ez a csoport úgy is ismeretes, mint az RFID-ben érdekeltek csoportja. A határozat 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos megfigyelőként vesz részt a csoport működésében.

| — | A biztonságos európai információs társadalomra irányuló stratégiáról szóló, 2007. március 22-i tanácsi állásfoglalás (3). |
| --- | --- |

—

A biztonságos európai információs társadalomra irányuló stratégiáról szóló, 2007. március 22-i tanácsi állásfoglalás (3).

| — | Az Európai Parlament által kezdeményezett (4)„Rádiófrekvenciás azonosítás és személyazonosság-kezelés” nevű projekt. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament által kezdeményezett (4)„Rádiófrekvenciás azonosítás és személyazonosság-kezelés” nevű projekt.

| — | A 29. cikk szerinti munkacsoport 2007. júniusában elfogadott, a személyes adatok fogalmáról szóló 4/2007. sz. véleménye (5). |
| --- | --- |

—

A 29. cikk szerinti munkacsoport 2007. júniusában elfogadott, a személyes adatok fogalmáról szóló 4/2007. sz. véleménye (5).

| — | Az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közlemény (6) és az európai adatvédelmi biztos 2007. július 25-i véleménye a közleményről (7). |
| --- | --- |

—

Az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közlemény (6) és az európai adatvédelmi biztos 2007. július 25-i véleménye a közleményről (7).

| — | A (többek között) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelvet módosító irányelv-javaslat elfogadása a Bizottság által (8). |
| --- | --- |

—

A (többek között) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelvet módosító irányelv-javaslat elfogadása a Bizottság által (8).

| 3. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság rádiófrekvenciás azonosításról szóló közleményét, mivel az foglalkozik az RFID elterjedésével kapcsolatban felmerülő főbb témákkal, továbbá olyan lényeges kérdésekre is kitér, mint a magánélet védelme és az adatvédelem. Ez a közlemény következetes és szigorú előkészítő munkálatokon alapul. Öt tematikus munkaértekezlet és egy, a Bizottság által kezdeményezett nyilvános online konzultáció (9) előzte meg ezt a közleményt. |
| --- | --- |

3.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság rádiófrekvenciás azonosításról szóló közleményét, mivel az foglalkozik az RFID elterjedésével kapcsolatban felmerülő főbb témákkal, továbbá olyan lényeges kérdésekre is kitér, mint a magánélet védelme és az adatvédelem. Ez a közlemény következetes és szigorú előkészítő munkálatokon alapul. Öt tematikus munkaértekezlet és egy, a Bizottság által kezdeményezett nyilvános online konzultáció (9) előzte meg ezt a közleményt.

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal a nézettel, hogy az RFID-rendszerek döntő szerepet játszhatnak a rendszerint a „tárgyak internete”-ként emlegetett információs társadalom fejlődésében, továbbá teljes mértékben osztja a közlemény 3.2. bekezdésében szereplő aggodalmakat, miszerint az RFID-rendszerek veszélyeztethetik az egyéneknek a magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való jogát. 2005. évi jelentésében az európai adatvédelmi biztos kifejtette, hogy az RFID, a biometrikus azonosítók, a környezetintelligens környezetek és a személyazonosság-kezelő rendszerek olyan technológiai fejlesztések, melyek várhatóan nagy hatással lesznek az adatvédelemre. |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal a nézettel, hogy az RFID-rendszerek döntő szerepet játszhatnak a rendszerint a „tárgyak internete”-ként emlegetett információs társadalom fejlődésében, továbbá teljes mértékben osztja a közlemény 3.2. bekezdésében szereplő aggodalmakat, miszerint az RFID-rendszerek veszélyeztethetik az egyéneknek a magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való jogát. 2005. évi jelentésében az európai adatvédelmi biztos kifejtette, hogy az RFID, a biometrikus azonosítók, a környezetintelligens környezetek és a személyazonosság-kezelő rendszerek olyan technológiai fejlesztések, melyek várhatóan nagy hatással lesznek az adatvédelemre.

| 5. | Az európai adatvédelmi biztos szerint az RFID-rendszerek jövőbeni meghonosodása és széles körű elterjedése nem csak könnyű kezelhetőségüknek vagy az általuk nyújtott szolgáltatásoknak köszönhető majd, hanem a testre szabott és következetes adatvédelmi biztosítékok jótékony hatásainak is. |
| --- | --- |

5.

Az európai adatvédelmi biztos szerint az RFID-rendszerek jövőbeni meghonosodása és széles körű elterjedése nem csak könnyű kezelhetőségüknek vagy az általuk nyújtott szolgáltatásoknak köszönhető majd, hanem a testre szabott és következetes adatvédelmi biztosítékok jótékony hatásainak is.

| 6. | Összegzés: az európai adatvédelmi biztos az RFID-et teljesen új technológiai fejlesztésnek tekinti, melyet a Bizottság közleménye jogosan nevezett az információs társadalom új fejlődési szakasza kezdetének. |
| --- | --- |

6.

Összegzés: az európai adatvédelmi biztos az RFID-et teljesen új technológiai fejlesztésnek tekinti, melyet a Bizottság közleménye jogosan nevezett az információs társadalom új fejlődési szakasza kezdetének.

| 7. | Ez a fejlesztés fontos kérdéseket vet fel különböző területeken, melyek közül az egyik az adatvédelem és a magánélet védelme. Az európai adatvédelmi biztos véleménye csak erre a területre vonatkozik. |
| --- | --- |

7.

Ez a fejlesztés fontos kérdéseket vet fel különböző területeken, melyek közül az egyik az adatvédelem és a magánélet védelme. Az európai adatvédelmi biztos véleménye csak erre a területre vonatkozik.

II.   A VÉLEMÉNY KÖZPONTI ELEME

| 8. | A vélemény központi elemei a fenti fejlesztések által az adatvédelemre és a magánélet védelmére gyakorolt lehetséges következmények. Ezek a következmények jelenleg bizonytalanok, mivel az RFID-rendszerek fejlesztése és meghonosodása jelenleg is folyamatban van, és egyáltalán nem világos, hogy ezek a fejlemények hova vezetnek. |
| --- | --- |

8.

A vélemény központi elemei a fenti fejlesztések által az adatvédelemre és a magánélet védelmére gyakorolt lehetséges következmények. Ezek a következmények jelenleg bizonytalanok, mivel az RFID-rendszerek fejlesztése és meghonosodása jelenleg is folyamatban van, és egyáltalán nem világos, hogy ezek a fejlemények hova vezetnek.

| 9. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos a következő megfontolásokat alkalmazza:






  — | Először is fel kell tárni az RFID-rendszerek elterjedése által az adatvédelemre és a magánélet védelmére gyakorolt tényleges következményeket. |
| --- | --- | --- |

9.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos a következő megfontolásokat alkalmazza:

—

Először is fel kell tárni az RFID-rendszerek elterjedése által az adatvédelemre és a magánélet védelmére gyakorolt tényleges következményeket.

| — | Másodszor az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó meglévő jogi keretekkel összefüggésben pontosítani kell ezeket a következményeket. |
| --- | --- |

—

Másodszor az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó meglévő jogi keretekkel összefüggésben pontosítani kell ezeket a következményeket.

| — | Harmadszor az európai adatvédelmi biztos felteszi a kérdést, hogy ezek a következmények igényelnek-e külön szabályokat, melyek lehetővé teszik az RFID-technológiák használata által felvetett adatvédelmi kérdések megválaszolását. Ezt a témát az európai adatvédelmi biztos már felvetette az adatvédelmi irányelvről szóló bizottsági közleményre adott véleményében, e véleményében pedig bővebben kifejti. |
| --- | --- |

—

Harmadszor az európai adatvédelmi biztos felteszi a kérdést, hogy ezek a következmények igényelnek-e külön szabályokat, melyek lehetővé teszik az RFID-technológiák használata által felvetett adatvédelmi kérdések megválaszolását. Ezt a témát az európai adatvédelmi biztos már felvetette az adatvédelmi irányelvről szóló bizottsági közleményre adott véleményében, e véleményében pedig bővebben kifejti.

| 10. | A fenti megfontolásokat alkalmazva az európai adatvédelmi biztos annak előmozdítására törekszik, hogy az RFID-rendszerek fejlődése és meghonosodása során az indokolt adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó aggályokat figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

10.

A fenti megfontolásokat alkalmazva az európai adatvédelmi biztos annak előmozdítására törekszik, hogy az RFID-rendszerek fejlődése és meghonosodása során az indokolt adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó aggályokat figyelembe vegyék.

III.   A KÖVETKEZMÉNYEK TISZTÁZÁSA

RFID-rendszerek és -címkék

| 11. | Annak ellenére, hogy – mint korábban említésre került – a fejlesztések jelenleg is folynak és a végkifejlet bizonytalan, a fejlemények adatvédelemre gyakorolt következményeinek főbb jellemzői igen jól meghatározhatók. |
| --- | --- |

11.

Annak ellenére, hogy – mint korábban említésre került – a fejlesztések jelenleg is folynak és a végkifejlet bizonytalan, a fejlemények adatvédelemre gyakorolt következményeinek főbb jellemzői igen jól meghatározhatók.

| 12. | Az RFID-technológia adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó lehetséges aspektusainak felmérése során rendkívül fontos, hogy ne az RFID-címkéket önmagukban vizsgáljuk, hanem a teljes RFID-infrastruktúrát: a címkét, a leolvasót, a hálózatot, a referencia-adatbázist és azt az adatbázist, amely a címke leolvasása során keletkezett adatokat tárolja. Mint arra a közlemény bevezetője is röviden utal, az RFID nem csak „eletronikus címkék” rendszerét jelenti, ezért az adatvédelmi kérdések nem csak a címkékre korlátozódnak, hanem a teljes RFID-infrastruktúra valamennyi részére kiterjednek. Továbbá a fenti elemek mindegyike hozzájárulhat az európai adatvédelmi jogi keret végrehajtásához, amikor az szükséges. A fenti folyamatokat erősítik a fejlődő információs társadalom főbb tendenciái, mint például a szinte korlátlan sávszélesség, a helyfüggetlen hálózati csatlakozás és a korlátlan tárhely. |
| --- | --- |

12.

Az RFID-technológia adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó lehetséges aspektusainak felmérése során rendkívül fontos, hogy ne az RFID-címkéket önmagukban vizsgáljuk, hanem a teljes RFID-infrastruktúrát: a címkét, a leolvasót, a hálózatot, a referencia-adatbázist és azt az adatbázist, amely a címke leolvasása során keletkezett adatokat tárolja. Mint arra a közlemény bevezetője is röviden utal, az RFID nem csak „eletronikus címkék” rendszerét jelenti, ezért az adatvédelmi kérdések nem csak a címkékre korlátozódnak, hanem a teljes RFID-infrastruktúra valamennyi részére kiterjednek. Továbbá a fenti elemek mindegyike hozzájárulhat az európai adatvédelmi jogi keret végrehajtásához, amikor az szükséges. A fenti folyamatokat erősítik a fejlődő információs társadalom főbb tendenciái, mint például a szinte korlátlan sávszélesség, a helyfüggetlen hálózati csatlakozás és a korlátlan tárhely.

Az RFID-rendszerek és -címkék hatása

| 13. | Az előző bekezdésben kifejtett tágabb megközelítés szükségessége ellenére több okból is indokolt, hogy elsőként az RFID-nek a fogyasztási cikkek kiskereskedelmi címkézésében történő használatát vizsgáljuk meg. Nyilvánvaló ok a várakozásoknak megfelelően növekvő használat, mely láthatólag egyre szélesebb körű elterjedést eredményez. Más kevésbé elterjedt vagy korlátozott használatú RFID-alkalmazásokkal szemben az árucikkek címkézése tömegesen elterjedt piaci alkalmazássá válhat. Már most is számos fogyasztási cikk rendelkezik RFID-címkével. Ehhez kapcsolódik az a tény, hogy ez a fajta használat számos egyént érint majd, akiknek személyes adatait minden alkalommal feldolgozhatják, amikor RFID-címkével ellátott terméket vásárolnak. |
| --- | --- |

13.

Az előző bekezdésben kifejtett tágabb megközelítés szükségessége ellenére több okból is indokolt, hogy elsőként az RFID-nek a fogyasztási cikkek kiskereskedelmi címkézésében történő használatát vizsgáljuk meg. Nyilvánvaló ok a várakozásoknak megfelelően növekvő használat, mely láthatólag egyre szélesebb körű elterjedést eredményez. Más kevésbé elterjedt vagy korlátozott használatú RFID-alkalmazásokkal szemben az árucikkek címkézése tömegesen elterjedt piaci alkalmazássá válhat. Már most is számos fogyasztási cikk rendelkezik RFID-címkével. Ehhez kapcsolódik az a tény, hogy ez a fajta használat számos egyént érint majd, akiknek személyes adatait minden alkalommal feldolgozhatják, amikor RFID-címkével ellátott terméket vásárolnak.

| 14. | Különös figyelmet kell fordítani az RFID-címkézésnek az árucikkek tulajdonosait érintő következményeire. Az RFID-rendszerek kitágítják az árucikk és tulajdonosa közti kapcsolatot. Ebben a kibővült kapcsolatban a tulajdonost bevizsgálhatják, és a jövőbeli tranzakciókra nézve a „kis költségvetésű” vagy „vonzó célpont” kategóriákba sorolhatják; a túlzottan merev osztályozási rendszer (10) bizonyos viselkedések automatikus „büntetését” vonhatja maga után (újrahasznosítási kötelezettség, hulladék, stb.). Az egyéneket nem szabad kedvezőtlen, automatizált döntések folyamatának kitenni. Az RFID-lehetőségek tovább fokozzák a veszélyt, hogy az információs társadalom közelebb kerül egy olyan helyzethez, amelyben automatizált döntések születnek, és ahol visszaélnek a technológiával az emberi viselkedés szabályozása érdekében. |
| --- | --- |

14.

Különös figyelmet kell fordítani az RFID-címkézésnek az árucikkek tulajdonosait érintő következményeire. Az RFID-rendszerek kitágítják az árucikk és tulajdonosa közti kapcsolatot. Ebben a kibővült kapcsolatban a tulajdonost bevizsgálhatják, és a jövőbeli tranzakciókra nézve a „kis költségvetésű” vagy „vonzó célpont” kategóriákba sorolhatják; a túlzottan merev osztályozási rendszer (10) bizonyos viselkedések automatikus „büntetését” vonhatja maga után (újrahasznosítási kötelezettség, hulladék, stb.). Az egyéneket nem szabad kedvezőtlen, automatizált döntések folyamatának kitenni. Az RFID-lehetőségek tovább fokozzák a veszélyt, hogy az információs társadalom közelebb kerül egy olyan helyzethez, amelyben automatizált döntések születnek, és ahol visszaélnek a technológiával az emberi viselkedés szabályozása érdekében.

| 15. | Az RFID-címkén tárolt vagy az általa létrehozott adatok az adatvédelmi irányelv 2. cikke szerinti személyes adatnak minősülhetnek. Például az utazáshoz használt intelligens kártyák az azonosításhoz szükséges információn kívül a tulajdonos legutóbbi útjairól is tartalmazhatnak információkat. Ha egy gátlástalan egyén fel akar kutatni valakit, elegendő, hogy a stratégiailag fontos helyeken leolvasókat helyezzen el, melyek információkat szolgáltatnak a kártyatulajdonos mozgásairól, megsértve ezzel annak a magánélet és a személyes információk tiszteletben tartásához való jogát. |
| --- | --- |

15.

Az RFID-címkén tárolt vagy az általa létrehozott adatok az adatvédelmi irányelv 2. cikke szerinti személyes adatnak minősülhetnek. Például az utazáshoz használt intelligens kártyák az azonosításhoz szükséges információn kívül a tulajdonos legutóbbi útjairól is tartalmazhatnak információkat. Ha egy gátlástalan egyén fel akar kutatni valakit, elegendő, hogy a stratégiailag fontos helyeken leolvasókat helyezzen el, melyek információkat szolgáltatnak a kártyatulajdonos mozgásairól, megsértve ezzel annak a magánélet és a személyes információk tiszteletben tartásához való jogát.

| 16. | A magánélet védelmét hasonlóan fenyegeti az is, ha az RFID-címkén tárolt információ nem tartalmazza az egyének nevét. Az RFID-címkék a fogyasztási cikkekhez kapcsolódó egyedi azonosítókat tartalmaznak: ha minden címkének egyedi azonosítója van, akkor ez az azonosítás használható megfigyelési célokra. Ha például valaki egy azonosító számot tartalmazó RFID-címkével ellátott órát visel, akkor ez a szám az óra viselőjének egyedi azonosítójaként is használható, abban az esetben is, ha a személy kiléte nem ismert. Az információ felhasználásának módjától függően – és magára az órára vagy az egyénre vonatkoztatva – az irányelv vagy alkalmazható, vagy nem. Alkalmazható akkor, ha például olyan információ keletkezik az egyének tartózkodási helyéről, amelyet valószínűsíthetően viselkedésük megfigyelésére használnak fel, vagy például differenciált ár alkalmazása, hozzáférés megtagadása vagy a nyilvánosságnak való nem kívánt kitétel esetén. |
| --- | --- |

16.

A magánélet védelmét hasonlóan fenyegeti az is, ha az RFID-címkén tárolt információ nem tartalmazza az egyének nevét. Az RFID-címkék a fogyasztási cikkekhez kapcsolódó egyedi azonosítókat tartalmaznak: ha minden címkének egyedi azonosítója van, akkor ez az azonosítás használható megfigyelési célokra. Ha például valaki egy azonosító számot tartalmazó RFID-címkével ellátott órát visel, akkor ez a szám az óra viselőjének egyedi azonosítójaként is használható, abban az esetben is, ha a személy kiléte nem ismert. Az információ felhasználásának módjától függően – és magára az órára vagy az egyénre vonatkoztatva – az irányelv vagy alkalmazható, vagy nem. Alkalmazható akkor, ha például olyan információ keletkezik az egyének tartózkodási helyéről, amelyet valószínűsíthetően viselkedésük megfigyelésére használnak fel, vagy például differenciált ár alkalmazása, hozzáférés megtagadása vagy a nyilvánosságnak való nem kívánt kitétel esetén.

| 17. | Ebben az összefüggésben biztosítani kell, hogy az RFID-alkalmazások fel legyenek szerelve az információk nem kívánt feltárásának kockázatát minimalizáló technológiai megoldásokkal. Ezek a megoldások azt is jelenthetik, hogy az RFID-infrastruktúrát, különösen az RFID-címkéket úgy kell megtervezni, hogy az effajta végkifejlet megelőzhető legyen. Az RFID-címkéket például egy deaktiváló hatású, „kioltó paranccsal” lehetne ellátni. Ezt a lehetőséget alább, a vélemény IV. fejezetében bővebben kifejtjük. |
| --- | --- |

17.

Ebben az összefüggésben biztosítani kell, hogy az RFID-alkalmazások fel legyenek szerelve az információk nem kívánt feltárásának kockázatát minimalizáló technológiai megoldásokkal. Ezek a megoldások azt is jelenthetik, hogy az RFID-infrastruktúrát, különösen az RFID-címkéket úgy kell megtervezni, hogy az effajta végkifejlet megelőzhető legyen. Az RFID-címkéket például egy deaktiváló hatású, „kioltó paranccsal” lehetne ellátni. Ezt a lehetőséget alább, a vélemény IV. fejezetében bővebben kifejtjük.

| 18. | Azáltal, hogy az eladási ponton túl is lehetővé válik a termékek nyomon követése, az RFID-rendszerek új kérdéseket vetnek fel a magánélet védelméről szóló vitában. Két elemet kell figyelembe venni hatásuk vizsgálata során: azt, hogy mennyire személyesnek tekinthető az árucikk, és az árucikk mobilitását (11). |
| --- | --- |

18.

Azáltal, hogy az eladási ponton túl is lehetővé válik a termékek nyomon követése, az RFID-rendszerek új kérdéseket vetnek fel a magánélet védelméről szóló vitában. Két elemet kell figyelembe venni hatásuk vizsgálata során: azt, hogy mennyire személyesnek tekinthető az árucikk, és az árucikk mobilitását (11).

| 19. | A szükséges kockázatelemzésnek a tárgy élettartama is része lehet, és hozzájárulhat a magánélet védelmét veszélyeztető potenciális fenyegetés kvantitatív felméréséhez. Figyelembe véve, hogy a címke deaktiválására nem feltétlenül kerül sor, egy hosszú élettartamú késztermék több adatot gyűjthet össze a termék tulajdonosáról, és pontosabb profil kialakítását teszi lehetővé. Másrészt egy rövid élettartamú árucikk – például a fémdobozos üdítőital – a gyártástól az újrahasznosításig kisebb kockázatot jelent, ezért enyhébb intézkedéseket igényel, mint egy sokkal hosszabb élettartamú termék. |
| --- | --- |

19.

A szükséges kockázatelemzésnek a tárgy élettartama is része lehet, és hozzájárulhat a magánélet védelmét veszélyeztető potenciális fenyegetés kvantitatív felméréséhez. Figyelembe véve, hogy a címke deaktiválására nem feltétlenül kerül sor, egy hosszú élettartamú késztermék több adatot gyűjthet össze a termék tulajdonosáról, és pontosabb profil kialakítását teszi lehetővé. Másrészt egy rövid élettartamú árucikk – például a fémdobozos üdítőital – a gyártástól az újrahasznosításig kisebb kockázatot jelent, ezért enyhébb intézkedéseket igényel, mint egy sokkal hosszabb élettartamú termék.

A magánélet és az adatok védelme az RFID-rendszerek kiépítése során

| 20. | Az RFID-rendszerek által a magánélet védelmére és az adatvédelemre gyakorolt következmények jobb megértése érdekében öt alapvető magánélet-védelmi és biztonsági kérdést kell megkülönböztetni. |
| --- | --- |

20.

Az RFID-rendszerek által a magánélet védelmére és az adatvédelemre gyakorolt következmények jobb megértése érdekében öt alapvető magánélet-védelmi és biztonsági kérdést kell megkülönböztetni.

| 21. | Az első kérdés az adatalany azonosítása. Az RFID-címke célja több mint hatvan évvel ezelőtt a közeledő „barát vagy ellenség azonosítása” volt. Ma az RFID-rendszerek nem csak egy tárgy általános elemeit képesek azonosítani, hanem végső soron lehetővé teszik egy egyén azonosítását, ezért fontos, hogy ezt az adatvédelmi szempontokkal összhangban tegyék. |
| --- | --- |

21.

Az első kérdés az adatalany azonosítása. Az RFID-címke célja több mint hatvan évvel ezelőtt a közeledő „barát vagy ellenség azonosítása” volt. Ma az RFID-rendszerek nem csak egy tárgy általános elemeit képesek azonosítani, hanem végső soron lehetővé teszik egy egyén azonosítását, ezért fontos, hogy ezt az adatvédelmi szempontokkal összhangban tegyék.

| 22. | A második kérdés az adatkezelő(k) azonosítása. Az RFID-rendszerek esetében az adatvédelmi irányelv 2. cikke (d) bekezdésében meghatározott adatkezelő azonosítása bonyolultabb lehet, ezért alaposabb vizsgálatot igényel. Az adatkezelő azonosítása ugyanakkor továbbra is kritikus lépés minden érintett szereplő felelősségének meghatározásában, akiknek biztosítaniuk kell az adatvédelemre vonatkozó jogi keretek betartását. A címke élettartama alatt az adatokat feldolgozó adatkezelő személye a címkével ellátott tárggyal kapcsolatban felmerülő kiegészítő szolgáltatások szerint többször is változhat. |
| --- | --- |

22.

A második kérdés az adatkezelő(k) azonosítása. Az RFID-rendszerek esetében az adatvédelmi irányelv 2. cikke (d) bekezdésében meghatározott adatkezelő azonosítása bonyolultabb lehet, ezért alaposabb vizsgálatot igényel. Az adatkezelő azonosítása ugyanakkor továbbra is kritikus lépés minden érintett szereplő felelősségének meghatározásában, akiknek biztosítaniuk kell az adatvédelemre vonatkozó jogi keretek betartását. A címke élettartama alatt az adatokat feldolgozó adatkezelő személye a címkével ellátott tárggyal kapcsolatban felmerülő kiegészítő szolgáltatások szerint többször is változhat.

| 23. | A harmadik kérdés a személyes és nyilvános szféra közötti hagyományos különbségtétel. Bár a személyes és nyilvános terek közti különbségtétel a múltban nem mindig volt teljesen egyértelmű, a többség ismeri a köztük lévő határt (és a szürke területeket), és tájékozódáson alapuló vagy intuitív döntéseket hoz arról, hogy miként cselekedjen ennek megfelelően. Hall (12) szerint a személyes tér rendszerint a másoktól való fizikai távolságban nyilvánul meg. A magánélet védelmére hozott intézkedések a határok szabályozását szolgáló dinamikus folyamatnak is tekinthetők (13). Ezért nem meglepő, hogy a címkékkel való kommunikáció vezeték nélküli jellege, valamint az, hogy a látótérből kiesve is leolvashatóak, aggályos a magánélet védelme szempontjából, hiszen elmossa ezeket a hagyományos határokat és megnehezíti kezelésüket. Félő továbbá, hogy ezek az egyének részben vagy teljesen elveszthetik a távolság kezelése felett mostanáig meglévő ellenőrzésüket. Ennek megfelelően az RFID-rendszerek első alkalmazásainak leolvasási hatókörét a támogatók és az ellenzők egyaránt vizsgálták. |
| --- | --- |

23.

A harmadik kérdés a személyes és nyilvános szféra közötti hagyományos különbségtétel. Bár a személyes és nyilvános terek közti különbségtétel a múltban nem mindig volt teljesen egyértelmű, a többség ismeri a köztük lévő határt (és a szürke területeket), és tájékozódáson alapuló vagy intuitív döntéseket hoz arról, hogy miként cselekedjen ennek megfelelően. Hall (12) szerint a személyes tér rendszerint a másoktól való fizikai távolságban nyilvánul meg. A magánélet védelmére hozott intézkedések a határok szabályozását szolgáló dinamikus folyamatnak is tekinthetők (13). Ezért nem meglepő, hogy a címkékkel való kommunikáció vezeték nélküli jellege, valamint az, hogy a látótérből kiesve is leolvashatóak, aggályos a magánélet védelme szempontjából, hiszen elmossa ezeket a hagyományos határokat és megnehezíti kezelésüket. Félő továbbá, hogy ezek az egyének részben vagy teljesen elveszthetik a távolság kezelése felett mostanáig meglévő ellenőrzésüket. Ennek megfelelően az RFID-rendszerek első alkalmazásainak leolvasási hatókörét a támogatók és az ellenzők egyaránt vizsgálták.

| 24. | A negyedik kérdés az RFID-címkék méretével és fizikai tulajdonságaival kapcsolatos. Mivel a címkének alapvetően kicsinek és olcsónak kell lennie, az RFID-rendszer e részébe beépíthető biztonsági intézkedések meghatározás szerint korlátozottak. A kommunikáció vezeték nélküli jellege azonban nagybb kockázati szintet jelenthet a vezetékes kommunikációhoz képest, ezért további biztonsági intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

24.

A negyedik kérdés az RFID-címkék méretével és fizikai tulajdonságaival kapcsolatos. Mivel a címkének alapvetően kicsinek és olcsónak kell lennie, az RFID-rendszer e részébe beépíthető biztonsági intézkedések meghatározás szerint korlátozottak. A kommunikáció vezeték nélküli jellege azonban nagybb kockázati szintet jelenthet a vezetékes kommunikációhoz képest, ezért további biztonsági intézkedésekre van szükség.

| 25. | Az ötödik kérdés az átláthatóság hiánya a feldolgozás során. Az RFID-rendszerek révén észrevétlenül gyűjthetők és feldolgozhatók olyan információk, melyek segítségével feltérképezhető egy ember profilja. Ezt a következményt nagyon jól illusztrálja, ha az RFID-rendszereket a mobiltelefonhoz hasonlítjuk, ami kezd egyre gyakoribb hasonlattá válni. Egyrészt a mobiltelefon nagyon magas szintű technológiai elfogadottságnak örvend, függetlenül annak kockázatától, hogy betolakodhat az emberek magánéletébe. Megállapítható, hogy az RFID-et is ugyanúgy el fogják fogadni az emberek. Másrészt azonban hangsúlyozni kell, hogy a mobiltelefon látható tárgy, amely még mindig a végfelhasználó ellenőrzése alatt van, és ki lehet kapcsolni. Ez nem igaz az RFID-re. |
| --- | --- |

25.

Az ötödik kérdés az átláthatóság hiánya a feldolgozás során. Az RFID-rendszerek révén észrevétlenül gyűjthetők és feldolgozhatók olyan információk, melyek segítségével feltérképezhető egy ember profilja. Ezt a következményt nagyon jól illusztrálja, ha az RFID-rendszereket a mobiltelefonhoz hasonlítjuk, ami kezd egyre gyakoribb hasonlattá válni. Egyrészt a mobiltelefon nagyon magas szintű technológiai elfogadottságnak örvend, függetlenül annak kockázatától, hogy betolakodhat az emberek magánéletébe. Megállapítható, hogy az RFID-et is ugyanúgy el fogják fogadni az emberek. Másrészt azonban hangsúlyozni kell, hogy a mobiltelefon látható tárgy, amely még mindig a végfelhasználó ellenőrzése alatt van, és ki lehet kapcsolni. Ez nem igaz az RFID-re.

| 26. | Bár a fent említett észrevétlen információgyűjtés és -feldolgozás jogszerű lehet, az is elképzelhető, hogy bizonyos körülmények között sor kerülhet az adatok jogtalan gyűjtésére és feldolgozására. |
| --- | --- |

26.

Bár a fent említett észrevétlen információgyűjtés és -feldolgozás jogszerű lehet, az is elképzelhető, hogy bizonyos körülmények között sor kerülhet az adatok jogtalan gyűjtésére és feldolgozására.

| 27. | Az ebben a fejezetben foglaltak indokolják az alábbi következtetést. Az RFID-technológia széleskörű használata alapvetően új, és döntő hatással lehet társadalmunkra és a társadalmunk olyan alapvető jogainak védelmére, mint a magánélet és az adatok védelme. Az RFID minőségi változást eredményezhet. |
| --- | --- |

27.

Az ebben a fejezetben foglaltak indokolják az alábbi következtetést. Az RFID-technológia széleskörű használata alapvetően új, és döntő hatással lehet társadalmunkra és a társadalmunk olyan alapvető jogainak védelmére, mint a magánélet és az adatok védelme. Az RFID minőségi változást eredményezhet.

IV.   A KÖVETKEZMÉNYEK MEGHATÁROZÁSA

Bevezetés

| 28. | Ez a fejezet elsősorban az RFID-nek a társadalmunkban elfogadott alapvető jogokra, mint a magánélet védelmére és az adatvédelemre gyakorolt hatását vizsgálja. Ez két lépésben történik: az első lépés röviden leírja, hogyan történik a fenti alapvető jogok védelme a jelenlegi jogi keretek között. Második lépésként az európai adatvédelmi biztos kifejti a jelenlegi jogi keretek teljes kihasználására vonatkozó lehetőségeket. Ez a célkitűzés az adatvédelmi irányelvről szóló véleményben „az irányelv jelenlegi rendelkezései teljes körű végrehajtása”-ként fogalmazódik meg. |
| --- | --- |

28.

Ez a fejezet elsősorban az RFID-nek a társadalmunkban elfogadott alapvető jogokra, mint a magánélet védelmére és az adatvédelemre gyakorolt hatását vizsgálja. Ez két lépésben történik: az első lépés röviden leírja, hogyan történik a fenti alapvető jogok védelme a jelenlegi jogi keretek között. Második lépésként az európai adatvédelmi biztos kifejti a jelenlegi jogi keretek teljes kihasználására vonatkozó lehetőségeket. Ez a célkitűzés az adatvédelmi irányelvről szóló véleményben „az irányelv jelenlegi rendelkezései teljes körű végrehajtása”-ként fogalmazódik meg.

| 29. | A kiindulási pont az alábbi: az RFID-rendszerekhez hasonló új technológiai fejlesztések nyilvánvaló hatással vannak a hatékony adatvédelmi jogi keretekkel szemben támasztott követelményekre. Ugyanakkor az egyének személyes adatai hatékony védelmének szükségessége is korlátozhatja ezen új technológiák használatát. A kapcsolat tehát kétoldalú: a technológia befolyásolja a jogszabályokat, a jogszabályok pedig a technológiát (14). |
| --- | --- |

29.

A kiindulási pont az alábbi: az RFID-rendszerekhez hasonló új technológiai fejlesztések nyilvánvaló hatással vannak a hatékony adatvédelmi jogi keretekkel szemben támasztott követelményekre. Ugyanakkor az egyének személyes adatai hatékony védelmének szükségessége is korlátozhatja ezen új technológiák használatát. A kapcsolat tehát kétoldalú: a technológia befolyásolja a jogszabályokat, a jogszabályok pedig a technológiát (14).

Az alapvető jogok védelme

| 30. | A magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való alapvető jogok védelmét az Európai Unión belül elsősorban a jogszabályi keretek biztosítják, melyek azért szükségesek, mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok európai egyezményének 8. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében foglalt jogokról van szó. Az adatvédelemre és RFID-re vonatkozó jogszabályi kereteket alapvetően a 95/46/EK adatvédelmi irányelv és a 2002/58/EK elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv tartalmazza (15). |
| --- | --- |

30.

A magánélet védelméhez és az adatvédelemhez való alapvető jogok védelmét az Európai Unión belül elsősorban a jogszabályi keretek biztosítják, melyek azért szükségesek, mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok európai egyezményének 8. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében foglalt jogokról van szó. Az adatvédelemre és RFID-re vonatkozó jogszabályi kereteket alapvetően a 95/46/EK adatvédelmi irányelv és a 2002/58/EK elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv tartalmazza (15).

| 31. | A 95/46/EK irányelvben lefektetett általános adatvédelmi jogszabályi keretek alkalmazhatóak az RFID-re, amennyiben az RFID-rendszerek által kezelt adatok személyes adatoknak minősülnek. Míg bizonyos esetekben az RFID-alkalmazások nyilvánvalóan személyes adatokat dolgoznak fel, és vitathatatlanul az adatvédelmi irányelv hatáskörébe tartoznak, addig léteznek olyan alkalmazások is, ahol az adatvédelmi irányelv alkalmazhatósága nem ilyen egyértelmű. A 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport a személyes adatok fogalmáról szóló 4/2007 sz. véleménye a személyes adatok fogalmának világosabb és általánosan elismert meghatározására törekszik, ezáltal is csökkentve a fenti bizonytalanságot (16). |
| --- | --- |

31.

A 95/46/EK irányelvben lefektetett általános adatvédelmi jogszabályi keretek alkalmazhatóak az RFID-re, amennyiben az RFID-rendszerek által kezelt adatok személyes adatoknak minősülnek. Míg bizonyos esetekben az RFID-alkalmazások nyilvánvalóan személyes adatokat dolgoznak fel, és vitathatatlanul az adatvédelmi irányelv hatáskörébe tartoznak, addig léteznek olyan alkalmazások is, ahol az adatvédelmi irányelv alkalmazhatósága nem ilyen egyértelmű. A 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport a személyes adatok fogalmáról szóló 4/2007 sz. véleménye a személyes adatok fogalmának világosabb és általánosan elismert meghatározására törekszik, ezáltal is csökkentve a fenti bizonytalanságot (16).

| 32. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv tekintetében a helyzet a következő. Ma még nem világos, hogy ez az irányelv alkalmazható-e az RFID-alkalmazásokra. Ezért a Bizottság 2007. november 13-i, az irányelvet módosító javaslata olyan rendelkezést tartalmaz, amely pontosítja, hogy az irányelv alkalmazható bizonyos RFID-alkalmazások esetén. Egyéb RFID-alkalmazásokra ugyanakkor nem vonatkozik, mivel ez az irányelv a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyilvános hírközlő hálózaton történő nyújtásával összefüggő személyes adatok kezelésére korlátozódik. |
| --- | --- |

32.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv tekintetében a helyzet a következő. Ma még nem világos, hogy ez az irányelv alkalmazható-e az RFID-alkalmazásokra. Ezért a Bizottság 2007. november 13-i, az irányelvet módosító javaslata olyan rendelkezést tartalmaz, amely pontosítja, hogy az irányelv alkalmazható bizonyos RFID-alkalmazások esetén. Egyéb RFID-alkalmazásokra ugyanakkor nem vonatkozik, mivel ez az irányelv a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyilvános hírközlő hálózaton történő nyújtásával összefüggő személyes adatok kezelésére korlátozódik.

| 33. | A személyes adatok védelmét az önszabályozási (nem jogszabályi) eszközök széles köre egészítheti ki. Ezen eszközök használata aktív támogatást élvez mindkét irányelvben, különösen az adatvédelmi irányelv 27. cikke szerint, amely előírja, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak bátorítania kell az irányelv megfelelő végrehajtását elősegítő magatartási kódexek kidolgozását. Ezen felül az önszabályozás eszközei hatékonyan járulhatnak hozzá az adatvédelmi irányelv 17. cikke és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 14. cikke által előírt biztonsági intézkedések végrehajtásához. |
| --- | --- |

33.

A személyes adatok védelmét az önszabályozási (nem jogszabályi) eszközök széles köre egészítheti ki. Ezen eszközök használata aktív támogatást élvez mindkét irányelvben, különösen az adatvédelmi irányelv 27. cikke szerint, amely előírja, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak bátorítania kell az irányelv megfelelő végrehajtását elősegítő magatartási kódexek kidolgozását. Ezen felül az önszabályozás eszközei hatékonyan járulhatnak hozzá az adatvédelmi irányelv 17. cikke és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 14. cikke által előírt biztonsági intézkedések végrehajtásához.

A meglévő keretszabályozás teljes körű végrehajtása

| 34. | Az adatvédelmi irányelvről szóló közleményről készített vélemény számos, az irányelv jobb végrehajtását szolgáló eszközt sorol fel. A vélemény nem kötelező erejű eszközeinek többsége lényeges az RFID szempontjából, mint például az értelmező közlemények és egyéb közlemények, a legjobb gyakorlatok előmozdítása, az adatvédelmi bizalompecsétek és a harmadik felek általi adatvédelmi ellenőrzések. Az RFID-re vonatkozó speciális szabályok elfogadásának lehetőségét az V. fejezetben vizsgáljuk. Ugyanakkor a jelenlegi keretszabályozáson is lehet javítani. |
| --- | --- |

34.

Az adatvédelmi irányelvről szóló közleményről készített vélemény számos, az irányelv jobb végrehajtását szolgáló eszközt sorol fel. A vélemény nem kötelező erejű eszközeinek többsége lényeges az RFID szempontjából, mint például az értelmező közlemények és egyéb közlemények, a legjobb gyakorlatok előmozdítása, az adatvédelmi bizalompecsétek és a harmadik felek általi adatvédelmi ellenőrzések. Az RFID-re vonatkozó speciális szabályok elfogadásának lehetőségét az V. fejezetben vizsgáljuk. Ugyanakkor a jelenlegi keretszabályozáson is lehet javítani.

Az önszabályozás eszközei

| 35. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért a Bizottsággal abban, hogy első szakaszban helyénvaló teret hagyni az önszabályozásnak, mert ezáltal az érdekeltek gyorsan jogilag megfelelő környezetet teremthetnek, és ezzel hozzájárulhatnak egy biztonságosabb jogi környezet megteremtéséhez. |
| --- | --- |

35.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért a Bizottsággal abban, hogy első szakaszban helyénvaló teret hagyni az önszabályozásnak, mert ezáltal az érdekeltek gyorsan jogilag megfelelő környezetet teremthetnek, és ezzel hozzájárulhatnak egy biztonságosabb jogi környezet megteremtéséhez.

| 36. | A Bizottság az RFID-ben érdekeltek csoportjával folytatott konzultáció alapján várhatóan ösztönözni és irányítani fogja az önszabályozás folyamatát. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a közleményben foglalt ajánlásokat, melyek várhatóan külön útmutatásokat tartalmaznak „azon alapelvek meghatározására, amelyeket a hatóságoknak és egyéb érdekelt feleknek az RFID használata tekintetében alkalmazniuk célszerű.”. |
| --- | --- |

36.

A Bizottság az RFID-ben érdekeltek csoportjával folytatott konzultáció alapján várhatóan ösztönözni és irányítani fogja az önszabályozás folyamatát. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a közleményben foglalt ajánlásokat, melyek várhatóan külön útmutatásokat tartalmaznak „azon alapelvek meghatározására, amelyeket a hatóságoknak és egyéb érdekelt feleknek az RFID használata tekintetében alkalmazniuk célszerű.”.

| 37. | A közlemény úgy rendelkezik, hogy az önszabályozás magatartási kódexek vagy a bevált gyakorlatokról szóló kódexek formájában történik. Az európai adatvédelmi biztos szerint az önszabályozásnak formájától függetlenül az alábbiaknak kell megfelelnie:






  — | Konkrét és gyakorlati útmutatással kell szolgálnia bizonyos típusú RFID-alkalmazásokról és ennélfogva hozzá kell járulnia az adatvédelmi jogi kereteknek való megfeleléshez. |
| --- | --- | --- |

37.

A közlemény úgy rendelkezik, hogy az önszabályozás magatartási kódexek vagy a bevált gyakorlatokról szóló kódexek formájában történik. Az európai adatvédelmi biztos szerint az önszabályozásnak formájától függetlenül az alábbiaknak kell megfelelnie:

—

Konkrét és gyakorlati útmutatással kell szolgálnia bizonyos típusú RFID-alkalmazásokról és ennélfogva hozzá kell járulnia az adatvédelmi jogi kereteknek való megfeleléshez.

| — | Foglalkoznia kell az általános RFID-alkalmazások kapcsán felmerülő adatvédelmi kérdésekkel és problémákkal. |
| --- | --- |

—

Foglalkoznia kell az általános RFID-alkalmazások kapcsán felmerülő adatvédelmi kérdésekkel és problémákkal.

| — | Hozzá kell járulnia az adatvédelmi irányelvnek Unió-szerte egységes és összehangolt alkalmazásához, pontosan egy olyan ágazatban, amely valószínűsíthetően ugyanazokat a típusú RFID-alkalmazásokat használja az egész Unióban. |
| --- | --- |

—

Hozzá kell járulnia az adatvédelmi irányelvnek Unió-szerte egységes és összehangolt alkalmazásához, pontosan egy olyan ágazatban, amely valószínűsíthetően ugyanazokat a típusú RFID-alkalmazásokat használja az egész Unióban.

| — | Valamennyi érdekeltnek alkalmaznia kell. A szabályok be nem tartásának negatív (lehetőleg pénzügyi) következményekkel kell járnia. |
| --- | --- |

—

Valamennyi érdekeltnek alkalmaznia kell. A szabályok be nem tartásának negatív (lehetőleg pénzügyi) következményekkel kell járnia.

| 38. | Az európai adatvédelmi biztos rámutat egy olyan területre, ahol az önszabályozás különösen hasznos lehet. Az adatvédelmi irányelv különböző kötelezettségeket ró az adatkezelőkre azon RFID-alkalmazások esetén, melyek személyes adatok feldolgozását vonják maguk után, különösen a 17. cikk (az adatfeldolgozás biztonsága) és a 7. cikk (annak szükségessége, hogy adatokat csak a megfelelő jogi alapok megléte esetén lehet feldolgozni) rendelkezései értelmében. Az említett rendelkezéseknek megfelelően az adatkezelőknek egyrészt intézkedéseket kell hozniuk az adatok jogosulatlan feltárása ellen. Másrészt az adatkezelőknek biztosítaniuk kell, hogy a feldolgozás, valamint az információk leolvasók segítségével történő feltárása, amennyiben szükséges, csak azon személyek tájékoztatáson alapuló jóváhagyásával történhet, akikre az adatok vonatkoznak. |
| --- | --- |

38.

Az európai adatvédelmi biztos rámutat egy olyan területre, ahol az önszabályozás különösen hasznos lehet. Az adatvédelmi irányelv különböző kötelezettségeket ró az adatkezelőkre azon RFID-alkalmazások esetén, melyek személyes adatok feldolgozását vonják maguk után, különösen a 17. cikk (az adatfeldolgozás biztonsága) és a 7. cikk (annak szükségessége, hogy adatokat csak a megfelelő jogi alapok megléte esetén lehet feldolgozni) rendelkezései értelmében. Az említett rendelkezéseknek megfelelően az adatkezelőknek egyrészt intézkedéseket kell hozniuk az adatok jogosulatlan feltárása ellen. Másrészt az adatkezelőknek biztosítaniuk kell, hogy a feldolgozás, valamint az információk leolvasók segítségével történő feltárása, amennyiben szükséges, csak azon személyek tájékoztatáson alapuló jóváhagyásával történhet, akikre az adatok vonatkoznak.

| 39. | Az adatvédelmi irányelv szóban forgó rendelkezései értelmezhetők úgy, hogy az RFID-alkalmazásokat el kell látni a nem kívánt feltárás kockázatának megelőzéséhez vagy minimalizálásához szükséges műszaki megoldásokkal, melyek egyúttal azt is biztosítják, hogy az adatok feldolgozása vagy továbbítása, amennyiben szükséges, csak előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással történhet. Az európai adatvédelmi biztos szerint egy ilyen kötelezettség létezése (azaz a nem kívánt feltárás kockázatának megelőzéséhez vagy minimalizálásához szükséges műszaki megoldások alkalmazása) és annak kötelező jellege az RFID-alkalmazások terjesztőire nézve még erősebb és világosabb lesz, ha ezt a követelményt a fent említett, jövőbeni magatartási kódexek és a bevált gyakorlatokról szóló kódexek is tartalmazni fogják. Fenti okok miatt az európai adatvédelmi biztos határozottan javasolja, hogy a Bizottság ajánlása tartalmazza az adatvédelmi irányelv ilyenfajta értelmezését, és hangsúlyozza annak a kötelezettségnek a létezését, hogy az RFID-alkalmazásokat el kell látni az információk nem kívánt gyűjtését és feltárását megakadályozó technológiai megoldásokkal. |
| --- | --- |

39.

Az adatvédelmi irányelv szóban forgó rendelkezései értelmezhetők úgy, hogy az RFID-alkalmazásokat el kell látni a nem kívánt feltárás kockázatának megelőzéséhez vagy minimalizálásához szükséges műszaki megoldásokkal, melyek egyúttal azt is biztosítják, hogy az adatok feldolgozása vagy továbbítása, amennyiben szükséges, csak előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással történhet. Az európai adatvédelmi biztos szerint egy ilyen kötelezettség létezése (azaz a nem kívánt feltárás kockázatának megelőzéséhez vagy minimalizálásához szükséges műszaki megoldások alkalmazása) és annak kötelező jellege az RFID-alkalmazások terjesztőire nézve még erősebb és világosabb lesz, ha ezt a követelményt a fent említett, jövőbeni magatartási kódexek és a bevált gyakorlatokról szóló kódexek is tartalmazni fogják. Fenti okok miatt az európai adatvédelmi biztos határozottan javasolja, hogy a Bizottság ajánlása tartalmazza az adatvédelmi irányelv ilyenfajta értelmezését, és hangsúlyozza annak a kötelezettségnek a létezését, hogy az RFID-alkalmazásokat el kell látni az információk nem kívánt gyűjtését és feltárását megakadályozó technológiai megoldásokkal.

Az iránymutatás szükségessége

| 40. | Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-del foglalkozó szakértői csoporttal szorosan együttműködve állítson elő egy vagy több olyan dokumentumot, amely világos útmutatást tartalmaz a jelenlegi jogi kereteknek az RFID-környezetre történő alkalmazásáról. Az útmutatásnak gyakorlati megoldásokat kell tartalmaznia arra, hogy hogyan kell az adatvédelmi irányelvben és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben megfogalmazott elveket betartani. Az útmutatás általános megközelítése és konkrét tartalma kapcsán az európai adatvédelmi biztos az alábbi javaslatokat teszi. |
| --- | --- |

40.

Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-del foglalkozó szakértői csoporttal szorosan együttműködve állítson elő egy vagy több olyan dokumentumot, amely világos útmutatást tartalmaz a jelenlegi jogi kereteknek az RFID-környezetre történő alkalmazásáról. Az útmutatásnak gyakorlati megoldásokat kell tartalmaznia arra, hogy hogyan kell az adatvédelmi irányelvben és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben megfogalmazott elveket betartani. Az útmutatás általános megközelítése és konkrét tartalma kapcsán az európai adatvédelmi biztos az alábbi javaslatokat teszi.

| 41. | Az RFID-használat tekintetében alkalmazandó elveket kifejtő útmutatónak kellően összeszedettnek kell lennie, és ágazatspecifikus megközelítést kell alkalmaznia. A „mindent egy kaptafára” megközelítés nem felel meg annak a célkitűzésnek, hogy tiszta és koherens keretrendszert hozzunk létre. Az útmutatásra vonatkozó célkitűzést sokkal inkább jól meghatározott ágazati RFID-alkalmazásokra kell korlátozni. |
| --- | --- |

41.

Az RFID-használat tekintetében alkalmazandó elveket kifejtő útmutatónak kellően összeszedettnek kell lennie, és ágazatspecifikus megközelítést kell alkalmaznia. A „mindent egy kaptafára” megközelítés nem felel meg annak a célkitűzésnek, hogy tiszta és koherens keretrendszert hozzunk létre. Az útmutatásra vonatkozó célkitűzést sokkal inkább jól meghatározott ágazati RFID-alkalmazásokra kell korlátozni.

| 42. | Ezen kívül az útmutatásoknak gyakorlati és hatékony módszereket kell javasolniuk az olyan technikák és szabványok kidolgozására, melyek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy az RFID-rendszerek megfeleljenek az adatvédelmi jogi kereteknek, és amelyek elősegítik a beépített magánélet-védelmi („privacy by design”) technológiák használatát. |
| --- | --- |

42.

Ezen kívül az útmutatásoknak gyakorlati és hatékony módszereket kell javasolniuk az olyan technikák és szabványok kidolgozására, melyek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy az RFID-rendszerek megfeleljenek az adatvédelmi jogi kereteknek, és amelyek elősegítik a beépített magánélet-védelmi („privacy by design”) technológiák használatát.

| 43. | A jelenlegi jogi keretek RFID-környezetre történő alkalmazása során különös figyelmet kell fordítani az RFID-alkalmazások adatkezelőire vonatkozó adatvédelmi elvek és kötelezettségek alkalmazására. Különösen fontosak az alábbi kötelezettségek és elvek:






  — | Az információhoz való jog elve, beleértve azt a jogot is, hogy tudható legyen, ha az adatgyűjtés leolvasókkal történik, és ha adott esetben a termékek címkével vannak ellátva. |
| --- | --- | --- |

43.

A jelenlegi jogi keretek RFID-környezetre történő alkalmazása során különös figyelmet kell fordítani az RFID-alkalmazások adatkezelőire vonatkozó adatvédelmi elvek és kötelezettségek alkalmazására. Különösen fontosak az alábbi kötelezettségek és elvek:

—

Az információhoz való jog elve, beleértve azt a jogot is, hogy tudható legyen, ha az adatgyűjtés leolvasókkal történik, és ha adott esetben a termékek címkével vannak ellátva.

| — | A beleegyezés fogalma, amely az adatfeldolgozás egyik jogi alapját alkotja. Ez a fogalom abban a kötelezettségben nyilvánul meg, hogy az RFID-címkéket az eladási ponton deaktiválni kell, ha az adatalany nem adta beleegyezését (17). Az RFID-címkék deaktiválásához való jog az információ biztonságát is garantálja, azaz biztosítja, hogy az RFID-címkéken keresztül feldolgozott adatok nem jutnak nem kívánt harmadik felek tudomására. |
| --- | --- |

—

A beleegyezés fogalma, amely az adatfeldolgozás egyik jogi alapját alkotja. Ez a fogalom abban a kötelezettségben nyilvánul meg, hogy az RFID-címkéket az eladási ponton deaktiválni kell, ha az adatalany nem adta beleegyezését (17). Az RFID-címkék deaktiválásához való jog az információ biztonságát is garantálja, azaz biztosítja, hogy az RFID-címkéken keresztül feldolgozott adatok nem jutnak nem kívánt harmadik felek tudomására.

| — | Az egyének joga nem képezheti ellentétes döntések tárgyát, melyek csupán egy meghatározott személyes profil automatikus feldolgozásán alapulnak. |
| --- | --- |

—

Az egyének joga nem képezheti ellentétes döntések tárgyát, melyek csupán egy meghatározott személyes profil automatikus feldolgozásán alapulnak.

| 44. | Az információhoz való jog tekintetében az útmutatónak rögzítenie kell, hogy az egyéneket el kell látni a személyes adataik feldolgozására vonatkozó információkkal. Különösen figyelmeztetni kell őket, többek közt arra, ha i. a termékeken vagy csomagolásukon leolvasók vagy aktivált RFID-címkék vannak elhelyezve; ii. ennek a jelenlétnek az információgyűjtést érintő következményeire és iii. azokra a célokra, amelyekre a begyűjtött információt fel kívánják használni. |
| --- | --- |

44.

Az információhoz való jog tekintetében az útmutatónak rögzítenie kell, hogy az egyéneket el kell látni a személyes adataik feldolgozására vonatkozó információkkal. Különösen figyelmeztetni kell őket, többek közt arra, ha i. a termékeken vagy csomagolásukon leolvasók vagy aktivált RFID-címkék vannak elhelyezve; ii. ennek a jelenlétnek az információgyűjtést érintő következményeire és iii. azokra a célokra, amelyekre a begyűjtött információt fel kívánják használni.

| 45. | A logók használata megfelelő tájékoztató intézkedés lehet. Logókkal lehet felhívni a figyelmet a vélhetően aktív állapotban maradt leolvasók és RFID-címkék jelenlétére. Ugyanakkor a logók használata önmagában nem elég az információk tisztességes kezelésének biztosításához, aminek érdekében az adatalanyokat tiszta és érthető módon kell információkkal ellátni. A logók használatát a részletesebb információk nyújtására vonatkozó rendelkezés kiegészítő intézkedésének lehet tekinteni. |
| --- | --- |

45.

A logók használata megfelelő tájékoztató intézkedés lehet. Logókkal lehet felhívni a figyelmet a vélhetően aktív állapotban maradt leolvasók és RFID-címkék jelenlétére. Ugyanakkor a logók használata önmagában nem elég az információk tisztességes kezelésének biztosításához, aminek érdekében az adatalanyokat tiszta és érthető módon kell információkkal ellátni. A logók használatát a részletesebb információk nyújtására vonatkozó rendelkezés kiegészítő intézkedésének lehet tekinteni.

Az alap: a részvételi elv

| 46. | A megoldásoknak valamennyi vonatkozó RFID-alkalmazás esetében kötelezően tiszteletben kell tartaniuk és alkalmazniuk kell a részvételi elvet az eladási ponton. Az RFID-címkék képessé tétele arra, hogy az eladási pont után is információt közvetítsenek, törvénytelen, kivéve, ha az adatkezelő megfelelő jogi alapokkal rendelkezik. Megfelelő jogi alapok rendszerint csak az alábbiak lehetnek: a) az adatalany beleegyezése vagy b) ha a feltárás egy szolgáltatás nyújtásához, az említett egyén kifejezett és önkéntes kérése teljesítéséhez szükséges (18). Mindkét jogi alap „belülmaradásnak” minősül. |
| --- | --- |

46.

A megoldásoknak valamennyi vonatkozó RFID-alkalmazás esetében kötelezően tiszteletben kell tartaniuk és alkalmazniuk kell a részvételi elvet az eladási ponton. Az RFID-címkék képessé tétele arra, hogy az eladási pont után is információt közvetítsenek, törvénytelen, kivéve, ha az adatkezelő megfelelő jogi alapokkal rendelkezik. Megfelelő jogi alapok rendszerint csak az alábbiak lehetnek: a) az adatalany beleegyezése vagy b) ha a feltárás egy szolgáltatás nyújtásához, az említett egyén kifejezett és önkéntes kérése teljesítéséhez szükséges (18). Mindkét jogi alap „belülmaradásnak” minősül.

| 47. | A részvételi elv szerint a címkéket az eladási ponton deaktiválni kell, kivéve, ha a címkével ellátott terméket megvásárló egyén továbbra is aktív állapotban kívánja hagyni. Azáltal, hogy az egyén él a jogával és aktív állapotban hagyja a címkét, hozzájárul adatai további feldolgozásához, például ahhoz, hogy az adatkezelőnél tett következő látogatása során adatait továbbítsák a leolvasóhoz. |
| --- | --- |

47.

A részvételi elv szerint a címkéket az eladási ponton deaktiválni kell, kivéve, ha a címkével ellátott terméket megvásárló egyén továbbra is aktív állapotban kívánja hagyni. Azáltal, hogy az egyén él a jogával és aktív állapotban hagyja a címkét, hozzájárul adatai további feldolgozásához, például ahhoz, hogy az adatkezelőnél tett következő látogatása során adatait továbbítsák a leolvasóhoz.

| 48. | A növekvő számú különböző RFID-alkalmazás kezelése és az új, innovatív üzleti modellek kifejlesztésének érdekében az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza a rugalmas megközelítés fontosságát. A rugalmasságot garantálni kell a részvételi elv megvalósítása során. |
| --- | --- |

48.

A növekvő számú különböző RFID-alkalmazás kezelése és az új, innovatív üzleti modellek kifejlesztésének érdekében az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza a rugalmas megközelítés fontosságát. A rugalmasságot garantálni kell a részvételi elv megvalósítása során.

| 49. | A részvételi elv megvalósítására több lehetőség van. A címke eltávolításának alternatívája lehet a címke blokkolása, ideiglenes megbénítása, vagy az úgynevezett „frissen kikelt kacsa” („ressurecting duckling”) modellnek nevezett (19) biztonságpolitikai modell alapján, a címke meghatározott felhasználók számára történő zárolása. Egy rövid élettartamú címke esetében az adatbázisban tárolt információt tartalmazó címke címét a referencia-adatbázisból is ki lehet törölni, miáltal megakadályozható a címke által gyűjtött további adatok későbbi feldolgozása. |
| --- | --- |

49.

A részvételi elv megvalósítására több lehetőség van. A címke eltávolításának alternatívája lehet a címke blokkolása, ideiglenes megbénítása, vagy az úgynevezett „frissen kikelt kacsa” („ressurecting duckling”) modellnek nevezett (19) biztonságpolitikai modell alapján, a címke meghatározott felhasználók számára történő zárolása. Egy rövid élettartamú címke esetében az adatbázisban tárolt információt tartalmazó címke címét a referencia-adatbázisból is ki lehet törölni, miáltal megakadályozható a címke által gyűjtött további adatok későbbi feldolgozása.

| 50. | Befejezésképp elmondható, hogy bár az európai adatvédelmi biztos azzal érvel, hogy az eladási ponton alkalmazott „részvételi elv” olyan jogi kötelezettség, mely a legtöbb helyzetben az adatvédelmi irányelv értelmében jelenleg is fennáll, mégis indokoltnak tartja ezen kötelezettség önszabályozó eszközök által történő pontosítását annak érdekében, hogy a fenti elv megvalósítása a legmegfelelőbb módon történjen. Különleges megvalósítási eljárásokra van szükség minden olyan RFID-alkalmazás esetében, mely az adatvédelmi irányelv hatályán kívül esik. |
| --- | --- |

50.

Befejezésképp elmondható, hogy bár az európai adatvédelmi biztos azzal érvel, hogy az eladási ponton alkalmazott „részvételi elv” olyan jogi kötelezettség, mely a legtöbb helyzetben az adatvédelmi irányelv értelmében jelenleg is fennáll, mégis indokoltnak tartja ezen kötelezettség önszabályozó eszközök által történő pontosítását annak érdekében, hogy a fenti elv megvalósítása a legmegfelelőbb módon történjen. Különleges megvalósítási eljárásokra van szükség minden olyan RFID-alkalmazás esetében, mely az adatvédelmi irányelv hatályán kívül esik.

Beépített magánélet-védelemre van szükség

| 51. | A magánélet és az adatok védelmére leselkedő veszélyek minimalizálása érdekében a bizottsági közlemény 6. oldalának 3.2. pontja támogatja a korai tervezési kritériumok meghatározásának és elfogadásának ötletét. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a megközelítést. A specifikációk és tervezési kritériumok elfogadása, más néven az elérhető legjobb technikák („BAT”) alkalmazása hatékonyan segíti elő az adatvédelmi szabályozást és a biztonsági követelmények betartását. A technológiai és szervezési kritériumok meghatározása gyakori felülvizsgálat esetén erősíti az Európai Unió által jelenleg fejlesztés alatt álló, a biztonságra és a magánélet védelmére vonatkozó követelmények szimbiózisán alapuló modellt. |
| --- | --- |

51.

A magánélet és az adatok védelmére leselkedő veszélyek minimalizálása érdekében a bizottsági közlemény 6. oldalának 3.2. pontja támogatja a korai tervezési kritériumok meghatározásának és elfogadásának ötletét. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt a megközelítést. A specifikációk és tervezési kritériumok elfogadása, más néven az elérhető legjobb technikák („BAT”) alkalmazása hatékonyan segíti elő az adatvédelmi szabályozást és a biztonsági követelmények betartását. A technológiai és szervezési kritériumok meghatározása gyakori felülvizsgálat esetén erősíti az Európai Unió által jelenleg fejlesztés alatt álló, a biztonságra és a magánélet védelmére vonatkozó követelmények szimbiózisán alapuló modellt.

| 52. | A magánélet védelmére és a biztonságra vonatkozó, az RFID-rendszerek terén elérhető legjobb technikák döntő jelentőségűek lesznek a megbízható környezet létrehozásának szempontjából is, mely erősíti a végfelhasználók részéről történő széles körű elfogadást, valamint az európai gazdaság versenyképességét. |
| --- | --- |

52.

A magánélet védelmére és a biztonságra vonatkozó, az RFID-rendszerek terén elérhető legjobb technikák döntő jelentőségűek lesznek a megbízható környezet létrehozásának szempontjából is, mely erősíti a végfelhasználók részéről történő széles körű elfogadást, valamint az európai gazdaság versenyképességét.

| 53. | Az RFID-rendszerek terén elérhető legjobb technikák kiválasztásának folyamatát a magánélet védelmére és a biztonságra vonatkozó hatásvizsgálatokkal kell felgyorsítani; ezen a téren további erőfeszítésekre van szükség. Az európai adatvédelmi biztos szerint az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA), valamint az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja az érintett gazdasági ágazatokkal karöltve hozzájárulhat a legjobb gyakorlatok meghatározásához és az ilyen eljárások kifejlesztéséhez. A Német Szövetségi Információbiztonsági Hivatal (BSI) a „Műszaki útmutató az RFID-hez” nevű projekt elindításával kiváló példákkal szolgál (20) az olyan elérhető legjobb technikák terén, melyeket most európai szinten kell továbbfejleszteni. |
| --- | --- |

53.

Az RFID-rendszerek terén elérhető legjobb technikák kiválasztásának folyamatát a magánélet védelmére és a biztonságra vonatkozó hatásvizsgálatokkal kell felgyorsítani; ezen a téren további erőfeszítésekre van szükség. Az európai adatvédelmi biztos szerint az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA), valamint az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja az érintett gazdasági ágazatokkal karöltve hozzájárulhat a legjobb gyakorlatok meghatározásához és az ilyen eljárások kifejlesztéséhez. A Német Szövetségi Információbiztonsági Hivatal (BSI) a „Műszaki útmutató az RFID-hez” nevű projekt elindításával kiváló példákkal szolgál (20) az olyan elérhető legjobb technikák terén, melyeket most európai szinten kell továbbfejleszteni.

| 54. | A szabványok is döntő szerepet játszhatnak a beépített magánélet-védelmi elv korai elfogadásában. A Bizottságnak ezért hozzá kell járulnia a magánélet és az adatok védelmére vonatkozó garanciák elfogadásához a nemzetközi RFID-szabványok kidolgozásakor. A 29. cikk szerinti munkacsoport RFID-ről szóló munkadokumentuma (21) világosan kifejti, hogyan járulhatnak hozzá a szabványok az RFID-rendszereknek a magánélet védelmét tiszteletben tartó fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

54.

A szabványok is döntő szerepet játszhatnak a beépített magánélet-védelmi elv korai elfogadásában. A Bizottságnak ezért hozzá kell járulnia a magánélet és az adatok védelmére vonatkozó garanciák elfogadásához a nemzetközi RFID-szabványok kidolgozásakor. A 29. cikk szerinti munkacsoport RFID-ről szóló munkadokumentuma (21) világosan kifejti, hogyan járulhatnak hozzá a szabványok az RFID-rendszereknek a magánélet védelmét tiszteletben tartó fejlesztéséhez.

| 55. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli továbbá a Bizottságnak az RFID-technológiák kutatásával és fejlesztésével, és a magánélet védelmére leselkedő kockázatok csökkentésének szükségességével kapcsolatos álláspontját. A beépített magánélet-védelmi elvet a technológiák fejlesztésének legkorábbi szakaszában kell bevezetni, mert ezáltal jobban biztosítható az adatvédelmi jogi kereteknek való megfelelésük. Az európai adatvédelmi biztos – mint azt 2006. évi jelentésében röviden bemutatta – maga is csatlakozni fog ehhez az erőfeszítéshez azáltal, hogy esetenként véleményt és tanácsot ad a hetedik keretprogram (2007–2013) projektjeivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

55.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli továbbá a Bizottságnak az RFID-technológiák kutatásával és fejlesztésével, és a magánélet védelmére leselkedő kockázatok csökkentésének szükségességével kapcsolatos álláspontját. A beépített magánélet-védelmi elvet a technológiák fejlesztésének legkorábbi szakaszában kell bevezetni, mert ezáltal jobban biztosítható az adatvédelmi jogi kereteknek való megfelelésük. Az európai adatvédelmi biztos – mint azt 2006. évi jelentésében röviden bemutatta – maga is csatlakozni fog ehhez az erőfeszítéshez azáltal, hogy esetenként véleményt és tanácsot ad a hetedik keretprogram (2007–2013) projektjeivel kapcsolatban.

V.   SZÜKSÉG VAN KÜLÖN JOGALKOTÁSI INTÉZKEDÉSEKRE?

| 56. | Az önszabályozás nem minden esetben elegendő az adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó meglévő keret teljes körű megvalósításához. Még ha az önszabályozás ki is elégíti a fenti követelményeket, alkalmazása önkéntes, és be nem tartását nem minden esetben lehet hatékonyan szankcionálni. Ezenkívül további kötelező erejű jogalkotási intézkedésekre lehet szükség az egyénnek a magánélet és az adatok védelméhez való jogai védelmének biztosítása érdekében. Erre leginkább az önszabályozó-megközelítés mellőzése esetén van szükség. |
| --- | --- |

56.

Az önszabályozás nem minden esetben elegendő az adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó meglévő keret teljes körű megvalósításához. Még ha az önszabályozás ki is elégíti a fenti követelményeket, alkalmazása önkéntes, és be nem tartását nem minden esetben lehet hatékonyan szankcionálni. Ezenkívül további kötelező erejű jogalkotási intézkedésekre lehet szükség az egyénnek a magánélet és az adatok védelméhez való jogai védelmének biztosítása érdekében. Erre leginkább az önszabályozó-megközelítés mellőzése esetén van szükség.

| 57. | Kulcskérdés azoknak a jogi eszközöknek a meghatározása, melyek biztosítják, hogy az RFID-alkalmazások hatékonyan el legyenek látva az adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó kockázatok megelőzéséhez vagy minimalizálásához szükséges műszaki megoldásokkal, és hogy a felelős adatkezelők megfelelő intézkedéseket hozzanak a jelenlegi jogi keretek szerint fennálló kötelezettségeik teljesítése érdekében. Ez néhány további kérdést vet fel:






  — | szükség van külön szabályokra? |
| --- | --- | --- |

57.

Kulcskérdés azoknak a jogi eszközöknek a meghatározása, melyek biztosítják, hogy az RFID-alkalmazások hatékonyan el legyenek látva az adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó kockázatok megelőzéséhez vagy minimalizálásához szükséges műszaki megoldásokkal, és hogy a felelős adatkezelők megfelelő intézkedéseket hozzanak a jelenlegi jogi keretek szerint fennálló kötelezettségeik teljesítése érdekében. Ez néhány további kérdést vet fel:

—

szükség van külön szabályokra?

| — | ha igen, ezek a szabályok elfogadhatóak a meglevő jogszabályi kereteken belül, például a meglevő komitológiai eljárások igénybevételével? |
| --- | --- |

—

ha igen, ezek a szabályok elfogadhatóak a meglevő jogszabályi kereteken belül, például a meglevő komitológiai eljárások igénybevételével?

| — | vagy új jogalkotási aktusra van szükség annak érdekében, hogy az RFID-alkalmazások hatékonyan el legyenek látva a magánélet védelmét fokozó beépített technológiákkal? |
| --- | --- |

—

vagy új jogalkotási aktusra van szükség annak érdekében, hogy az RFID-alkalmazások hatékonyan el legyenek látva a magánélet védelmét fokozó beépített technológiákkal?

| 58. | Ez a fejezet a kötelező erejű jogalkotási intézkedéseknek a meglevő jogi kereteken belül történő megalkotásának lehetőségeit tárgyalja, míg a VI. fejezet – külön témaként – az új jogalkotási aktusok szükségességének kérdését vizsgálja. |
| --- | --- |

58.

Ez a fejezet a kötelező erejű jogalkotási intézkedéseknek a meglevő jogi kereteken belül történő megalkotásának lehetőségeit tárgyalja, míg a VI. fejezet – külön témaként – az új jogalkotási aktusok szükségességének kérdését vizsgálja.

| 59. | Először is, különös figyelmet kell fordítani a 95/46/EK irányelv 17. cikkében, a 2002/58/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében és a 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezésekre. A 14. cikk (3) bekezdése felhatalmazza a tagállamokat, hogy intézkedéseket fogadjanak el annak biztosítására, hogy a végberendezések konstrukciója olyan legyen, amely az 1999/5/EK irányelvvel összhangban (22) összeegyeztethető a felhasználóknak a személyes adataik védelmére és felhasználása ellenőrzésére vonatkozó jogával. A 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság – komitológiai eljárással – határozhat arról, hogy egyes berendezéscsoportba tartozó készülékeket vagy egyes készüléktípusokat úgy kell kialakítani, hogy tartalmazzanak biztosítékokat annak érdekében, hogy biztosítsák a felhasználó és az előfizető személyes adatainak és magánéletének a védelmét. A 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja máig nem került alkalmazásra. |
| --- | --- |

59.

Először is, különös figyelmet kell fordítani a 95/46/EK irányelv 17. cikkében, a 2002/58/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében és a 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezésekre. A 14. cikk (3) bekezdése felhatalmazza a tagállamokat, hogy intézkedéseket fogadjanak el annak biztosítására, hogy a végberendezések konstrukciója olyan legyen, amely az 1999/5/EK irányelvvel összhangban (22) összeegyeztethető a felhasználóknak a személyes adataik védelmére és felhasználása ellenőrzésére vonatkozó jogával. A 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság – komitológiai eljárással – határozhat arról, hogy egyes berendezéscsoportba tartozó készülékeket vagy egyes készüléktípusokat úgy kell kialakítani, hogy tartalmazzanak biztosítékokat annak érdekében, hogy biztosítsák a felhasználó és az előfizető személyes adatainak és magánéletének a védelmét. A 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja máig nem került alkalmazásra.

| 60. | Ezek a rendelkezések – nemzeti és közösségi szinten – feljogosítják a jogalkotót arra, hogy előírja, hogy az RFID-rendszerek gyártása során be kell építeni a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó biztosítékokat, a beépített magánélet-védelemként ismert koncepcióval összhangban (23). Felszólít továbbá az elérhető legjobb technikák alkalmazására. |
| --- | --- |

60.

Ezek a rendelkezések – nemzeti és közösségi szinten – feljogosítják a jogalkotót arra, hogy előírja, hogy az RFID-rendszerek gyártása során be kell építeni a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó biztosítékokat, a beépített magánélet-védelemként ismert koncepcióval összhangban (23). Felszólít továbbá az elérhető legjobb technikák alkalmazására.

| 61. | A beépített magánélet-védelmi koncepció kötelezővé tétele érdekében az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-vel foglalkozó szakértői csoporttal konzultálva alkalmazza a 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mechanizmust. |
| --- | --- |

61.

A beépített magánélet-védelmi koncepció kötelezővé tétele érdekében az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-vel foglalkozó szakértői csoporttal konzultálva alkalmazza a 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mechanizmust.

| 62. | Másodszor, az irányelvek módosításával pontosítani lehet a meglevő jogszabályi kereteknek az RFID-re történő alkalmazását. Mint elmondtuk, a Bizottság nemrég mutatott be egy, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet módosító javaslatot, amely e tekintetben új rendelkezést tartalmaz. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli az irányelv RFID-alkalmazásokra való alkalmazhatóságának ezt az első megerősítését. Az európai adatvédelmi biztos a módosítási javaslatról szóló véleményében – melyet 2008 elején ad ki – foglalkozni fog az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv és az RFID közötti kapcsolattal. |
| --- | --- |

62.

Másodszor, az irányelvek módosításával pontosítani lehet a meglevő jogszabályi kereteknek az RFID-re történő alkalmazását. Mint elmondtuk, a Bizottság nemrég mutatott be egy, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet módosító javaslatot, amely e tekintetben új rendelkezést tartalmaz. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli az irányelv RFID-alkalmazásokra való alkalmazhatóságának ezt az első megerősítését. Az európai adatvédelmi biztos a módosítási javaslatról szóló véleményében – melyet 2008 elején ad ki – foglalkozni fog az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv és az RFID közötti kapcsolattal.

| 63. | Figyelembe véve, hogy a Bizottság a közeljövőben nem tervezi az adatvédelmi irányelv módosítását (24), ezért csak korlátozott mértékben lehet a meglevő jogszabályi kereteknek az RFID-re történő alkalmazását pontosítani. |
| --- | --- |

63.

Figyelembe véve, hogy a Bizottság a közeljövőben nem tervezi az adatvédelmi irányelv módosítását (24), ezért csak korlátozott mértékben lehet a meglevő jogszabályi kereteknek az RFID-re történő alkalmazását pontosítani.

VI.   SZÜKSÉG VAN AZ RFID-RE VONATKOZÓ KÜLÖN JOGI KERETRE?

A Bizottság szándékai

| 64. | A közlemény (25) hangsúlyozza a biztonság és a beépített magánélet-védelem fontosságát. Szükséges továbbá valamennyi érdekelt részvétele. A Bizottság tevékenységének legfontosabb eredménye egy „Ajánlás azon alapelvek meghatározására, amelyeket a hatóságoknak és egyéb érdekelt feleknek az RFID használata tekintetében alkalmazniuk célszerű”. Az ajánlást valószínűleg 2008 tavaszán fogják elfogadni. A közleményben említett jogalkotási törekvések két lépésből állnak. A Bizottság:






  — | fontolóra veszi az RFID-hez kapcsolódó megfelelő intézkedések beillesztését az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet módosító következő javaslatába. Mint említésre került, a Bizottság 2007 novemberében javasolta az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv módosítását, melyben megerősítette az irányelv RFID-re való alkalmazhatóságát (26), de nem javasolta, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatályát a magánhálózatokra is kiterjesszék, |
| --- | --- | --- |

64.

A közlemény (25) hangsúlyozza a biztonság és a beépített magánélet-védelem fontosságát. Szükséges továbbá valamennyi érdekelt részvétele. A Bizottság tevékenységének legfontosabb eredménye egy „Ajánlás azon alapelvek meghatározására, amelyeket a hatóságoknak és egyéb érdekelt feleknek az RFID használata tekintetében alkalmazniuk célszerű”. Az ajánlást valószínűleg 2008 tavaszán fogják elfogadni. A közleményben említett jogalkotási törekvések két lépésből állnak. A Bizottság:

—

fontolóra veszi az RFID-hez kapcsolódó megfelelő intézkedések beillesztését az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet módosító következő javaslatába. Mint említésre került, a Bizottság 2007 novemberében javasolta az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv módosítását, melyben megerősítette az irányelv RFID-re való alkalmazhatóságát (26), de nem javasolta, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatályát a magánhálózatokra is kiterjesszék,

| — | felméri az adatvédelem és a magánélet védelme érdekében szükséges további jogalkotási lépések szükségességét. |
| --- | --- |

—

felméri az adatvédelem és a magánélet védelme érdekében szükséges további jogalkotási lépések szükségességét.

| 65. | A fenti politika alapján várható, hogy a Bizottság – legalábbis rövid távon – nem tervezi, hogy külön új jogszabályokat javasol az RFID területén megvalósuló adatvédelem és magánélet-védelem érdekében. |
| --- | --- |

65.

A fenti politika alapján várható, hogy a Bizottság – legalábbis rövid távon – nem tervezi, hogy külön új jogszabályokat javasol az RFID területén megvalósuló adatvédelem és magánélet-védelem érdekében.

A jogalkotónak szóló paraméterek

| 66. | Az európai adatvédelmi biztos az adatvédelmi irányelvről szóló közleményre adott véleményében felsorolt néhány, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos jogalkotási tevékenységet, melyek összefoglalása az alábbiakban következik:






  — | Először is meg kell tartani a főbb adatvédelmi elveket:„Nincs szükség új elvekre, egyértelműen szükség van viszont egyéb olyan igazgatási intézkedésekre, amelyek egyrészt hatékonyak és megfelelnek a hálózatosított társadalom elvárásainak, másrészt a lehető legalacsonyabbra csökkentik az igazgatási költségeket” (27). |
| --- | --- | --- |

66.

Az európai adatvédelmi biztos az adatvédelmi irányelvről szóló közleményre adott véleményében felsorolt néhány, a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos jogalkotási tevékenységet, melyek összefoglalása az alábbiakban következik:

—

Először is meg kell tartani a főbb adatvédelmi elveket:„Nincs szükség új elvekre, egyértelműen szükség van viszont egyéb olyan igazgatási intézkedésekre, amelyek egyrészt hatékonyak és megfelelnek a hálózatosított társadalom elvárásainak, másrészt a lehető legalacsonyabbra csökkentik az igazgatási költségeket” (27).

| — | Másodszor, csak akkor kell jogalkotási javaslatokat benyújtani, ha azok szükségessége és arányossága kellő bizonyítást nyert. Ezért rövid távon nem kell megváltoztatni az általános adatvédelmi jogi keretet. |
| --- | --- |

—

Másodszor, csak akkor kell jogalkotási javaslatokat benyújtani, ha azok szükségessége és arányossága kellő bizonyítást nyert. Ezért rövid távon nem kell megváltoztatni az általános adatvédelmi jogi keretet.

| — | Harmadszor, a társadalom fejlődésében végbemenő változások sajátos jogi kereteket eredményezhetnek az adatvédelmi irányelv alapelveinek bizonyos technológiák, pl. az RFID által felvetett kérdésekre való alkalmazása érdekében. Világos, hogy a szükségesség és arányosság feltételeinek ebben az esetben is teljesülniük kell. |
| --- | --- |

—

Harmadszor, a társadalom fejlődésében végbemenő változások sajátos jogi kereteket eredményezhetnek az adatvédelmi irányelv alapelveinek bizonyos technológiák, pl. az RFID által felvetett kérdésekre való alkalmazása érdekében. Világos, hogy a szükségesség és arányosság feltételeinek ebben az esetben is teljesülniük kell.

| 67. | Következő lépésként érdemes meghatározni azokat az elvárásokat, melyekkel a jogalkotónak az RFID területén szembe kell néznie:






  — | A jogi szabályozásnak rugalmasnak kell lennie, és teret kell hagynia az innovációnak és a technológiai fejlődésnek. Ez olyan jogi szabályozást kíván, amely technológiai szempontból kellőképpen semleges. |
| --- | --- | --- |

67.

Következő lépésként érdemes meghatározni azokat az elvárásokat, melyekkel a jogalkotónak az RFID területén szembe kell néznie:

—

A jogi szabályozásnak rugalmasnak kell lennie, és teret kell hagynia az innovációnak és a technológiai fejlődésnek. Ez olyan jogi szabályozást kíván, amely technológiai szempontból kellőképpen semleges.

| — | Másodszor, a jogi szabályozásnak jogbiztonságot kell teremtenie. Ez olyan jogi szabályozást kíván, amely kellőképpen konkrét. Az érdekelteknek pontosan tudniuk kell, milyen szabályozások vonatkoznak viselkedésükre. |
| --- | --- |

—

Másodszor, a jogi szabályozásnak jogbiztonságot kell teremtenie. Ez olyan jogi szabályozást kíván, amely kellőképpen konkrét. Az érdekelteknek pontosan tudniuk kell, milyen szabályozások vonatkoznak viselkedésükre.

| — | Harmadszor, a jogi szabályozásnak hatékonyan kell védenie minden kockán forgó, jogos érdeket. Ez minden esetben a jogi szabályozás megerősítését és a felelősségi körök világos meghatározását vonja maga után: melyik fél felel melyik viselkedésért (28)? Ezek a követelmények még fontosabbak azokban az esetekben, ahol a magánélet védelme és az adatvédelem forog kockán, melyek az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt alapvető jogok. |
| --- | --- |

—

Harmadszor, a jogi szabályozásnak hatékonyan kell védenie minden kockán forgó, jogos érdeket. Ez minden esetben a jogi szabályozás megerősítését és a felelősségi körök világos meghatározását vonja maga után: melyik fél felel melyik viselkedésért (28)? Ezek a követelmények még fontosabbak azokban az esetekben, ahol a magánélet védelme és az adatvédelem forog kockán, melyek az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt alapvető jogok.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye

| 68. | Az európai adatvédelmi biztos számára világos, hogy nem minden technológiai fejlődés kívánja meg az európai jogalkotó reakcióját. A technológiai fejlődés gyorsan halad, míg egy jogszabály elfogadása és hatálybalépése időt vesz igénybe és időt kell, hogy vegyen igénybe. A jogi szabályozásnak valamennyi kockán forgó érdek egyenlő mérlegelésén kell alapulnia. Ha a választott jogi eszköz az irányelv, akkor még több időre van szükség, mivel az irányelveket maradéktalanul át kell ültetni a tagállamok jogrendszerébe. |
| --- | --- |

68.

Az európai adatvédelmi biztos számára világos, hogy nem minden technológiai fejlődés kívánja meg az európai jogalkotó reakcióját. A technológiai fejlődés gyorsan halad, míg egy jogszabály elfogadása és hatálybalépése időt vesz igénybe és időt kell, hogy vegyen igénybe. A jogi szabályozásnak valamennyi kockán forgó érdek egyenlő mérlegelésén kell alapulnia. Ha a választott jogi eszköz az irányelv, akkor még több időre van szükség, mivel az irányelveket maradéktalanul át kell ültetni a tagállamok jogrendszerébe.

| 69. | Ugyanakkor az RFID több mint egy a sok technológiai fejlesztés közül, mint azt e vélemény több helyütt hangsúlyozza. A közlemény az RFID-ét az információs társadalom új fejlődési szakasza kezdetének nevezi, melyet gyakran a „tárgyak internete”-ként emlegetnek; az RFID-címkék kulcsszerepet fognak betölteni a környezetintelligens környezetek kialakításában. Ezek a környezetek fontos lépései az úgynevezett „bekamerázott társadalom” kialakulásának (29). Ezek figyelembevételével az RFID területén végzett jogalkotási tevékenység indokolt lehet. Az RFID minőségi változást eredményezhet. |
| --- | --- |

69.

Ugyanakkor az RFID több mint egy a sok technológiai fejlesztés közül, mint azt e vélemény több helyütt hangsúlyozza. A közlemény az RFID-ét az információs társadalom új fejlődési szakasza kezdetének nevezi, melyet gyakran a „tárgyak internete”-ként emlegetnek; az RFID-címkék kulcsszerepet fognak betölteni a környezetintelligens környezetek kialakításában. Ezek a környezetek fontos lépései az úgynevezett „bekamerázott társadalom” kialakulásának (29). Ezek figyelembevételével az RFID területén végzett jogalkotási tevékenység indokolt lehet. Az RFID minőségi változást eredményezhet.

| 70. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos a vonatkozó ágazatokban történő RFID-használat fő kérdéseit szabályozó közösségi jogszabály (javaslat) elfogadásának megfontolását javasolja abban az esetben, ha a meglévő jogi keret megfelelő alkalmazása nem lehetséges. Ezt a jogalkotási aktust hatálybalépése után az általános adatvédelmi kerettel szemben lex specialis-nak kell tekinteni. |
| --- | --- |

70.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos a vonatkozó ágazatokban történő RFID-használat fő kérdéseit szabályozó közösségi jogszabály (javaslat) elfogadásának megfontolását javasolja abban az esetben, ha a meglévő jogi keret megfelelő alkalmazása nem lehetséges. Ezt a jogalkotási aktust hatálybalépése után az általános adatvédelmi kerettel szemben lex specialis-nak kell tekinteni.

| 71. | Egy ilyen jogalkotási aktus elfogadása az alábbi előnyökkel járna:






  — | Az eszköz meghatározhatja az önszabályozási mechanizmus lényeges paramétereit. |
| --- | --- | --- |

71.

Egy ilyen jogalkotási aktus elfogadása az alábbi előnyökkel járna:

—

Az eszköz meghatározhatja az önszabályozási mechanizmus lényeges paramétereit.

| — | A jogalkotási aktus elfogadásának perspektívája hatékonyan ösztönözheti az érdekelteket, hogy megfelelő védelmet nyújtó önszabályozó mechanizmusokat állítsanak fel. |
| --- | --- |

—

A jogalkotási aktus elfogadásának perspektívája hatékonyan ösztönözheti az érdekelteket, hogy megfelelő védelmet nyújtó önszabályozó mechanizmusokat állítsanak fel.

| 72. | A gyakorlatiasabb megoldás érdekében a Bizottság felkérhető arra, hogy készítsen konzultációs dokumentumot a speciális jogi szabályozás mellett és ellen szóló érvekről és a jogi szabályozás főbb elemeiről. Természetesen az érdekelteket fel lehet kérni a konzultációban való részvételre. Hasonlóképp a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot is be lehet vonni. |
| --- | --- |

72.

A gyakorlatiasabb megoldás érdekében a Bizottság felkérhető arra, hogy készítsen konzultációs dokumentumot a speciális jogi szabályozás mellett és ellen szóló érvekről és a jogi szabályozás főbb elemeiről. Természetesen az érdekelteket fel lehet kérni a konzultációban való részvételre. Hasonlóképp a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot is be lehet vonni.

Lehetséges módozatok

| 73. | A jogalkotó beavatkozása testreszabott jogi keretet hozhat létre, mely a jelenlegi jogi keretet pontosító és kiegészítő szabályozó eszközök kombinációjából épül fel. Ennek a testreszabott jogi keretnek az adatvédelem ismert elvein kell alapulnia, és a felelősségek megosztására és az ellenőrzési mechanizmusok hatékonyságára kell összpontosítania. |
| --- | --- |

73.

A jogalkotó beavatkozása testreszabott jogi keretet hozhat létre, mely a jelenlegi jogi keretet pontosító és kiegészítő szabályozó eszközök kombinációjából épül fel. Ennek a testreszabott jogi keretnek az adatvédelem ismert elvein kell alapulnia, és a felelősségek megosztására és az ellenőrzési mechanizmusok hatékonyságára kell összpontosítania.

| 74. | Az ilyen testreszabott jogi szabályozás esetleges szükségességének sajátos oka, hogy nem minden RFID-alkalmazás vonja maga után a személyes adatok feldolgozását. Más szóval ha az RFID-alkalmazások nem járnak a személyes adatok feldolgozásával, az RFID-vel felszerelt termékek gyártásában és eladásában részt vevő felek jogilag nem kötelesek semmilyen technológiai intézkedést alkalmazni, amely megakadályozná a leolvasóknak az egyének megfelelő tájékoztatása nélkül történő lehallgatását vagy elhelyezését. Mint bebizonyítottuk, az egyének lehetséges megfigyeléséből adódó, a magánélet védelmét veszélyeztető kockázatok az ilyen RFID-alkalmazások esetén is léteznek, és ezért ugyanazok a magánélet védelmére szolgáló garanciák szükségesek. Pontosabban ez az eset állhat fenn a fogyasztási cikkeknek az eladási pont előtt történő felcímkézése esetén. Összefoglalva, a személyes adatokat nem feldolgozó RFID-alkalmazások továbbra is veszélyeztethetik az egyén magánéletének védelmét azáltal, hogy lehetővé teszik a burkolt megfigyelést és az információ elfogadhatatlan célokra történő felhasználását. |
| --- | --- |

74.

Az ilyen testreszabott jogi szabályozás esetleges szükségességének sajátos oka, hogy nem minden RFID-alkalmazás vonja maga után a személyes adatok feldolgozását. Más szóval ha az RFID-alkalmazások nem járnak a személyes adatok feldolgozásával, az RFID-vel felszerelt termékek gyártásában és eladásában részt vevő felek jogilag nem kötelesek semmilyen technológiai intézkedést alkalmazni, amely megakadályozná a leolvasóknak az egyének megfelelő tájékoztatása nélkül történő lehallgatását vagy elhelyezését. Mint bebizonyítottuk, az egyének lehetséges megfigyeléséből adódó, a magánélet védelmét veszélyeztető kockázatok az ilyen RFID-alkalmazások esetén is léteznek, és ezért ugyanazok a magánélet védelmére szolgáló garanciák szükségesek. Pontosabban ez az eset állhat fenn a fogyasztási cikkeknek az eladási pont előtt történő felcímkézése esetén. Összefoglalva, a személyes adatokat nem feldolgozó RFID-alkalmazások továbbra is veszélyeztethetik az egyén magánéletének védelmét azáltal, hogy lehetővé teszik a burkolt megfigyelést és az információ elfogadhatatlan célokra történő felhasználását.

| 75. | Az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy ezt a nemkívánatos következményt el kell kerülni. Mivel a jelenlegi jogi szabályozás részben – legalábbis a személyes adatokat nem feldolgozó RFID-alkalmazások esetén – nem tudja megakadályozni ezt a magánélet védelmére irányuló fenyegetést, és figyelembe véve a nem kötelező erejű jogi eszközök hiányosságait, kiegészítő jogalkotási intézkedések használata tűnik szükségesnek a kielégítő eredmény érdekében. |
| --- | --- |

75.

Az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy ezt a nemkívánatos következményt el kell kerülni. Mivel a jelenlegi jogi szabályozás részben – legalábbis a személyes adatokat nem feldolgozó RFID-alkalmazások esetén – nem tudja megakadályozni ezt a magánélet védelmére irányuló fenyegetést, és figyelembe véve a nem kötelező erejű jogi eszközök hiányosságait, kiegészítő jogalkotási intézkedések használata tűnik szükségesnek a kielégítő eredmény érdekében.

| 76. | Ezeknek az intézkedéseknek minden esetben:






  — | le kell fektetniük az eladási ponton alkalmazott részvételi elvet, mint pontos és tagadhatatlan jogi kötelezettséget az adatvédelmi irányelv hatályán kívül eső RFID-alkalmazások esetén is (30), |
| --- | --- | --- |

76.

Ezeknek az intézkedéseknek minden esetben:

—

le kell fektetniük az eladási ponton alkalmazott részvételi elvet, mint pontos és tagadhatatlan jogi kötelezettséget az adatvédelmi irányelv hatályán kívül eső RFID-alkalmazások esetén is (30),

| — | biztosítaniuk kell az RFID-alkalmazásoknak a megfelelő műszaki jellemzőkkel vagy a beépített magánélet-védelemmel való kötelező ellátását. |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell az RFID-alkalmazásoknak a megfelelő műszaki jellemzőkkel vagy a beépített magánélet-védelemmel való kötelező ellátását.

VII.   AZ IRÁNYÍTÁS KÉRDÉSE

| 77. | Bár az RFID-rendszerek „lényegüknél fogva határokon átnyúló” dimenzióját a közlemény csak a belső piacra vonatkoztatja, az európai adatvédelmi biztos úgy gondolja, hogy ezt a dimenziót nemzetközibb szinten kell megragadni. Egy üzletben az RFID-rendszerek már most is „határokon átnyúlók”, mivel a címke aktivitása túlnyúlik az eladási ponton. Az egész RFID-rendszer szintjén ezek a technológiák akkor is „határokon átnyúlóvá” válnak, amikor személyes adatok harmadik országba történő továbbítására kerül sor, mivel az RFID-rendszerbe tartozó felcímkézett árucikk gyártójának székhelye az Európai Unión kívül van (31). |
| --- | --- |

77.

Bár az RFID-rendszerek „lényegüknél fogva határokon átnyúló” dimenzióját a közlemény csak a belső piacra vonatkoztatja, az európai adatvédelmi biztos úgy gondolja, hogy ezt a dimenziót nemzetközibb szinten kell megragadni. Egy üzletben az RFID-rendszerek már most is „határokon átnyúlók”, mivel a címke aktivitása túlnyúlik az eladási ponton. Az egész RFID-rendszer szintjén ezek a technológiák akkor is „határokon átnyúlóvá” válnak, amikor személyes adatok harmadik országba történő továbbítására kerül sor, mivel az RFID-rendszerbe tartozó felcímkézett árucikk gyártójának székhelye az Európai Unión kívül van (31).

| 78. | Távlati szempontból az RFID-azonosítókat tartalmazó referencia-adatbázisok kezelése szintén kritikus tényező az európai adatvédelmi jogi keret megfelelő megerősítése tekintetében. Az európai adatvédelmi biztos megoldást sürget, mivel e keret további veszélyeztetése nem lenne elfogadható. |
| --- | --- |

78.

Távlati szempontból az RFID-azonosítókat tartalmazó referencia-adatbázisok kezelése szintén kritikus tényező az európai adatvédelmi jogi keret megfelelő megerősítése tekintetében. Az európai adatvédelmi biztos megoldást sürget, mivel e keret további veszélyeztetése nem lenne elfogadható.

| 79. | Az európai adatvédelmi biztos úgy látja, hogy az RFID-irányítás kérdése fontos kihívás, amely jelentős befektetést igényel. Meg kell találni a megfelelő tárgyalási fórumot és a legmegfelelőbb irányítási infrastruktúrát annak érdekében, hogy az adatvédelmi jogokat ténylegesen tiszteletben tartsák ezekben a nemzetközi környezetekben. |
| --- | --- |

79.

Az európai adatvédelmi biztos úgy látja, hogy az RFID-irányítás kérdése fontos kihívás, amely jelentős befektetést igényel. Meg kell találni a megfelelő tárgyalási fórumot és a legmegfelelőbb irányítási infrastruktúrát annak érdekében, hogy az adatvédelmi jogokat ténylegesen tiszteletben tartsák ezekben a nemzetközi környezetekben.

| 80. | E tekintetben az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsa be – lehetőleg az RFID-ben érdekeltek csoportjával konzultálva kialakított – véleményét az irányítás kérdéséről. |
| --- | --- |

80.

E tekintetben az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsa be – lehetőleg az RFID-ben érdekeltek csoportjával konzultálva kialakított – véleményét az irányítás kérdéséről.

VIII.   KÖVETKEZTETÉS

| 81. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság rádiófrekvenciás azonosításról szóló közleményét, mivel foglalkozik az RFID elterjedésével kapcsolatban felmerülő főbb témákkal, továbbá olyan lényeges kérdésekre is kitér, mint a magánélet védelme és az adatvédelem. Egyetért azzal a véleménnyel, hogy az RFID-rendszerek döntő szerepet játszhatnak a rendszerint a „tárgyak internete”-ként emlegetett információs társadalom fejlődésében. |
| --- | --- |

81.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a Bizottság rádiófrekvenciás azonosításról szóló közleményét, mivel foglalkozik az RFID elterjedésével kapcsolatban felmerülő főbb témákkal, továbbá olyan lényeges kérdésekre is kitér, mint a magánélet védelme és az adatvédelem. Egyetért azzal a véleménnyel, hogy az RFID-rendszerek döntő szerepet játszhatnak a rendszerint a „tárgyak internete”-ként emlegetett információs társadalom fejlődésében.

A következmények tisztázása

| 82. | Az RFID-technológia széles körű használata alapvetően új, és döntő hatással lehet társadalmunkra és a társadalmunk olyan alapvető jogainak védelmére, mint a magánélet és az adatok védelme. Az RFID minőségi változást eredményezhet. |
| --- | --- |

82.

Az RFID-technológia széles körű használata alapvetően új, és döntő hatással lehet társadalmunkra és a társadalmunk olyan alapvető jogainak védelmére, mint a magánélet és az adatok védelme. Az RFID minőségi változást eredményezhet.

| 83. | Öt alapvető kérdést lehet megkülönböztetni a magánélet védelme és a biztonság témájában:






  — | Az adatalany azonosítása. |
| --- | --- | --- |

83.

Öt alapvető kérdést lehet megkülönböztetni a magánélet védelme és a biztonság témájában:

—

Az adatalany azonosítása.

| — | Az adatkezelő(k) azonosítása. |
| --- | --- |

—

Az adatkezelő(k) azonosítása.

| — | A személyes és nyilvános szféra közötti hagyományos különbségtétel jelentőségének csökkenése. |
| --- | --- |

—

A személyes és nyilvános szféra közötti hagyományos különbségtétel jelentőségének csökkenése.

| — | Az RFID-címkék méretére és fizikai tulajdonságaira vonatkozó következmények. |
| --- | --- |

—

Az RFID-címkék méretére és fizikai tulajdonságaira vonatkozó következmények.

| — | Az átláthatóság hiánya a feldolgozás során. |
| --- | --- |

—

Az átláthatóság hiánya a feldolgozás során.

A következmények pontosítása

| 84. | A 95/46/EK irányelvben lefektetett általános adatvédelmi jogszabályi keretek alkalmazhatóak az RFID-re, mivel az RFID-rendszerek által feldolgozott adatok személyes adatoknak minősülnek. |
| --- | --- |

84.

A 95/46/EK irányelvben lefektetett általános adatvédelmi jogszabályi keretek alkalmazhatóak az RFID-re, mivel az RFID-rendszerek által feldolgozott adatok személyes adatoknak minősülnek.

| 85. | Ami az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet illeti: az irányelvet módosító, 2007. november 13-i bizottsági javaslat olyan rendelkezést tartalmaz, amely előírja, hogy az irányelvet bizonyos RFID-alkalmazások esetén alkalmazni kell. Bizonyos más RFID-alkalmazásokra ugyanakkor nem vonatkozik, mivel ez az irányelv a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyilvános hírközlő hálózaton történő nyújtásával összefüggő személyesadat-feldolgozásra korlátozódik. |
| --- | --- |

85.

Ami az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet illeti: az irányelvet módosító, 2007. november 13-i bizottsági javaslat olyan rendelkezést tartalmaz, amely előírja, hogy az irányelvet bizonyos RFID-alkalmazások esetén alkalmazni kell. Bizonyos más RFID-alkalmazásokra ugyanakkor nem vonatkozik, mivel ez az irányelv a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyilvános hírközlő hálózaton történő nyújtásával összefüggő személyesadat-feldolgozásra korlátozódik.

| 86. | A személyes adatok védelmét az önszabályozási eszközök széles köre egészítheti ki. Helyénvaló teret hagyni az ilyen jellegű önszabályozásnak, amennyiben:






  — | konkrét és gyakorlati útmutatással szolgál az RFID-alkalmazások bizonyos típusaihoz, |
| --- | --- | --- |

86.

A személyes adatok védelmét az önszabályozási eszközök széles köre egészítheti ki. Helyénvaló teret hagyni az ilyen jellegű önszabályozásnak, amennyiben:

—

konkrét és gyakorlati útmutatással szolgál az RFID-alkalmazások bizonyos típusaihoz,

| — | foglalkozik az általános RFID-alkalmazások kapcsán felmerülő konkrét adatvédelmi kérdésekkel és problémákkal, |
| --- | --- |

—

foglalkozik az általános RFID-alkalmazások kapcsán felmerülő konkrét adatvédelmi kérdésekkel és problémákkal,

| — | hozzájárul az adatvédelmi irányelv Unió-szerte egységes és összehangolt alkalmazásához, |
| --- | --- |

—

hozzájárul az adatvédelmi irányelv Unió-szerte egységes és összehangolt alkalmazásához,

| — | valamennyi érdekelt alkalmazza. |
| --- | --- |

—

valamennyi érdekelt alkalmazza.

| 87. | Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-vel foglalkozó szakértői csoporttal szorosan együttműködve állítson elő egy vagy több olyan dokumentumot, amely világos útmutatásokat tartalmaz e jogszabályi kereteknek az RFID-környezetre történő alkalmazásáról. |
| --- | --- |

87.

Az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-vel foglalkozó szakértői csoporttal szorosan együttműködve állítson elő egy vagy több olyan dokumentumot, amely világos útmutatásokat tartalmaz e jogszabályi kereteknek az RFID-környezetre történő alkalmazásáról.

| 88. | Az RFID-használat tekintetében alkalmazandó elveket kifejtő útmutatónak kellően összeszedettnek kell lennie, és ágazatspecifikus megközelítést kell alkalmaznia. Gyakorlati és hatékony módszereket kell javasolnia az olyan technikák és szabványok kidolgozására, melyek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy az RFID-rendszerek megfeleljenek az adatvédelmi jogszabályi kereteknek, és amelyek elősegítik a beépített magánélet-védelmi koncepcióra épülő technológiák használatát. |
| --- | --- |

88.

Az RFID-használat tekintetében alkalmazandó elveket kifejtő útmutatónak kellően összeszedettnek kell lennie, és ágazatspecifikus megközelítést kell alkalmaznia. Gyakorlati és hatékony módszereket kell javasolnia az olyan technikák és szabványok kidolgozására, melyek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy az RFID-rendszerek megfeleljenek az adatvédelmi jogszabályi kereteknek, és amelyek elősegítik a beépített magánélet-védelmi koncepcióra épülő technológiák használatát.

| 89. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság közleménye támogatja a korai tervezési kritériumok meghatározásának és elfogadásának ötletét. |
| --- | --- |

89.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Bizottság közleménye támogatja a korai tervezési kritériumok meghatározásának és elfogadásának ötletét.

| 90. | Bár az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az eladási ponton alkalmazott „részvételi elv” olyan jogi kötelezettség, amely az adatvédelmi irányelv értelmében már most is létezik, ezt a kötelezettséget az önszabályozási eszközökben pontosítani kell. |
| --- | --- |

90.

Bár az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az eladási ponton alkalmazott „részvételi elv” olyan jogi kötelezettség, amely az adatvédelmi irányelv értelmében már most is létezik, ezt a kötelezettséget az önszabályozási eszközökben pontosítani kell.

Szükség van külön intézkedésekre?

| 91. | A beépített magánélet-védelmi koncepció kötelezővé tétele érdekében az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-vel foglalkozó szakértői csoporttal konzultálva alkalmazza a 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mechanizmust. |
| --- | --- |

91.

A beépített magánélet-védelmi koncepció kötelezővé tétele érdekében az európai adatvédelmi biztos azt ajánlja, hogy a Bizottság az RFID-vel foglalkozó szakértői csoporttal konzultálva alkalmazza a 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt mechanizmust.

| 92. | Az európai adatvédelmi biztos a vonatkozó ágazatokban történő RFID-használat fő kérdéseit szabályozó közösségi jogszabály (javaslat) elfogadásának megfontolását javasolja abban az esetben, ha a meglévő jogi keret megfelelő alkalmazása nem lehetséges. Ezt a jogalkotási aktust hatálybalépése után az általános adatvédelmi kerettel szemben lex specialis-nak kell tekinteni. Ez a jogalkotási intézkedés megválaszolja a bizonyos RFID-alkalmazások kapcsán felmerülő, a magánélet és az adatok védelméhez fűződő aggályokat, mint például a fogyasztási cikkeknek az eladási pont előtt történő felcímkézése, amely nem feltétlenül jár a személyes adatok feldolgozásával. |
| --- | --- |

92.

Az európai adatvédelmi biztos a vonatkozó ágazatokban történő RFID-használat fő kérdéseit szabályozó közösségi jogszabály (javaslat) elfogadásának megfontolását javasolja abban az esetben, ha a meglévő jogi keret megfelelő alkalmazása nem lehetséges. Ezt a jogalkotási aktust hatálybalépése után az általános adatvédelmi kerettel szemben lex specialis-nak kell tekinteni. Ez a jogalkotási intézkedés megválaszolja a bizonyos RFID-alkalmazások kapcsán felmerülő, a magánélet és az adatok védelméhez fűződő aggályokat, mint például a fogyasztási cikkeknek az eladási pont előtt történő felcímkézése, amely nem feltétlenül jár a személyes adatok feldolgozásával.

| 93. | A Bizottságnak konzultációs dokumentumot kell készítenie a külön szabályozás mellett és ellen szóló érvekről és a jogi szabályozás főbb elemeiről. |
| --- | --- |

93.

A Bizottságnak konzultációs dokumentumot kell készítenie a külön szabályozás mellett és ellen szóló érvekről és a jogi szabályozás főbb elemeiről.

| 94. | A jogalkotó beavatkozása testreszabott jogi keretet hozhat létre, mely a jelenlegi jogi keretet pontosító és kiegészítő szabályozó eszközök kombinációjából épül fel. Ezeknek az intézkedéseknek minden esetben:






  — | le kell fektetniük az eladási ponton alkalmazott részvételi elvet, mint pontos és tagadhatatlan jogi kötelezettséget az adatvédelmi irányelv hatályán kívül eső RFID-alkalmazások esetén is (32), |
| --- | --- | --- |

94.

A jogalkotó beavatkozása testreszabott jogi keretet hozhat létre, mely a jelenlegi jogi keretet pontosító és kiegészítő szabályozó eszközök kombinációjából épül fel. Ezeknek az intézkedéseknek minden esetben:

—

le kell fektetniük az eladási ponton alkalmazott részvételi elvet, mint pontos és tagadhatatlan jogi kötelezettséget az adatvédelmi irányelv hatályán kívül eső RFID-alkalmazások esetén is (32),

| — | biztosítaniuk kell az RFID-alkalmazásoknak a megfelelő műszaki jellemzőkkel vagy a beépített magánélet-védelemmel való kötelező ellátását. |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell az RFID-alkalmazásoknak a megfelelő műszaki jellemzőkkel vagy a beépített magánélet-védelemmel való kötelező ellátását.

Az irányítás kérdése

| 95. | Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsa be – lehetőleg az RFID-ben érdekeltek csoportjával konzultálva kialakított – véleményét az irányítás kérdéséről. |
| --- | --- |

95.

Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsa be – lehetőleg az RFID-ben érdekeltek csoportjával konzultálva kialakított – véleményét az irányítás kérdéséről.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 20-án.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  COM(2007) 96 végleges.

1

(2)  A 467/2007/EK határozat (HL L 176., 2007.7.6., 25. o.).

2

(3)  HL C 68., 2007.3.24., 1. o.

3

(4)  A „Rádiófrekvenciás azonosítás és személyazonosság-kezelés – esettanulmányok az intelligens környezet kialakításának élvonalából” című, a Parlament tudományos és technológiai alternatívák értékelésével foglalkozó egysége (STOA) által megrendelt és az Európai Technológiaértékelő Csoport (ETAG) által megvalósított projekt,

4

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  A munkacsoport honlapján közzétett WP 136 számú dokumentum.

5

(6)  Az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, 2007. március 7-i bizottsági közlemény, COM(2007) 87 végleges.

6

(7)  HL C 255., 2007.10.27., 1. o. A továbbiakban: „Az adatvédelmi irányelvről szóló közleményre adott vélemény”.

7

(8)  Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelvet, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelvet, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendeletet módosító 2007. november 13-i európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslat, COM(2007) 698 végleges. A 2002/58/EK irányelv a továbbiakban: elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr. Sarah Spiekermann, az internetgazdasággal foglalkozó berlini kutatóközpont igazgatója, a Transzatlanti Fogyasztói Párbeszéd által szervezett, az RFID-ről és a helyfüggetlen számítástechnikáról szóló 2007. március 13-i munkaértekezlet.

10

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman, Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Volume 9, No 2/2007.

11

(12)  Hall, E.T.1966. The Hidden Dimension. (1st ed.). Garden City, N.Y: Doubleday.

12

(13)  Altman, I. 1975 The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey.

13

(14)  Lásd az európai adatbázisok közötti kölcsönös átjárhatóságról szóló bizottsági közleményhez fűzött – az európai adatvédelmi biztos honlapján közzétett – 2006. márciusi észrevételeket.

14

(15)  E vélemény 59. pontja egy harmadik irányelv, a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv jelentőségét tárgyalja (HL L 91., 1999.4.7., 10. o.).

15

(16)  Lásd többek közt az ezen dokumentum 5. lábjegyzetében hivatkozott vélemény 10. oldalát.

16

(17)  Lásd részletesebben e vélemény 46–50. bekezdéseit.

17

(18)  Bizonyos RFID-alkalmazások esetében más alapokra is lehet támaszkodni, mint például a 7. cikk f) alpontja (az adatkezelő jogos érdekei, megfelelő biztosítékok megléte esetén).

18

(19)  A Cambridge-i Egyetemen oktató Frank Stajano és Ross Anderson által kifejlesztett modell neve arra utal, „ahogy egy nemrég kikelt liba feltételezi, hogy az első mozgó tárgy, amit lát, az anyja”.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Munkadokumentum (WP 105) az RFID-technológiával kapcsolatos adatvédelmi kérdésekről, 2005. január 19.

21

(22)  És az információtechnológia és távközlés területén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozattal összhangban (HL L 36., 1987.2.7., 31. o.).

22

(23)  Lásd a IV. fejezetet.

23

(24)  Az európai adatvédelmi biztos támogatja ezt a megközelítést, lásd a 64. pontot.

24

(25)  Lásd a közlemény 4.1. pontját.

25

(26)  Lásd a 2002/58/EK irányelv javasolt új 3. cikkét.

26

(27)  Az adatvédelmi irányelvről szóló közleményre adott vélemény 24. pontja.

27

(28)  Az adatvédelmi terminológia szempontjából ez az „adatkezelő” azonosítását vonja maga után.

28

(29)  Ez az üzenet megismétlődik az európai adatvédelmi hatóságok által 2006. november 2-án Londonban elfogadott nyilatkozatban, amely megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  A IV. fejezet úgy érvelt, hogy az eladási ponton alkalmazott részvételi elv az adatvédelmi irányelv értelmében már létező jogi kötelezettség.

30

(31)  A személyes adatok továbbítására vonatkozó kötelezettségekkel az adatvédelmi irányelv 25. és 26. cikke foglalkozik.

31

(32)  A IV. fejezet úgy érvelt, hogy az eladási ponton alkalmazott részvételi elv az adatvédelmi irányelv értelmében már létező jogi kötelezettség.

32

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/13

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 101/02)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.23. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 140/07 |
| Tagállam | Írország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Jogalap | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Állatjólléti kötelezettségvállalások támogatása |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 235 millió EUR összköltségvetés |
| A támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.23.

A támogatás száma

N 140/07

Tagállam

Írország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Jogalap

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Állatjólléti kötelezettségvállalások támogatása

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

235 millió EUR összköltségvetés

A támogatás intenzitása

—

Időtartam

2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.5. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 363/07 |
| Tagállam | Litvánia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Jogalap | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.5.

A támogatás száma

N 363/07

Tagállam

Litvánia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Jogalap

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Az intézkedés típusa

Mezőgazdasági termelésre és feldogozásra irányuló beruházási támogatás

Célkitűzés

Ágazati fejlesztés

A támogatás formája

Közvetlen támogatás, kamattámogatás, biztosíték

Költségvetés

Teljes költségvetés: 20 000 000 LTL

A támogatás intenzitása

A támogatható kiadások 40 %–50 %-a

Időtartam

A bizottsági jóváhagyástól számított hat év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.29. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 526/07 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Piemonte |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kedvezőtlen időjárási viszonyok |
| A támogatás formája | Szubvenciók |
| Költségvetés | Lásd az NN 54/A/04 dokumentumot |
| Intenzitás | A valós költségeknek akár 100 %-áig terjedő |
| Időtartam | A kifizetések végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.29.

A támogatás száma

N 526/07

Tagállam

Olaszország

Régió

Piemonte

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kedvezőtlen időjárási viszonyok

A támogatás formája

Szubvenciók

Költségvetés

Lásd az NN 54/A/04 dokumentumot

Intenzitás

A valós költségeknek akár 100 %-áig terjedő

Időtartam

A kifizetések végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Egyéb információ

A támogatási rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedést a Bizottság az NN 54/A/04. sz. állami támogatás keretében hagyta jóvá (a Bizottság 2005. június 7-i C(2005) 1622 végleges ügyiratszámú levele)

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.11.28. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 540/07 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Jogalap | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| A támogatás formája | Támogatások |
| Költségvetés | 42 000 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | Csökkenő arányú kártérítés |
| Időtartam | 5 év |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.11.28.

A támogatás száma

N 540/07

Tagállam

Franciaország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Jogalap

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

A támogatás formája

Támogatások

Költségvetés

42 000 000 EUR

A támogatás intenzitása

Csökkenő arányú kártérítés

Időtartam

5 év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.4. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 559/07 |
| Tagállam | Ciprus |
| Régió | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Jogalap | Rendelet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A program szerinti térségekben bekövetkezett tűzkárok helyreállítására szolgáló kártalanítások |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 1 640 257 EUR |
| Intenzitás | Az elszenvedett anyagi kárnak akár 100 %-áig terjedhet |
| Időtartam | 3 év |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.4.

A támogatás száma

N 559/07

Tagállam

Ciprus

Régió

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Jogalap

Rendelet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A program szerinti térségekben bekövetkezett tűzkárok helyreállítására szolgáló kártalanítások

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

1 640 257 EUR

Intenzitás

Az elszenvedett anyagi kárnak akár 100 %-áig terjedhet

Időtartam

3 év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/17

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 101/03)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.1.24. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 252/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Calabria |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kompenzáció a mezőgazdasági létesítményekben kedvezőtlen időjárási körülmények által okozott károkért |
| A támogatás formája | — |
| Költségvetés | Lásd az NN 54/A/04 számon jóváhagyott programot |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb a károk 100 %-áig |
| Időtartam | A kifizetések végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.1.24.

A támogatás száma

N 252/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Calabria

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kompenzáció a mezőgazdasági létesítményekben kedvezőtlen időjárási körülmények által okozott károkért

A támogatás formája

—

Költségvetés

Lásd az NN 54/A/04 számon jóváhagyott programot

A támogatás intenzitása

Legfeljebb a károk 100 %-áig

Időtartam

A kifizetések végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Egyéb információ

Az NN 54/A/04 állami támogatás (C(2005) 1622 végleges jelzésű, 2005. június 7-i bizottsági levél) keretében a Bizottság által jóváhagyott rendszer végrehajtási intézkedése

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.2.28. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 362/07 |
| Tagállam | Dánia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Jogalap | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A karácsonyfákat és lombdíszeket termelő ágazat fejlesztése |
| A támogatás formája | Szubvenció |
| Költségvetés | Évente 7 000 000 DKK (mintegy 938 338 EUR) |
| A támogatás intenzitása | Változó |
| Időtartam | 2012.12.31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | NACE-kód: A00112 – Zöldség, virág, dísznövény termelése |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.2.28.

A támogatás száma

N 362/07

Tagállam

Dánia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Jogalap

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A karácsonyfákat és lombdíszeket termelő ágazat fejlesztése

A támogatás formája

Szubvenció

Költségvetés

Évente 7 000 000 DKK (mintegy 938 338 EUR)

A támogatás intenzitása

Változó

Időtartam

2012.12.31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

NACE-kód: A00112 – Zöldség, virág, dísznövény termelése

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.1.15. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 529/07 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Jogalap | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási rendszer |
| Célkitűzés | Promóciós és technikai támogatás |
| A támogatás formája | Szolgáltatások nyújtása kedvezményes feltételekkel |
| Költségvetés | 180 millió GBP (257,58 millió EUR) |
| A támogatás intenzitása | 100 %-ig (adó jellegű befizetések) |
| Időtartam | 2008. április 1-jétől 2014. március 31-ig |
| Érintett gazdasági ágazat | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.1.15.

A támogatás száma

N 529/07

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Jogalap

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Az intézkedés típusa

Támogatási rendszer

Célkitűzés

Promóciós és technikai támogatás

A támogatás formája

Szolgáltatások nyújtása kedvezményes feltételekkel

Költségvetés

180 millió GBP (257,58 millió EUR)

A támogatás intenzitása

100 %-ig (adó jellegű befizetések)

Időtartam

2008. április 1-jétől 2014. március 31-ig

Érintett gazdasági ágazat

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Egyéb információk

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.1.24. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 693/07 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Jogalap | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A támogatás célja az állattenyésztő gazdaságok versenyképességének javítása |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 2 975 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | Állatonként és tenyésztőnként 30 és 67 EUR között |
| Időtartam | 7 év |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.1.24.

A támogatás száma

N 693/07

Tagállam

Franciaország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Jogalap

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A támogatás célja az állattenyésztő gazdaságok versenyképességének javítása

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

2 975 000 EUR

A támogatás intenzitása

Állatonként és tenyésztőnként 30 és 67 EUR között

Időtartam

7 év

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/20

---

Eljárásindítás

(Ügyszám COMP/M.4980 – ABF/GBI Business)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 101/04)

2008. április 16-án a Bizottság határozatot hozott, hogy eljárást indít a fent említett ügyben miután a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság komoly kételyeket állapított meg. Jelen eljárásindítás a vizsgálat második fázisát nyitja meg a bejelentett összefonódás tekintetében, azonban nincs kihatással az ügyben hozandó végső határozatra. A határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(c). cikkén alapszik.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz az említett összefonódás kapcsán.

Annak érdekében, hogy az észrevételeket az eljárás során teljes értékűen figyelembe lehessen venni, ezen közlemény megjelenését követő 15 napon belül az észrevételeknek el kell jutniuk a Bizottsághoz. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 – 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4980 – ABF/GBI Business a következő címre:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/21

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 101/05)

2008. április 4-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5025. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5025. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/22

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. április 22.

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5931 |
| JPY | Japán yen | 164,43 |
| DKK | Dán korona | 7,4619 |
| GBP | Angol font | 0,79980 |
| SEK | Svéd korona | 9,3605 |
| CHF | Svájci frank | 1,6065 |
| ISK | Izlandi korona | 118,33 |
| NOK | Norvég korona | 7,9230 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,055 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 251,73 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6974 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,4148 |
| RON | Román lej | 3,5570 |
| SKK | Szlovák korona | 32,341 |
| TRY | Török líra | 2,0865 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6851 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6039 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,4194 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9987 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1529 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 591,91 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,2010 |
| CNY | Kínai renminbi | 11,1353 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2598 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 632,62 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9999 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 66,512 |
| RUB | Orosz rubel | 37,2240 |
| THB | Thaiföldi baht | 50,103 |
| BRL | Brazil real | 2,6469 |
| MXN | Mexikói peso | 16,7691 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5931

JPY

Japán yen

164,43

DKK

Dán korona

7,4619

GBP

Angol font

0,79980

SEK

Svéd korona

9,3605

CHF

Svájci frank

1,6065

ISK

Izlandi korona

118,33

NOK

Norvég korona

7,9230

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,055

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

251,73

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6974

PLN

Lengyel zloty

3,4148

RON

Román lej

3,5570

SKK

Szlovák korona

32,341

TRY

Török líra

2,0865

AUD

Ausztrál dollár

1,6851

CAD

Kanadai dollár

1,6039

HKD

Hongkongi dollár

12,4194

NZD

Új-zélandi dollár

1,9987

SGD

Szingapúri dollár

2,1529

KRW

Dél-Koreai won

1 591,91

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,2010

CNY

Kínai renminbi

11,1353

HRK

Horvát kuna

7,2598

IDR

Indonéz rúpia

14 632,62

MYR

Maláj ringgit

4,9999

PHP

Fülöp-szigeteki peso

66,512

RUB

Orosz rubel

37,2240

THB

Thaiföldi baht

50,103

BRL

Brazil real

2,6469

MXN

Mexikói peso

16,7691

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/23

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. november 19-i ülésén a COMP/M.4662 – Syniverse/BSG ügyhöz kapcsolódó határozattervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye

Előadó: Franciaország

(2008/C 101/07)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás, amely szerint a Syniverse Technologies, Inc irányítást szerez a BSG vezeték nélküli üzletága felett, az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül, valamint azzal, hogy a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően illetékessé vált annak felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás, amely szerint a Syniverse Technologies, Inc irányítást szerez a BSG vezeték nélküli üzletága felett, az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül, valamint azzal, hogy a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően illetékessé vált annak felülvizsgálatára.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy az érintett termékpiac a GSM-roaming adatszolgáltatási szolgáltatásainak piaca. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy az érintett termékpiac a GSM-roaming adatszolgáltatási szolgáltatásainak piaca.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a jelen esetre vonatkozóan nyitva hagyható a kérdés, hogy az érintett földrajzi piac méretét tekintve EGT-szintű vagy globális-e. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a jelen esetre vonatkozóan nyitva hagyható a kérdés, hogy az érintett földrajzi piac méretét tekintve EGT-szintű vagy globális-e.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás egyoldalú hatásokkal kapcsolatos aggályokat nem vet fel. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás egyoldalú hatásokkal kapcsolatos aggályokat nem vet fel.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás egyeztetett hatásokkal kapcsolatos aggályokat nem vet fel. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás egyeztetett hatásokkal kapcsolatos aggályokat nem vet fel.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás nem korlátozná súlyosan a közös piacon vagy annak jelentős részén zajló versenyt, valamint azzal, hogy így a javasolt összefonódás összeegyeztethetőnek minősíthető a közös piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltakkal. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért azzal, hogy a javasolt összefonódás nem korlátozná súlyosan a közös piacon vagy annak jelentős részén zajló versenyt, valamint azzal, hogy így a javasolt összefonódás összeegyeztethetőnek minősíthető a közös piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltakkal.

---

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/24

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4662 – Syniverse/BSG ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2008/C 101/08)

2007. június 5-én a Bizottság bejelentést kapott a Syniverse Technologies, Inc. (a továbbiakban: Syniverse) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Billing Services Group Limited (a továbbiakban: BSG) felett.

A bejelentés előzetes vizsgálata után a Bizottság megállapította: komoly kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett összefonódás összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodás érvényesülésével. Ennélfogva a Bizottság 2007. július 10-én úgy határozott, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint eljárást indít.

A Syniverse – az összefonódási esetekben követett bevált gyakorlatnak megfelelően – betekintést nyert az ügyirat kulcsfontosságú dokumentumaiba, azaz a harmadik érdekelt felek által a piaci vizsgálat során adott válaszok nem bizalmas változataiba, amelyeket 2007. július 17-én adtak át a részére.

A Bizottság szolgálatai a piac alapos elemzésének elvégzését követően arra a következtetésre jutottak, hogy a tervezett ügylet nem akadályozná lényegesen a közös piacon vagy annak jelentős részén a hatékony versenyt, és így összeegyeztethető a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Ennek megfelelően nem küldtek kifogásközlést a bejelentést tevő félnek.

Sem a felek, sem harmadik fél nem nyújtott be hozzám kérdést vagy észrevételt. Az ügy kapcsán a meghallgatási joggal kapcsolatban nincs szükség különleges észrevételek megtételére.

Brüsszel, 2007. november 29.

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/25

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2007. december 4.)

egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetővé nyilvánításáról

(Ügyszám COMP/M.4662 – Syniverse/BSG)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 101/09)

2007. december 4-én a Bizottság a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet
   (1)
  – és különösen annak 8. cikke (...) bekezdése – értelmében összefonódási ügyben hozott határozatot. A határozat teljes szövegének bizalmas adatokat nem tartalmazó változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   ÖSSZEFOGLALÓ

| (1) | 2007. június 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Syniverse Technologies, Inc (a továbbiakban Syniverse, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Billing Services Group Limited vezeték nélküli üzletága (a továbbiakban: a BSG megcélzott üzletága, Bermuda) felett. |
| --- | --- |

(1)

2007. június 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Syniverse Technologies, Inc (a továbbiakban Syniverse, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Billing Services Group Limited vezeték nélküli üzletága (a továbbiakban: a BSG megcélzott üzletága, Bermuda) felett.

| (2) | A Syniverse Technologies, Inc (a továbbiakban Syniverse, Amerikai Egyesült Államok) a Syniverse Holdings, Inc teljes tulajdonú leányvállalata. A Syniverse technológiai szolgáltatásokat nyújt világszerte vezeték nélküli távközlési vállalatok számára. A Syniverse a világ több mint ötven országában rendelkezik ügyfelekkel. |
| --- | --- |

(2)

A Syniverse Technologies, Inc (a továbbiakban Syniverse, Amerikai Egyesült Államok) a Syniverse Holdings, Inc teljes tulajdonú leányvállalata. A Syniverse technológiai szolgáltatásokat nyújt világszerte vezeték nélküli távközlési vállalatok számára. A Syniverse a világ több mint ötven országában rendelkezik ügyfelekkel.

| (3) | A BSG-csoport vezetékes, vezeték nélküli és Wi-Fi távközlési szolgáltatók számára nyújt globális szinten szolgáltatásokat a fizetési tranzakciók feldolgozása, az adatelszámolás, a pénzügyi elszámolás és a kockázatkezelési megoldások területén. A BSG-csoportnak két üzletága van: a vezeték nélküli üzletág és a vezetékes üzletág. A tervezett ügylet csak a vezeték nélküli üzletágat érinti (a továbbiakban a BSG megnevezés a vezeték nélküli üzletágra vonatkozik). |
| --- | --- |

(3)

A BSG-csoport vezetékes, vezeték nélküli és Wi-Fi távközlési szolgáltatók számára nyújt globális szinten szolgáltatásokat a fizetési tranzakciók feldolgozása, az adatelszámolás, a pénzügyi elszámolás és a kockázatkezelési megoldások területén. A BSG-csoportnak két üzletága van: a vezeték nélküli üzletág és a vezetékes üzletág. A tervezett ügylet csak a vezeték nélküli üzletágat érinti (a továbbiakban a BSG megnevezés a vezeték nélküli üzletágra vonatkozik).

| (4) | A Bizottság piaci vizsgálata kimutatta, hogy a tervezett összefonódás nem kelt a versennyel kapcsolatban olyan aggályokat, amelyek következtében a közös piacon vagy annak jelentős részén számottevően korlátozódna a hatékony verseny. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság piaci vizsgálata kimutatta, hogy a tervezett összefonódás nem kelt a versennyel kapcsolatban olyan aggályokat, amelyek következtében a közös piacon vagy annak jelentős részén számottevően korlátozódna a hatékony verseny.

I.1.   Az érintett termékpiac

| (5) | A kérdéses ügylet a mobilhálózat-üzemeltetők számára nyújtott számlázási szolgáltatások piacának egy részét érinti, konkrétan a GSM (2)-roaming (3) (barangolás) adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatásainak piacát. Az adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatások piaci rést jelentenek a számlázási szolgáltatások területén. Lehetővé teszik a vezeték nélküli hívások vagy üzenettovábbítások mennyiségére és hosszára vonatkozó adatok feldolgozását, aminek segítségével a mobilhálózat-üzemeltetők egyrészt egyeztethetik egymással díjaikat, másrészt előfizetőiknek kiszámlázhatják a fogadó hálózat használatának díját. |
| --- | --- |

(5)

A kérdéses ügylet a mobilhálózat-üzemeltetők számára nyújtott számlázási szolgáltatások piacának egy részét érinti, konkrétan a GSM (2)-roaming (3) (barangolás) adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatásainak piacát. Az adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatások piaci rést jelentenek a számlázási szolgáltatások területén. Lehetővé teszik a vezeték nélküli hívások vagy üzenettovábbítások mennyiségére és hosszára vonatkozó adatok feldolgozását, aminek segítségével a mobilhálózat-üzemeltetők egyrészt egyeztethetik egymással díjaikat, másrészt előfizetőiknek kiszámlázhatják a fogadó hálózat használatának díját.

| (6) | A Syniverse csak GSM-roaming adatelszámolási szolgáltatásokat nyújt, a BSG mindkettőt. A bejelentést tevő fél állítása szerint ma a Syniverse az egyetlen olyan vezető adatszolgáltató vállalkozás, amely nem tud pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat nyújtani, és ez versenyhátrányt jelent számára, mivel sok mobilhálózat-üzemeltető „egyablakos” megoldást keres a szükséges adatelszámolási és pénzügyi elszámolási tevékenységek kiszervezésekor. A felek a BSG pénzügyi elszámolási szolgáltatásai feletti irányítás megszerzését nevezik meg az ügylet fő indítékaként. |
| --- | --- |

(6)

A Syniverse csak GSM-roaming adatelszámolási szolgáltatásokat nyújt, a BSG mindkettőt. A bejelentést tevő fél állítása szerint ma a Syniverse az egyetlen olyan vezető adatszolgáltató vállalkozás, amely nem tud pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat nyújtani, és ez versenyhátrányt jelent számára, mivel sok mobilhálózat-üzemeltető „egyablakos” megoldást keres a szükséges adatelszámolási és pénzügyi elszámolási tevékenységek kiszervezésekor. A felek a BSG pénzügyi elszámolási szolgáltatásai feletti irányítás megszerzését nevezik meg az ügylet fő indítékaként.

| (7) | A barangolás lehetővé teszi az előfizetők számára beszédhívások kezdeményezését és fogadását, adatok küldését és fogadását, illetve egyéb szolgáltatások igénybevételét hazai hálózatukon kívül. Az előfizető „barangol”, amikor a fogadó hálózatot használja. A mobilhálózat-üzemeltetők barangolási megállapodásokat kötnek egymással annak érdekében, hogy különböző hálózatokon keresztül és különböző országokban tudjanak szolgáltatásokat nyújtani. E megállapodások szabványmegállapodások, és a GSMA felügyeletével történő szabványosítás a GSM-barangolás teljes folyamatára kiterjed. |
| --- | --- |

(7)

A barangolás lehetővé teszi az előfizetők számára beszédhívások kezdeményezését és fogadását, adatok küldését és fogadását, illetve egyéb szolgáltatások igénybevételét hazai hálózatukon kívül. Az előfizető „barangol”, amikor a fogadó hálózatot használja. A mobilhálózat-üzemeltetők barangolási megállapodásokat kötnek egymással annak érdekében, hogy különböző hálózatokon keresztül és különböző országokban tudjanak szolgáltatásokat nyújtani. E megállapodások szabványmegállapodások, és a GSMA felügyeletével történő szabványosítás a GSM-barangolás teljes folyamatára kiterjed.

| (8) | Az adatelszámolási folyamat során a mobilhálózat-üzemeltetők (akár fogadó hálózatként, akár hazai hálózatként) olyan információkat cserélnek egymással, amelyek tartalmazzák az előfizető azonosítására szolgáló adatokat, a dátumok és időpontok megjelölését, az érintett mobiltelefon-számokat, a hívások hosszát és minden olyan egyéb információt, amely ahhoz szükséges, hogy megállapítható legyen az ügyfél által fizetendő díjtétel. Az adatelszámolását maga végző mobilhálózat-üzemeltető potenciálisan minden barangolási partnere számára információcsomagot lenne köteles küldeni. Ehelyett a fogadott ügyfelek adatait továbbíthatják egy olyan adatelszámoló vállalkozásnak, amely minden barangolási partnerükkel foglalkozik. Ezt követően a mobilhálózat-üzemeltetőknek rendezniük kell saját előfizetőik hálózathasználatának költségeit: ez a pénzügyi elszámolás folyamata. |
| --- | --- |

(8)

Az adatelszámolási folyamat során a mobilhálózat-üzemeltetők (akár fogadó hálózatként, akár hazai hálózatként) olyan információkat cserélnek egymással, amelyek tartalmazzák az előfizető azonosítására szolgáló adatokat, a dátumok és időpontok megjelölését, az érintett mobiltelefon-számokat, a hívások hosszát és minden olyan egyéb információt, amely ahhoz szükséges, hogy megállapítható legyen az ügyfél által fizetendő díjtétel. Az adatelszámolását maga végző mobilhálózat-üzemeltető potenciálisan minden barangolási partnere számára információcsomagot lenne köteles küldeni. Ehelyett a fogadott ügyfelek adatait továbbíthatják egy olyan adatelszámoló vállalkozásnak, amely minden barangolási partnerükkel foglalkozik. Ezt követően a mobilhálózat-üzemeltetőknek rendezniük kell saját előfizetőik hálózathasználatának költségeit: ez a pénzügyi elszámolás folyamata.

| (9) | A Bizottság e piacokat eddig még nem határozta meg. A bejelentést tevő fél javaslata szerint nyitva hagyható a kérdés, hogy az adatelszámolás és a pénzügyi elszámolás különböző piacoknak tekintendők-e. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság e piacokat eddig még nem határozta meg. A bejelentést tevő fél javaslata szerint nyitva hagyható a kérdés, hogy az adatelszámolás és a pénzügyi elszámolás különböző piacoknak tekintendők-e.

| (10) | A piaci vizsgálat egyértelműen azt erősítette meg, hogy az adatelszámolás és a pénzügyi elszámolás piaca egymástól elkülönül. A válaszadók túlnyomó többsége különböző piacoknak minősítette ezeket (4). Ezek alapján a két szolgáltatás célja eltér, és nem tekinthetők helyettesíthetőnek. A piaci vizsgálat kimutatta, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők gyakran más szolgáltatót használnak adatelszámolás igénybevételekor, mint pénzügyi elszámolás céljából. A pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat az adatelszámolási szolgáltatásoknál sokkal gyakrabban végzik vállalaton belül, minthogy a mobilhálózat-üzemeltetők az adatelszámolási szolgáltatásokat jellemzően kiszervezik (a fő mobilhálózat-üzemeltetők közül csak egy vállalkozás végzi ezeket vállalaton belül.) (5). A bejelentést tevő fél állításával ellentétben az ügyfelek nem igénylik azt, hogy egy szolgáltató egyaránt nyújtson adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat (6). |
| --- | --- |

(10)

A piaci vizsgálat egyértelműen azt erősítette meg, hogy az adatelszámolás és a pénzügyi elszámolás piaca egymástól elkülönül. A válaszadók túlnyomó többsége különböző piacoknak minősítette ezeket (4). Ezek alapján a két szolgáltatás célja eltér, és nem tekinthetők helyettesíthetőnek. A piaci vizsgálat kimutatta, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők gyakran más szolgáltatót használnak adatelszámolás igénybevételekor, mint pénzügyi elszámolás céljából. A pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat az adatelszámolási szolgáltatásoknál sokkal gyakrabban végzik vállalaton belül, minthogy a mobilhálózat-üzemeltetők az adatelszámolási szolgáltatásokat jellemzően kiszervezik (a fő mobilhálózat-üzemeltetők közül csak egy vállalkozás végzi ezeket vállalaton belül.) (5). A bejelentést tevő fél állításával ellentétben az ügyfelek nem igénylik azt, hogy egy szolgáltató egyaránt nyújtson adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat (6).

| (11) | Ennek megfelelően az adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat különböző termékpiacnak tekintjük. Mivel a felek tevékenysége között a pénzügyi elszámolási szolgáltatások piacán nincsenek átfedések, a határozat csak a GSM-roaming (barangolás) adatelszámolási szolgáltatásainak piacával foglalkozik. |
| --- | --- |

(11)

Ennek megfelelően az adatelszámolási és pénzügyi elszámolási szolgáltatásokat különböző termékpiacnak tekintjük. Mivel a felek tevékenysége között a pénzügyi elszámolási szolgáltatások piacán nincsenek átfedések, a határozat csak a GSM-roaming (barangolás) adatelszámolási szolgáltatásainak piacával foglalkozik.

I.2.   Az érintett földrajzi piacok

| (12) | A Bizottság korábbi ügyek kapcsán még nem határozta meg e piacok földrajzi kiterjedését. A bejelentést tevő fél javaslata szerint a GSM adatelszámolási szolgáltatások földrajzi piaca az egész világra kiterjed. Először, a felek állítása szerint a barangolási adatok meghatározásuknál fogva nemzetközi vonatkozásúak, és a nemzeti határok nem korlátozzák őket. Másodszor, kinyilvánítják, hogy nemzetközi szabványok vonatkoznak a barangolási adatok megosztására és elszámolására (amit a piaci vizsgálat is alátámaszt). Harmadszor, a bejelentést tevő fél azt állítja, hogy az ügyfél és a szolgáltató földrajzi elhelyezkedése nem releváns, mivel a szolgáltató a világ bármely pontjáról képes szolgáltatást nyújtani. Ennek példájaként a bejelentést tevő fél leírja, milyen módon nyújt a Syniverse adatelszámolási szolgáltatásokat a floridai Tampában található központjából minden nemzetközi ügyfele számára (európai ügyfeleit is beleértve). A piaci vizsgálat részben megerősítette a bejelentést tevő fél véleményét, miszerint a földrajzi piac globálisnak tekinthető. A piac kiterjedésére vonatkozó általános kérdésre adott válaszaikban a válaszadó ügyfelek többsége az adatelszámolás piacát az egész világra kiterjedőnek tekintette. Ugyanakkor néhány válaszadó a piacot EGT-szintűnek tartotta (7). |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság korábbi ügyek kapcsán még nem határozta meg e piacok földrajzi kiterjedését. A bejelentést tevő fél javaslata szerint a GSM adatelszámolási szolgáltatások földrajzi piaca az egész világra kiterjed. Először, a felek állítása szerint a barangolási adatok meghatározásuknál fogva nemzetközi vonatkozásúak, és a nemzeti határok nem korlátozzák őket. Másodszor, kinyilvánítják, hogy nemzetközi szabványok vonatkoznak a barangolási adatok megosztására és elszámolására (amit a piaci vizsgálat is alátámaszt). Harmadszor, a bejelentést tevő fél azt állítja, hogy az ügyfél és a szolgáltató földrajzi elhelyezkedése nem releváns, mivel a szolgáltató a világ bármely pontjáról képes szolgáltatást nyújtani. Ennek példájaként a bejelentést tevő fél leírja, milyen módon nyújt a Syniverse adatelszámolási szolgáltatásokat a floridai Tampában található központjából minden nemzetközi ügyfele számára (európai ügyfeleit is beleértve). A piaci vizsgálat részben megerősítette a bejelentést tevő fél véleményét, miszerint a földrajzi piac globálisnak tekinthető. A piac kiterjedésére vonatkozó általános kérdésre adott válaszaikban a válaszadó ügyfelek többsége az adatelszámolás piacát az egész világra kiterjedőnek tekintette. Ugyanakkor néhány válaszadó a piacot EGT-szintűnek tartotta (7).

| (13) | A piaci vizsgálat szintén talált arra mutató jeleket, hogy a piac esetleg az EGT-re korlátozódik. A mobilhálózat-üzemeltetők ajánlatkérési felhívásaikat nemzetközi szinten teszik közzé, ám ha egy szolgáltató Európában működő mobilhálózat-üzemeltetők szerződéseit akarja elnyerni, ajánlatos európai jelenléttel rendelkeznie. A válaszadók fele (köztük néhány nagy mobilhálózat-üzemeltető ügyfél) nagyra értékeli a földrajzi közelséget az adatok sértetlenségére és az értékesítés utáni szolgáltatásokra való tekintettel. Az EGT területén belül az adatelszámolás területén működő versenytársak mindegyike (a MACH, a Syniverse és a BSG) egynél több európai irodával rendelkezik. |
| --- | --- |

(13)

A piaci vizsgálat szintén talált arra mutató jeleket, hogy a piac esetleg az EGT-re korlátozódik. A mobilhálózat-üzemeltetők ajánlatkérési felhívásaikat nemzetközi szinten teszik közzé, ám ha egy szolgáltató Európában működő mobilhálózat-üzemeltetők szerződéseit akarja elnyerni, ajánlatos európai jelenléttel rendelkeznie. A válaszadók fele (köztük néhány nagy mobilhálózat-üzemeltető ügyfél) nagyra értékeli a földrajzi közelséget az adatok sértetlenségére és az értékesítés utáni szolgáltatásokra való tekintettel. Az EGT területén belül az adatelszámolás területén működő versenytársak mindegyike (a MACH, a Syniverse és a BSG) egynél több európai irodával rendelkezik.

| (14) | Ugyanakkor a piaci vizsgálat kimutatása szerint annak ellenére, hogy az EGT területén működő ügyfelek számára való szolgáltatásnyújtás esetében előnyt jelent az európai jelenlét, az ennek létrehozására fordítható költségek korlátozottak, és egy versenytárs ki is fejtette, hogy ez nem elengedhetetlenül szükséges, mivel az adatfeldolgozó szerver mindenképpen működtethető Európán kívül is. |
| --- | --- |

(14)

Ugyanakkor a piaci vizsgálat kimutatása szerint annak ellenére, hogy az EGT területén működő ügyfelek számára való szolgáltatásnyújtás esetében előnyt jelent az európai jelenlét, az ennek létrehozására fordítható költségek korlátozottak, és egy versenytárs ki is fejtette, hogy ez nem elengedhetetlenül szükséges, mivel az adatfeldolgozó szerver mindenképpen működtethető Európán kívül is.

| (15) | A piaci vizsgálat kimutatta, hogy az adatfeldolgozás megbízhatóságával és az adatvédelemmel kapcsolatos kérdések kiemelt jelentőséggel bírnak. Azonban a piaci vizsgálat azt is feltárta, hogy a mobilhálózat-üzemeltetőknek az adatbiztonsággal ugyanolyan módon kell foglalkozniuk, mint bármely olyan vállalkozásnak, amelynek az EGT területén kívül kell végeznie személyes adatok továbbítását akármilyen egyéb iparágban, így tehát megállapítható, hogy az adatvédelmi kérdések nem jelentének akadályt az EGT területén kívül folytatott adatfeldolgozás tekintetében, és így önmagukban nem utalnak arra, hogy az érintett piac csupán az EGT-re terjed ki. |
| --- | --- |

(15)

A piaci vizsgálat kimutatta, hogy az adatfeldolgozás megbízhatóságával és az adatvédelemmel kapcsolatos kérdések kiemelt jelentőséggel bírnak. Azonban a piaci vizsgálat azt is feltárta, hogy a mobilhálózat-üzemeltetőknek az adatbiztonsággal ugyanolyan módon kell foglalkozniuk, mint bármely olyan vállalkozásnak, amelynek az EGT területén kívül kell végeznie személyes adatok továbbítását akármilyen egyéb iparágban, így tehát megállapítható, hogy az adatvédelmi kérdések nem jelentének akadályt az EGT területén kívül folytatott adatfeldolgozás tekintetében, és így önmagukban nem utalnak arra, hogy az érintett piac csupán az EGT-re terjed ki.

| (16) | Az érintett földrajzi piac pontos meghatározásának kérdése a jelen ügy szempontjából nyitva hagyható, mivel a tervezett ügylet nem akadályozza lényegesen a hatékony versenyt a közös piacon még a lehető legszűkebb (EGT-szintű) földrajzi piac vonatkozásában sem. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett földrajzi piac pontos meghatározásának kérdése a jelen ügy szempontjából nyitva hagyható, mivel a tervezett ügylet nem akadályozza lényegesen a hatékony versenyt a közös piacon még a lehető legszűkebb (EGT-szintű) földrajzi piac vonatkozásában sem.

I.3.   A verseny értékelése

I.3.1.   A piac szerkezete

| (17) | Az adatelszámolási szolgáltatások kiszervezése a kilencvenes évek elején kezdődött. 2004-től kezdődően a piacon számos felvásárlás zajlott le. A piacvezető Mach székhelye Luxemburgban található, a vállalkozás az 1990-es évektől fogva végez adatelszámolást. A Mach világszerte több mint 400 ügyféllel rendelkezik, akik kiszolgálását 700 alkalmazott végzi az Egyesült Államokban, Dél-Amerikában, Indiában, Dubaiban, Szingapúrban, Hongkongban található irodákban, valamint további hat európai (többek között moszkvai és londoni) irodában. |
| --- | --- |

(17)

Az adatelszámolási szolgáltatások kiszervezése a kilencvenes évek elején kezdődött. 2004-től kezdődően a piacon számos felvásárlás zajlott le. A piacvezető Mach székhelye Luxemburgban található, a vállalkozás az 1990-es évektől fogva végez adatelszámolást. A Mach világszerte több mint 400 ügyféllel rendelkezik, akik kiszolgálását 700 alkalmazott végzi az Egyesült Államokban, Dél-Amerikában, Indiában, Dubaiban, Szingapúrban, Hongkongban található irodákban, valamint további hat európai (többek között moszkvai és londoni) irodában.

| (18) | A BSG 2003-ban jött létre oly módon, hogy az ABRY Partners magántőke-alap több vállalkozást egyesített. A Syniverse 1996-ban, az Egyesült Államokban kezdett adatelszámolási tevékenységet végezni, majd először 2003-ban hozott létre adatelszámolási kirendeltséget Európában, saját minősítése szerint szerény befektetés révén. További versenytársak is vannak, név szerint: a Comfone (Svájc), amely mobilhálózat-üzemeltetők körében értékesít mobiltelefonáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat és képzéseket világszerte, és 1998 óta saját adatelszámolási és pénzügyi elszámolási megoldásokat is kínál. 2003-ban beszüntették saját adatelszámolási termékük értékesítését, és a BSG ilyen irányú szolgáltatásainak viszonteladójává váltak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Comfone a közeljövőben képes lenne ismét belépni a GSM-adatelszámolás piacára. |
| --- | --- |

(18)

A BSG 2003-ban jött létre oly módon, hogy az ABRY Partners magántőke-alap több vállalkozást egyesített. A Syniverse 1996-ban, az Egyesült Államokban kezdett adatelszámolási tevékenységet végezni, majd először 2003-ban hozott létre adatelszámolási kirendeltséget Európában, saját minősítése szerint szerény befektetés révén. További versenytársak is vannak, név szerint: a Comfone (Svájc), amely mobilhálózat-üzemeltetők körében értékesít mobiltelefonáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat és képzéseket világszerte, és 1998 óta saját adatelszámolási és pénzügyi elszámolási megoldásokat is kínál. 2003-ban beszüntették saját adatelszámolási termékük értékesítését, és a BSG ilyen irányú szolgáltatásainak viszonteladójává váltak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Comfone a közeljövőben képes lenne ismét belépni a GSM-adatelszámolás piacára.

| (19) | Az Emirates Data Clearing House (a továbbiakban: EDCH) 1994-ben jött létre az Egyesült Arab Emírségek távközlési vállalatának, az Etisalatnak részeként. Tevékenységét a Közel-Keletre összpontosítja, de a világ más részein (a Távol-Keleten és Afrikában) is bonyolít le forgalmat. Bár az EDCH Európában nem folytat tevékenységet, vett már részt pályázati eljárásokban az EGT területén, és a Bizottság megítélése szerint az EDCH érdekelt lehet abban, hogy belépjen a GSM-adatelszámolás EGT-szintű piacára. |
| --- | --- |

(19)

Az Emirates Data Clearing House (a továbbiakban: EDCH) 1994-ben jött létre az Egyesült Arab Emírségek távközlési vállalatának, az Etisalatnak részeként. Tevékenységét a Közel-Keletre összpontosítja, de a világ más részein (a Távol-Keleten és Afrikában) is bonyolít le forgalmat. Bár az EDCH Európában nem folytat tevékenységet, vett már részt pályázati eljárásokban az EGT területén, és a Bizottság megítélése szerint az EDCH érdekelt lehet abban, hogy belépjen a GSM-adatelszámolás EGT-szintű piacára.

| (20) | A VeriSign egyesült államokbeli székhellyel rendelkező részvénytársaság, amely széles körű internetes és távközlési szolgáltatásokat nyújt. Európában adatelszámolási szolgáltatásokat egyelőre nem kínál. Azonban európai irodáin keresztül nyújt kapcsolódó szolgáltatásokat ügyfeleinek. A piaci vizsgálat alapján a Bizottság valószínűnek ítéli, hogy a VeriSign érdekelt lehet abban, hogy az EGT területén piacra lépjen, különösen valamely mobilhálózat-üzemeltető támogatásával. A VeriSign az amerikai kontinens területén közel [...] adatelszámolási ügyféllel rendelkezik. |
| --- | --- |

(20)

A VeriSign egyesült államokbeli székhellyel rendelkező részvénytársaság, amely széles körű internetes és távközlési szolgáltatásokat nyújt. Európában adatelszámolási szolgáltatásokat egyelőre nem kínál. Azonban európai irodáin keresztül nyújt kapcsolódó szolgáltatásokat ügyfeleinek. A piaci vizsgálat alapján a Bizottság valószínűnek ítéli, hogy a VeriSign érdekelt lehet abban, hogy az EGT területén piacra lépjen, különösen valamely mobilhálózat-üzemeltető támogatásával. A VeriSign az amerikai kontinens területén közel [...] adatelszámolási ügyféllel rendelkezik.

| (21) | További versenytárs az adatelszámolás területén az ARCH, a China Mobile leányvállalata, amely Hongkongban és Shenzhenben rendelkezik irodákkal. Az ARCH ügyfelei közé tartozik többek között a világ legnagyobb mobilhálózat-üzemeltetője, a China Mobile. Európai jelenléttel nem rendelkezik, és annak ellenére, hogy a piaci vizsgálat alapján egyes ügyfelek az ARCH-t hitelt érdemlő pályázónak tekintenék, a Bizottság nem találta valószínűnek, hogy az ARCH a közeljövőben belépjen a GSM-adatelszámolás EGT-szintű piacára. |
| --- | --- |

(21)

További versenytárs az adatelszámolás területén az ARCH, a China Mobile leányvállalata, amely Hongkongban és Shenzhenben rendelkezik irodákkal. Az ARCH ügyfelei közé tartozik többek között a világ legnagyobb mobilhálózat-üzemeltetője, a China Mobile. Európai jelenléttel nem rendelkezik, és annak ellenére, hogy a piaci vizsgálat alapján egyes ügyfelek az ARCH-t hitelt érdemlő pályázónak tekintenék, a Bizottság nem találta valószínűnek, hogy az ARCH a közeljövőben belépjen a GSM-adatelszámolás EGT-szintű piacára.

| (22) | A világpiacon a Mach piaci részesedése becslések szerint (50–60) %, az EGT-szintű piacon pedig (55–65) %. A Syniverse ilyen vonatkozású részesedései becslések szerint (15–25) %, illetve (10–20) %, a BSG-é (10–20) %, illetve (30–40) %, az EDCH-é (0–10) % (világszinten), a VeriSign-é pedig (0–10) % (világszinten). |
| --- | --- |

(22)

A világpiacon a Mach piaci részesedése becslések szerint (50–60) %, az EGT-szintű piacon pedig (55–65) %. A Syniverse ilyen vonatkozású részesedései becslések szerint (15–25) %, illetve (10–20) %, a BSG-é (10–20) %, illetve (30–40) %, az EDCH-é (0–10) % (világszinten), a VeriSign-é pedig (0–10) % (világszinten).

| (23) | Az összefonódást követően a világpiacon továbbra is a Mach lenne az egyértelmű piacvezető (50–60) %, és a jelenleg második, illetve harmadik helyen álló Syniverse és BSG együttesen a második legerősebb piaci szereplővé válna (30–40) %. Az EGT-szintű piac tekintetében az adatelszámolás területén (55–65) %-os piaci részesedéssel a Mach maradna a piacvezető. A jelenleg második, illetve harmadik helyen álló Syniverse és BSG együttesen szorosabban követné, (35–45) %.-os részesedést érve el. Az összefonódás tehát háromról kettőre csökkentené az EGT piacán működő versenytársak számát. |
| --- | --- |

(23)

Az összefonódást követően a világpiacon továbbra is a Mach lenne az egyértelmű piacvezető (50–60) %, és a jelenleg második, illetve harmadik helyen álló Syniverse és BSG együttesen a második legerősebb piaci szereplővé válna (30–40) %. Az EGT-szintű piac tekintetében az adatelszámolás területén (55–65) %-os piaci részesedéssel a Mach maradna a piacvezető. A jelenleg második, illetve harmadik helyen álló Syniverse és BSG együttesen szorosabban követné, (35–45) %.-os részesedést érve el. Az összefonódás tehát háromról kettőre csökkentené az EGT piacán működő versenytársak számát.

| (24) | A bejelentést tevő felek szerint reális lehetőség a mobilhálózat-üzemeltetők számára, hogy maguk lássák el adatelszámolási feladataikat, mivel a mobilhálózat-üzemeltetőknek megvan a lehetőségük és a szükséges cégen belüli szakismeretük ahhoz, hogy e tevékenységek kiszervezéséről vállalaton belüli megoldásukra váltsanak. Azonban a piaci vizsgálat ezt nem igazolta. Először, a vizsgálat felfedte, hogy a közelmúlt során nem volt példa arra, hogy egy mobilhálózat-üzemeltető a kiszervezésről a vállalaton belüli adatelszámolásra váltott volna. Másodszor, a Bizottság piaci vizsgálatára reagáló mobilhálózat-üzemeltetők azt is jelezték, hogy az önellátás nem reális választási lehetőség számukra. |
| --- | --- |

(24)

A bejelentést tevő felek szerint reális lehetőség a mobilhálózat-üzemeltetők számára, hogy maguk lássák el adatelszámolási feladataikat, mivel a mobilhálózat-üzemeltetőknek megvan a lehetőségük és a szükséges cégen belüli szakismeretük ahhoz, hogy e tevékenységek kiszervezéséről vállalaton belüli megoldásukra váltsanak. Azonban a piaci vizsgálat ezt nem igazolta. Először, a vizsgálat felfedte, hogy a közelmúlt során nem volt példa arra, hogy egy mobilhálózat-üzemeltető a kiszervezésről a vállalaton belüli adatelszámolásra váltott volna. Másodszor, a Bizottság piaci vizsgálatára reagáló mobilhálózat-üzemeltetők azt is jelezték, hogy az önellátás nem reális választási lehetőség számukra.

| (25) | A mobilhálózat-üzemeltetők adatelszámolási szolgáltatások beszerzésekor jellemzően pályázatot vagy ajánlattételi eljárást alkalmaznak. A tárgyalásokat gyakran e-mailben folytatják. A piaci vizsgálat kimutatta, hogy az ajánlattételi eljárás versenyen alapul, emellett az árak áttekinthetőségének hiánya is jellemzi. Az árak általában a feldolgozott barangolásos tranzakciók számától függenek, és egyéb szolgáltatások esetleges biztosításakor komoly további bevételek jelentkezhetnek. Ugyanakkor a mobilhálózat-üzemeltetők konszolidációjának nettó hatása a felek szerint az adatelszámolási árak soha nem látott mértékben való esése, és ebből következően e szolgáltatások egyre elterjedtebbé válása lett. Ezt a tendenciát a piaci vizsgálat is megerősítette, amely egyben azt is kimutatta, hogy az új ügyfelek kiszolgálásához szükséges további kapacitás biztosításának költségei nem jelentősek. Egy új mobilhálózat-üzemeltető ügyfél által jelentett további tranzakciós forgalom kiszolgálása nem annyira összes saját előfizetőjének számától, mint inkább az általa fogadott előfizetők számától függ. |
| --- | --- |

(25)

A mobilhálózat-üzemeltetők adatelszámolási szolgáltatások beszerzésekor jellemzően pályázatot vagy ajánlattételi eljárást alkalmaznak. A tárgyalásokat gyakran e-mailben folytatják. A piaci vizsgálat kimutatta, hogy az ajánlattételi eljárás versenyen alapul, emellett az árak áttekinthetőségének hiánya is jellemzi. Az árak általában a feldolgozott barangolásos tranzakciók számától függenek, és egyéb szolgáltatások esetleges biztosításakor komoly további bevételek jelentkezhetnek. Ugyanakkor a mobilhálózat-üzemeltetők konszolidációjának nettó hatása a felek szerint az adatelszámolási árak soha nem látott mértékben való esése, és ebből következően e szolgáltatások egyre elterjedtebbé válása lett. Ezt a tendenciát a piaci vizsgálat is megerősítette, amely egyben azt is kimutatta, hogy az új ügyfelek kiszolgálásához szükséges további kapacitás biztosításának költségei nem jelentősek. Egy új mobilhálózat-üzemeltető ügyfél által jelentett további tranzakciós forgalom kiszolgálása nem annyira összes saját előfizetőjének számától, mint inkább az általa fogadott előfizetők számától függ.

| (26) | A piaci vizsgálat kimutatása szerint az érintett piacok gyorsan fejlődő technológiai piacok. Ennek megfelelően folyamatos technológiai fejlesztések zajlanak. Az elkövetkezendő néhány éven belül az adatelszámolási szolgáltatások piaca a nyújtott szolgáltatások, sőt akár az érintett piaci szereplők tekintetében is átalakulhat. A GSMA által támogatott folyamatos technológiai fejlesztések a „Near Real-Time Roaming Data Exchange” technológiához (NRTRDE) kapcsolódnak, amelynek célja a csalások feltárása, de esetlegesen adatszolgáltatásra is alkalmazható; valamint a „csomópont-koncepció” (amelynek részét képezi a „Nyílt összekapcsolhatóság” projekt), amely lehetővé teszi majd, hogy adatelszámolási „csomópontok” koordinálják a mobilhálózat-üzemeltetők elszámolási egyenlegét anélkül, hogy a 700-nál több mobilhálózat-üzemeltető mindegyikével szerződést kellene kötni. |
| --- | --- |

(26)

A piaci vizsgálat kimutatása szerint az érintett piacok gyorsan fejlődő technológiai piacok. Ennek megfelelően folyamatos technológiai fejlesztések zajlanak. Az elkövetkezendő néhány éven belül az adatelszámolási szolgáltatások piaca a nyújtott szolgáltatások, sőt akár az érintett piaci szereplők tekintetében is átalakulhat. A GSMA által támogatott folyamatos technológiai fejlesztések a „Near Real-Time Roaming Data Exchange” technológiához (NRTRDE) kapcsolódnak, amelynek célja a csalások feltárása, de esetlegesen adatszolgáltatásra is alkalmazható; valamint a „csomópont-koncepció” (amelynek részét képezi a „Nyílt összekapcsolhatóság” projekt), amely lehetővé teszi majd, hogy adatelszámolási „csomópontok” koordinálják a mobilhálózat-üzemeltetők elszámolási egyenlegét anélkül, hogy a 700-nál több mobilhálózat-üzemeltető mindegyikével szerződést kellene kötni.

I.3.2.   Egyoldalú hatások

| (27) | Az egyoldalú hatások elemzése az elképzelhető legszűkebb kiterjedésű földrajzi piac, azaz az EGT-szintű piac alapján történt. Az ajánlattételre és szolgáltatóváltásra vonatkozó adatok elemzése azt mutatja, hogy a Syniverse és a BSG nem gyakorolnak egymásra különösebb versenynyomást, és azt, hogy a MACH erősebb versenynyomást fejt ki a Syniverse-re és a BSG-re egyaránt. Továbbá az adatelszámolási szolgáltatások piacának sajátosságaiból adódóan a szolgáltatók erősen érdekeltek abban, hogy minden egyes megújítandó szerződésért agresszíven versenyezzenek Mind az érintett felek, mint az ügyfelek pályázati részvételre vonatkozó adatai azt jelezték, hogy a BSG és a Syniverse egyaránt erős versennyel nézett szembe a MACH részéről. Az esetek közel felében csupán két ajánlattevő volt, de egyetlen olyan eset sem volt közöttük, amelyben a BSG és a Syniverse lett volna e két ajánlattevő. Ez azt jelenti, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők megítélése szerint a pályázati eljárás során megfelelő versenyt biztosított két ajánlattevő, közelebbről a MACH és a BSG, illetve a MACH és a Syniverse részvétele. A rangsorolásra vonatkozó adatok elemzése azt mutatta, hogy igen ritka volt az olyan eset, ahol a Syniverse és a BSG került az első és a második helyre egyazon pályázaton. |
| --- | --- |

(27)

Az egyoldalú hatások elemzése az elképzelhető legszűkebb kiterjedésű földrajzi piac, azaz az EGT-szintű piac alapján történt. Az ajánlattételre és szolgáltatóváltásra vonatkozó adatok elemzése azt mutatja, hogy a Syniverse és a BSG nem gyakorolnak egymásra különösebb versenynyomást, és azt, hogy a MACH erősebb versenynyomást fejt ki a Syniverse-re és a BSG-re egyaránt. Továbbá az adatelszámolási szolgáltatások piacának sajátosságaiból adódóan a szolgáltatók erősen érdekeltek abban, hogy minden egyes megújítandó szerződésért agresszíven versenyezzenek Mind az érintett felek, mint az ügyfelek pályázati részvételre vonatkozó adatai azt jelezték, hogy a BSG és a Syniverse egyaránt erős versennyel nézett szembe a MACH részéről. Az esetek közel felében csupán két ajánlattevő volt, de egyetlen olyan eset sem volt közöttük, amelyben a BSG és a Syniverse lett volna e két ajánlattevő. Ez azt jelenti, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők megítélése szerint a pályázati eljárás során megfelelő versenyt biztosított két ajánlattevő, közelebbről a MACH és a BSG, illetve a MACH és a Syniverse részvétele. A rangsorolásra vonatkozó adatok elemzése azt mutatta, hogy igen ritka volt az olyan eset, ahol a Syniverse és a BSG került az első és a második helyre egyazon pályázaton.

| (28) | Az elemzés eredményei azt jelzik, hogy a BSG által ajánlott árakat nem befolyásolta az, hogy a pályázaton részt vett-e a Syniverse, ami arra is utal, hogy a Syniverse nem gyakorol erős versenynyomást a BSG áraira. |
| --- | --- |

(28)

Az elemzés eredményei azt jelzik, hogy a BSG által ajánlott árakat nem befolyásolta az, hogy a pályázaton részt vett-e a Syniverse, ami arra is utal, hogy a Syniverse nem gyakorol erős versenynyomást a BSG áraira.

| (29) | A szolgáltatóváltással járó különböző költségekre és erőfeszítésekre való tekintet nélkül a piaci vizsgálat megerősítette, hogy a váltás lehetséges, és hogy gyakran előfordul, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők adatelszámolási szolgáltatót váltanak. A váltással járó költségeket ellensúlyozhatják a szolgáltatóváltásból adódó megtakarítások. A Bizottság számos példát talált szolgáltatóváltásra Európában a 2004 és 2007 közötti időszakban. A piaci vizsgálat azt is feltárta, hogy igen ritka az, hogy a BSG-ről a Syniverse-re váltanának (vagy fordítva). |
| --- | --- |

(29)

A szolgáltatóváltással járó különböző költségekre és erőfeszítésekre való tekintet nélkül a piaci vizsgálat megerősítette, hogy a váltás lehetséges, és hogy gyakran előfordul, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők adatelszámolási szolgáltatót váltanak. A váltással járó költségeket ellensúlyozhatják a szolgáltatóváltásból adódó megtakarítások. A Bizottság számos példát talált szolgáltatóváltásra Európában a 2004 és 2007 közötti időszakban. A piaci vizsgálat azt is feltárta, hogy igen ritka az, hogy a BSG-ről a Syniverse-re váltanának (vagy fordítva).

| (30) | Az adatelszámolási szolgáltatások piacának sajátosságai érdekeltté teszik a szolgáltatókat abban, hogy erőteljes versenyt folytassanak, amiből következően valószínűtlen, hogy az összefonódással létrejött vállalkozás egyoldalúan árat emeljen. Először, nincsenek kapacitásbeli korlátok. Másodszor, az adatelszámolási szolgáltatást alacsony határköltségek jellemzik, amennyiben a szolgáltatók saját berendezéseik révén nyújtják e szolgáltatásokat. A szolgáltatók ezért erősen érdekeltek abban, hogy minden szerződésért agresszíven versenyezzenek. Végül, az adatelszámoló vállalkozások esetlegesen jelentős további bevételre számíthatnak egyéb szolgáltatásokból adódóan. |
| --- | --- |

(30)

Az adatelszámolási szolgáltatások piacának sajátosságai érdekeltté teszik a szolgáltatókat abban, hogy erőteljes versenyt folytassanak, amiből következően valószínűtlen, hogy az összefonódással létrejött vállalkozás egyoldalúan árat emeljen. Először, nincsenek kapacitásbeli korlátok. Másodszor, az adatelszámolási szolgáltatást alacsony határköltségek jellemzik, amennyiben a szolgáltatók saját berendezéseik révén nyújtják e szolgáltatásokat. A szolgáltatók ezért erősen érdekeltek abban, hogy minden szerződésért agresszíven versenyezzenek. Végül, az adatelszámoló vállalkozások esetlegesen jelentős további bevételre számíthatnak egyéb szolgáltatásokból adódóan.

| (31) | Mint korábban említettük, a globális szinten működő adatelszámoló vállalkozásokról az derült ki, hogy képesek és érdekeltek belépni az adatelszámolási szolgáltatások európai piacára. E tekintetben a piaci vizsgálat kimutatta, hogy számos mobilhálózat-üzemeltető határozottan hitelt érdemlő pályázónak tekintené az ARCH, az EDCH, a VeriSign és a Comfone vállalkozásokat. |
| --- | --- |

(31)

Mint korábban említettük, a globális szinten működő adatelszámoló vállalkozásokról az derült ki, hogy képesek és érdekeltek belépni az adatelszámolási szolgáltatások európai piacára. E tekintetben a piaci vizsgálat kimutatta, hogy számos mobilhálózat-üzemeltető határozottan hitelt érdemlő pályázónak tekintené az ARCH, az EDCH, a VeriSign és a Comfone vállalkozásokat.

| (32) | A mobilhálózat-üzemeltetők nemrégiben lezajlott konszolidációja és a kifinomultabb pályázati eljárás kiegyenlítő erőt biztosít a mobilhálózat-üzemeltetők számára. Különösen erős alkupozíciót biztosíthat a mobilhálózat-üzemeltetők részére viszonylagos pénzügyi súlyuk és működési méretük. Így a fenti elemzésből levonható, hogy a tervezett művelet nem egyeztetett hatások vonatkozásában nem vezetne aggályokhoz. |
| --- | --- |

(32)

A mobilhálózat-üzemeltetők nemrégiben lezajlott konszolidációja és a kifinomultabb pályázati eljárás kiegyenlítő erőt biztosít a mobilhálózat-üzemeltetők számára. Különösen erős alkupozíciót biztosíthat a mobilhálózat-üzemeltetők részére viszonylagos pénzügyi súlyuk és működési méretük. Így a fenti elemzésből levonható, hogy a tervezett művelet nem egyeztetett hatások vonatkozásában nem vezetne aggályokhoz.

I.3.3.   Egyeztetett hatások

| (33) | A piaci részesedést nézve az összefonódás az adatelszámolás világpiacán a két legnagyobb versenytárs hozzávetőlegesen (80–90) %-os, EGT-szintű piacán pedig hozzávetőlegesen (90–100) %-os piaci részesedését eredményezné. A Mach és az összefonódással létrejövő vállalkozás összefonódás utáni piaci részesedéseire való tekintettel fontos volt megvizsgálni, hogy a tervezett ügylet megkönnyítené-e vagy lehetővé tenné-e a MACH és az összefonódásban részt vevő felek számára az árak egyeztetését. |
| --- | --- |

(33)

A piaci részesedést nézve az összefonódás az adatelszámolás világpiacán a két legnagyobb versenytárs hozzávetőlegesen (80–90) %-os, EGT-szintű piacán pedig hozzávetőlegesen (90–100) %-os piaci részesedését eredményezné. A Mach és az összefonódással létrejövő vállalkozás összefonódás utáni piaci részesedéseire való tekintettel fontos volt megvizsgálni, hogy a tervezett ügylet megkönnyítené-e vagy lehetővé tenné-e a MACH és az összefonódásban részt vevő felek számára az árak egyeztetését.

| (34) | Az adatelszámolási szolgáltatások piacának sajátosságait figyelembe véve nem tűnik valószínűnek, hogy a tervezett összefonódás egyeztetett hatásokat eredményezne. Az árakra vonatkozó hallgatólagos megállapodás nem tűnik megvalósíthatónak, továbbá a piac dinamikus jellegét és az ügyfelek viszonylagos méretének változékonyságát nézve a vevők elosztását nehéz lenne kivitelezni, valamint rendszeresen felül kellene vizsgálni. |
| --- | --- |

(34)

Az adatelszámolási szolgáltatások piacának sajátosságait figyelembe véve nem tűnik valószínűnek, hogy a tervezett összefonódás egyeztetett hatásokat eredményezne. Az árakra vonatkozó hallgatólagos megállapodás nem tűnik megvalósíthatónak, továbbá a piac dinamikus jellegét és az ügyfelek viszonylagos méretének változékonyságát nézve a vevők elosztását nehéz lenne kivitelezni, valamint rendszeresen felül kellene vizsgálni.

| (35) | Bár a pályázatot követően a megállapodástól való eltérést könnyen fel lehetne fedezni, a pályázók a pályázat folyamán nem lennének képesek észlelni az eltérést. Megtorlására egyedüli lehetőségként csak az új szerződésekre vonatkozó igen agresszív ajánlattétel jöhetne számításba. Mivel új szerződésekre viszonylag ritkán írnak ki pályázatot – a szerződések időtartama és mennyisége mobilhálózat-üzemeltetőtől függően nagy eltéréseket mutat –, ez a fajta stratégia nem képez hitelt érdemlő elrettentő mechanizmust. Végül, azért is valószínűtlen, hogy eredményes összejátszás valósulhatna meg, mert kívülálló felek az esetleges egyeztetés eredményét nagy valószínűséggel meghiúsítanák. Így ebből következően megállapítható, hogy a tervezett művelet egyeztetett hatások tekintetében nem vezetne aggályokhoz. |
| --- | --- |

(35)

Bár a pályázatot követően a megállapodástól való eltérést könnyen fel lehetne fedezni, a pályázók a pályázat folyamán nem lennének képesek észlelni az eltérést. Megtorlására egyedüli lehetőségként csak az új szerződésekre vonatkozó igen agresszív ajánlattétel jöhetne számításba. Mivel új szerződésekre viszonylag ritkán írnak ki pályázatot – a szerződések időtartama és mennyisége mobilhálózat-üzemeltetőtől függően nagy eltéréseket mutat –, ez a fajta stratégia nem képez hitelt érdemlő elrettentő mechanizmust. Végül, azért is valószínűtlen, hogy eredményes összejátszás valósulhatna meg, mert kívülálló felek az esetleges egyeztetés eredményét nagy valószínűséggel meghiúsítanák. Így ebből következően megállapítható, hogy a tervezett művelet egyeztetett hatások tekintetében nem vezetne aggályokhoz.

I.4.   Következtetés

| (36) | A Bizottság határozattervezetében megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem támaszt a versennyel kapcsolatban semmiféle aggályt, amelynek következményeként a közös piacon vagy annak számottevő részén a hatékony verseny jelentősen korlátozódna. Következésképpen a Bizottság – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek szándékozik nyilvánítani. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság határozattervezetében megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem támaszt a versennyel kapcsolatban semmiféle aggályt, amelynek következményeként a közös piacon vagy annak számottevő részén a hatékony verseny jelentősen korlátozódna. Következésképpen a Bizottság – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek szándékozik nyilvánítani.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  A GSM (Global System for Mobile Communications) a mobil távközlés fő nemzetközi szabványa, amelyet a GSM Association határoz meg (a továbbiakban: a GSMA).

(3)  A roaming (barangolás) lehetővé teszi a mobilhálózat-üzemeltetők kiskereskedelmi ügyfelei számára, hogy mobilkészülékeiket más vezeték nélküli hálózatokon is használják, mint amelyik hálózatnak előfizetői. A mobilkészülék lehet mobiltelefon, PDA (kéziszámítógép) vagy laptop.

(4)  34 ügyfél közül 30 különböző termékpiacként határozta meg az adatelszámolást és a pénzügyi elszámolást.

(5)  A 38 mobilhálózat-üzemeltető közül csak egy végez adatelszámolást vállalaton belül. Öt másik vállalkozás úgy nyilatkozott, hogy a számukra szükséges adatelszámolás 70–95 %-át kiszervezték. 32 mobilhálózat-üzemeltető teljes egészében kiszervezte ezt a tevékenységet.

(6)  A válaszadó mobilhálózat-üzemeltetőknek csupán 10 %-a jelezte, hogy ugyanattól a szállítótól kívánja megrendelni mindkét szolgáltatást. 90 %-uk egyértelműen kijelentette, hogy számukra ez nem követelmény.

(7)  30 válaszadó szerint globális a földrajzi piac, öt másik EGT-szintűnek tartja.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/30

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 101/10)

Támogatás száma: XA 333/07

Tagállam: Dánia

Régió: —

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Jogalap: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 1 406 000 DKK

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A „Termelési nyilvántartások a vágócsirke és az emberi fogyasztásra szánt tojás termelésében – a hatékonyság nyomon követése” elnevezésű intézkedés célja, hogy az egyes termelők meggyőző számadatokhoz jussanak annak érdekében, hogy saját termelésük fejlődését összehasonlíthassák az általános fejlődéssel. Biztosítani kell továbbá a szektor átfogó tájékoztatását a kapcsolódó ágazatok termelékenységéről és gazdasági helyzetéről.

A támogatás végső kedvezményezettjei a vágócsirkét és az emberi fogyasztásra szánt tojást termelő gazdák. A projektben kizárólag kis-és középvállalkozások vehetnek részt.

A támogatást a rendelet 15. cikke 2. bekezdésének c) pontjával összhangban nyújtják. Támogatható költségként a tanácsadási költségek számolhatók el

Az érintett ágazat(ok): Baromfi

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Internetcím: www.fa-fonden.dk

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 395/07

Tagállam: Ciprus

Régió: A támogatást a központi kormányzat nyújtja

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Jogalap:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Az éves költségvetés 42 105 EUR (24 000 CYP)

A támogatás maximális intenzitása:

| a) | 3 000 CYP az érintett állatok törzskönyvének létrehozása és vezetése során felmerülő igazgatási kiadások egy részének fedezésére szolgál. |
| --- | --- |

a)

3 000 CYP az érintett állatok törzskönyvének létrehozása és vezetése során felmerülő igazgatási kiadások egy részének fedezésére szolgál.

| b) | 21 000 CYP harmadik személyek által vagy terhére az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének meghatározása céljából végzett vizsgálatok költségeinek legfeljebb 70 %-ának fedezésére szolgál |
| --- | --- |

b)

21 000 CYP harmadik személyek által vagy terhére az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének meghatározása céljából végzett vizsgálatok költségeinek legfeljebb 70 %-ának fedezésére szolgál

A végrehajtás időpontja: 2007. december

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Pénzügyi támogatás nyújtása a ciprusi holstein-fríz tenyésztők szövetsége számára kötelezettségei végrehajtásához. Az állami támogatásban részesülő tevékenységek a következők:

A támogatási program az 1857/2006/EK rendelet 16. cikkének (Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás) a) és b) pontján alapul

Az érintett ágazat(ok): Szarvasmarha-tenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Internetcím: www.moa.gov.cy/da

Egyéb információk: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Támogatás száma: XA 396/07

Tagállam: Ciprus

Régió: A támogatást a központi kormányzat nyújtja

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Jogalap: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Az éves költségvetés 100 000 CYP

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás az olívabogyó-védelmi egyesületek esetében a növényvédő szerek és egyéb növényvédő eszközök piaci értékének 50 %-ára, egyéb növényvédelmi egyesületek esetében 30 %-ára, továbbá valamennyi növényvédelmi egyesület esetében a munkavégzésre, szállításra és ellenőrzésre fordított kiadások 30 %-ára terjedhet ki

A végrehajtás időpontja: 2007. december

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Pénzügyi támogatás nyújtása növényvédelmi egyesületek számára a megfelelő szolgáltatások, illetve az egyesület tagságához tartozó termelők által végzett növényvédelem biztosításához.

A támogatást az 1857/2006/EK mentesítési rendelet 10. cikke alapján nyújtják és kizárólag a 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározott kis- és középvállalkozásokra vonatkozik, amelyek mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó természetes vagy jogi személyek (mezőgazdasági termelők) lehetnek.

A támogatás a következőkre nyújtható:

Az érintett ágazat(ok): Növénytermesztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Internetcím: www.moa.gov.cy/da

Egyéb információk: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/32

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 101/11)

Támogatás száma: XA 245/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Polzela

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek akár 50 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek akár 50 %-a,

| — | egyéb területeken a támogatható költségek akár 40 %-a, |
| --- | --- |

—

egyéb területeken a támogatható költségek akár 40 %-a,

| — | fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek akár 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és 50 %-a egyéb területeken. |
| --- | --- |

—

fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek akár 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és 50 %-a egyéb területeken.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelt területek javítása, valamint a legelők kezelése.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások tényleges költségeinek akár 100 %-a, |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások tényleges költségeinek akár 100 %-a,

| — | a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközök esetében a tényleges költségek akár 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközök esetében a tényleges költségek akár 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése:

| — | a ténylegesen felmerülő költségek akár 100 %-a, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő költségek akár 100 %-a, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll,

| — | amennyiben az áthelyezés folytán a mezőgazdasági termelő korszerűbb létesítményekhez jut, akkor köteles a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből eredő többletérték legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %, |
| --- | --- |

—

amennyiben az áthelyezés folytán a mezőgazdasági termelő korszerűbb létesítményekhez jut, akkor köteles a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből eredő többletérték legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %,

| — | amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %. |
| --- | --- |

—

amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át köteles visszajuttatni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, e hozzájárulás mértéke legalább 55 %, illetve 45 %.

4.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek akár 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek akár 50 %-ára egészíti ki.

5.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a tényleges jogi és adminisztratív költségek akár 100 %-a. |
| --- | --- |

—

a tényleges jogi és adminisztratív költségek akár 100 %-a.

6.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a felmerült tényleges költségek akár 100 %-a; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket. |
| --- | --- |

—

a felmerült tényleges költségek akár 100 %-a; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket.

7.   Technikai segítségnyújtás:

| — | a költségek akár 100 %-a a következő esetekben: oktatás és szakképzés, harmadik fél által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket |
| --- | --- |

—

a költségek akár 100 %-a a következő esetekben: oktatás és szakképzés, harmadik fél által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek adott közvetlen pénzkifizetéseket

Végrehajtás időpontja: 2007. szeptember (vagy az önkormányzati rendelet hatálybalépésének időpontja)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Polzela település közigazgatási területén a mezőgazdaság és a vidéki területek megőrzésére és fejlesztésére a 2007–2013-as tervezési időszakban nyújtandó támogatásokról szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikk: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

6. cikk: Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése,

12. cikk: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikk: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikk: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikk: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Internetcím: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen éghajlati jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Ljubo ŽNIDAR

polgármester

Támogatás száma: XA 246/07

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Gelderland

A támogatási program megnevezése: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Jogalap: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: A 2007–2013-as időszakban évente legfeljebb 1 500 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: Amennyiben a kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek az alábbi mentesítési bejelentés alá esnek, akkor a 2007–2013-ra szóló többéves tartományi program (Provinciaal Meerjarenprogramma 2007–2013, a továbbiakban: PMJP) alapján a támogatás százalékos aránya, illetve összege támogatási részenként a következő:

A PMJP 2.2.2.1. cikke: A kis- és középméretű mezőgazdasági üzemek által az innováció és a környezetvédelem területén végrehajtott beruházások

A támogatható költségek közé a következők tartoznak: ingatlanok építése, megszerzése, renoválása vagy berendezése, új gépek és berendezések beszerzése, ideértve a számítógépes szoftverek beszerzését is, valamint általános költségek, többek között az építészek, mérnökök és tanácsadók díja.

Csak gazdaságilag életképes kis- és középméretű elsődleges mezőgazdasági üzemek részesülhetnek támogatásban.

A PMJP 2.1.1.1. cikke: Önkéntes parcellacsere

A támogatás a parcellacsere által érintett területekkel/parcellákkal kapcsolatban ténylegesen felmerült közjegyzői és földhivatali költségek 100 %-a lehet. Ezen költségek a végrehajtó szervezetek és hatóságok oldalán keletkeznek, ezért ezek részesülnek a támogatásban. A támogatás közvetetten a mezőgazdasági vállalkozók előnyére szolgál, mivel minden csere valamely elsődleges mezőgazdasággal foglalkozó kis- és középméretű üzem területét érinti.

A PMJP 2.2.2.2. cikke: Üzemi tanácsadás kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek számára

Csak elsődleges mezőgazdasággal foglalkozó kis- és közepes méretű üzemek részesülhetnek támogatásban. A támogatás nyújtására természetben kerül sor, a támogatás összegét az érintett tanácsadó cég részére fizetik ki. Az elsődleges mezőgazdasági termelő nem részesül közvetlen kifizetésben. Az üzemeket objektív szempontok alapján választják ki. Nem támogatják azokat a tanácsadási költségeket, amelyek visszatérő vagy állandó jellegűek és a vállalkozás szokásos működési költségeihez kapcsolódnak

A végrehajtás időpontja: A végrehajtásra a tájékoztatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele után kerül sor

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A PMJP általános célja az életerős mezőgazdaság biztosítása, ami a következőket foglalja magába:

jövőorientált, versenyképes mezőgazdaság, amely a vidéki területek gazdaságának motorja,

gazdaságilag életképes, fenntartható mezőgazdaság, amely fenntartható módon használja a talajt, a vizet, a levegőt és más természeti erőforrásokat.

Cikkenként részletezve a célok a következők:

2.1.1.1. cikk: Önkéntes parcellacsere

A területfejlesztési keretben leírtak alapján az újraparcellázás célja, hogy a vidék funkcióinak megfelelően javítsa a vidék területi felosztását. Ez lényegében a földterületek cseréjén keresztül valósul meg, amelyet e cikk lehetővé tesz.

2.2.2.1. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás

E cikk célja olyan fejlesztési és modernizációs beruházások támogatása, amelyek a termelés hatékonyságának növelésére, az újabb vagy jobb termékek előállítására és/vagy a gyártási eljárások és a termékek minőségének és fenntarthatóságának javítására irányulnak. Mindez hozzájárul a versenyképesebb, fenntarthatóbb és életképesebb mezőgazdaság kialakításához, amely méltányos bevételt biztosít a vállalkozónak, méltányos munkafeltételeket kínál, és eleget tesz a társadalmi elvárásoknak (a környezet, az állatjólét és -egészség, a higiéniai követelmények és az (agrár-)biodiverzitás vonatkozásában).

2.2.2.2. cikk: Üzemi tanácsadás

E cikk célja, hogy lehetővé tegye a mezőgazdasági termelőknek a jövőorientált, az üzem fenntartható fejlesztésére vonatkozó üzemi tanácsadás igénybevételét

Az érintett ágazat(ok): A támogatási program a kis- és közepes méretű (állattenyésztő, illetve növénytermesztő) mezőgazdasági üzemekre alkalmazható. Csak elsődleges termelővállalkozások jöhetnek szóba

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Internetcím: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Egyéb információk: A kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemeknek nyújtott támogatást a PMJP 3. részének alábbi cikkei alapján nyújtják:

2.1.1.1. cikk: Önkéntes parcellacsere

2.2.2.1. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás (üzemkorszerűsítés)

2.2.2.2. cikk: Üzemi tanácsadás

A támogatást olyan kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek vehetik igénybe, amelyek eleget tesznek az 1857/2006/EK rendelet 4. vagy 13. cikkében vagy a 15. cikk (2) bekezdésének c) pontjában foglaltaknak.

Amennyiben a fenti cikkek alapján más üzemek és/vagy entitások is jogosultak a támogatásra, erről a Bizottságot külön értesítik, illetve külön bejelentést tesznek az alkalmazandó jogszabályok (többek között a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet, a kutatási és fejlesztési célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi keretprogram és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet) alapján

Támogatás száma: XA 247/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Preddvor

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a beruházások támogatható költségeinek akár 50 %-a, egyéb területeken akár 40 %-a. |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a beruházások támogatható költségeinek akár 50 %-a, egyéb területeken akár 40 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelt területek javítása, valamint a legelők kezelése.

2.   A hagyományos épületek megőrzése:

| — | a nem termelési célt szolgáló eszközök esetében a támogatható költségek akár 100 %-a, |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló eszközök esetében a támogatható költségek akár 100 %-a,

| — | a termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások esetében a támogatható költségek akár 75 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken, és 60 %-a egyéb területeken, feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása. |
| --- | --- |

—

a termelési célt szolgáló eszközökbe való beruházások esetében a támogatható költségek akár 75 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken, és 60 %-a egyéb területeken, feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek akár 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek akár 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a tényleges jogi és adminisztratív költségek akár 50 %-a. |
| --- | --- |

—

a tényleges jogi és adminisztratív költségek akár 50 %-a.

5.   Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:

| — | a költségek akár 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek nyújtott közvetlen pénzkifizetéseket |
| --- | --- |

—

a költségek akár 100 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és nem tartalmazhat a termelőknek nyújtott közvetlen pénzkifizetéseket

Végrehajtás időpontja: 2007. szeptember (vagy az önkormányzati rendelet hatálybalépésének időpontja)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható kiadások: A Preddvor település közigazgatási területén a mezőgazdaság, az erdészet és a vidéki területek megőrzésére és fejlődésének előmozdítására nyújtandó állami támogatásokról szóló önkormányzati rendelet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikk: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikk: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

12. cikk: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikk: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

15. cikk: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Internetcím: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen éghajlati jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Miran ZADNIKAR

Preddvor település polgármestere

Támogatás száma: XA 290/07

Tagállam: Egyesült Királyság

Régió: Wales

A támogatási program megnevezése vagy az egyéni támogatásban részesülő vállalkozás neve: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Jogalap: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás vagy a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Pénzügyi év: 2007. október – 2008. január

Kiadások: Legfeljebb 10 000 000 GBP

Maximális támogatási intenzitás: A támogatás a hatóságok által hivatalosan elismert járványok kitörése miatt bekövetkező veszteségek megtérítésére/fedezésére korlátozódik, és nem haladhatja meg a program követelményeivel és azok teljesítésével összefüggő költségek 100 %-át

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A program tíz hétig működik és 2008.1.4.

A támogatás célja: A Light Lamb Welfare Disposal program azoknak a walesi gazdálkodóknak nyújt támogatást, akik az Egyesült Királyságban kitört száj-és körömfájás járvány miatti export-megszorítások következtében állatjóléti problémákkal szembesültek. A termelők felelőssége, hogy a támogatható állatokat (mégpedig 25 kg-nál nem nagyobb élősúlyú kissúlyú bárányokat) a gyűjtőközpontokba szállítsák. A szállítók támogatható állatonként 15 GBP-t fizetnek. Az állatok nem kerülnek be az emberi táplálkozási láncba. Vágás után a tetemeket további elhelyezésre elszállítják. Ezeknek a szolgáltatásoknak az ellátására a Welsh Assembly Government versenytárgyalást ír ki. Ez összhangban van az 1857/2006/EK EU-rendelet 10. cikkével, amely szerint a támogatás kizárólag a hatóságok által hivatalosan elismert járványok kitörése miatt bekövetkező veszteségek megtérítésére vehető igénybe

Támogatható költségek: A Light Lamb Welfare Disposal Scheme program értelmében a gyűjtőközpontok üzemeltetői támogatható állatonként 15 GBP támogatásban részesülnek. Ezen kívül az üzemeltetőknek a begyűjtéssel, vágással, szállítással, feldolgozással és elégetéssel összefüggő szolgáltatások után is fizetnek. Ezeket a költségeket versenytárgyalással határozzák meg. Ez összhangban van az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkével, amelynek értelmében a támogatás bruttó intenzitása nem haladhatja meg a 100 %-ot, és csak karantén-előírások következtében előforduló bevétel-kiesés kompenzálására vehető igénybe

Érintett ágazat(ok): A program Wales állattenyésztő ágazatának kissúlyú bárány szektorára alkalmazható

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Kapcsolattartó személy: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Internetcím: A programok részletei megtalálhatók

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

A Department for Environment, Food and Rural Affairs (Környezetvédelmi, Élelmiszerügyi és Vidékügyi Minisztérium, az Egyesült Királyság illetékes hatósága) nevében aláírással és keltezéssel ellátta:

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Támogatás száma: XA 291/07

Tagállam: Egyesült Királyság

Régió: England

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Jogalap: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Pénzügyi év: 2007. október 23. – 2008. március 31.

Kiadás: 10 000 000 GBP

A támogatás maximális intenzitása: A program célja 100 %-os támogatás nyújtása. A támogatás olyan járványok esetén elszenvedett, kifejezetten a zárlat alá helyezési kötelezettségből eredő veszteségekre korlátozódik, amelyek kitörését a hatóságok hivatalosan elismerték

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A program egyszeri támogatást nyújt arra jogosult hegyvidéki gazdáknak. A kifizetéseket 2008.3.31-ig számítják ki és hajtják végre

A támogatás célja: Segítségnyújtás hegyvidéki, extenzív juh- és szarvasmarha-tenyésztéssel foglalkozó kis- és középméretű gazdaságok számára Angliában, amelyeket különösen hátrányosan érintenek a száj- és körömfájás következtében bevezetett országos szállítási és kiviteli korlátozások. Az érintett gazdák számára különösen fontos, hogy juhaikat az évnek ebben az időszakában az őszi állatvásárokra szállíthassák, illetve exportálhassák, mert éves jövedelmük számottevő része ebből származik és komoly pénzügyi veszteséget szenvednek.

A támogatás összhangban van az 1857/2006/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjával, amely szerint támogatás nyújtható olyan, zárlat alá helyezési kötelezettségből eredő jövedelemveszteségekre, amelyek esetében a járvány kitörését a hatóságok hivatalosan elismerték

Támogatható költségek: A jelenlegi becslések szerint az élőállat-ágazatban a száj- és körömfájás gazdasági költsége augusztus 3-a óta 103 millió GBP és várhatóan tovább emelkedik. A program teljes költségvetése 10 millió GBP; a támogatásra jogosult gazdáknak nyújtott egyedi támogatásokat gazdaságuk nagyságának arányában számítják ki.

A program célja összhangban van az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkével, amely megállapítja, hogy a támogatás bruttó intenzitása nem haladhatja meg a 100 %-ot, és a támogatás célja a zárlat alá helyezési kötelezettségből eredő jövedelemveszteség ellensúlyozása.

Érintett ágazat(ok): A program Angliában a mezőgazdaság élőállat-ágazatában tevékenykedő kkv-kra vonatkozik, amelyek 2007-ben az England's Less Favoured Areas scheme (kedvezőtlen helyzetű térségek támogatási programja Angliában – the Hill Farm Allowance 2007 (hegyvidéki gazdaságoknak nyújtott támogatás 2007)) keretében támogatást kaptak

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Internetcím: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

A Department for Environment, Food and Rural Affairs (Környezetvédelmi, Élelmiszerügyi és Vidékügyi Minisztérium, az Egyesült Királyság illetékes hatósága) nevében aláírással és keltezéssel ellátta:

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---