# Jurnalul Oficial C 105/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 105 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5125 aprilie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 105

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5125 aprilie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 73-a sesiune plenară din 6 și 7 februarie 2008 |
| 2008/C 105/01 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Un sprijin mai eficient pentru cercetare și inovare în regiunile Uniunii Europene | 1 |
| 2008/C 105/02 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Evaluarea intermediară a Strategiei privind științele vieții și biotehnologia | 7 |
| 2008/C 105/03 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Contribuția activității de voluntariat la coeziunea economică și socială | 11 |
| 2008/C 105/04 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Flexicuritatea | 16 |
| 2008/C 105/05 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor prin intermediul educației | 21 |
| 2008/C 105/06 | Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind Evaluarea stării de sănătate a politicii agricole comune | 25 |
| 2008/C 105/07 | Rezoluția Comitetului Regiunilor la Consiliul European de primăvară din 2008 Strategia de creștere economică și ocupare a forței de muncă — Abordarea Paradoxului Lisabona | 31 |
| 2008/C 105/08 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate | 34 |
| 2008/C 105/09 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Cartea albă privind sportul | 40 |
| 2008/C 105/10 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Sinergia Mării Negre — O nouă inițiativă de cooperare regională | 46 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 73-a sesiune plenară din 6 și 7 februarie 2008

2008/C 105/01

Avizul Comitetului Regiunilor privind Un sprijin mai eficient pentru cercetare și inovare în regiunile Uniunii Europene

1

2008/C 105/02

Avizul Comitetului Regiunilor privind Evaluarea intermediară a Strategiei privind științele vieții și biotehnologia

7

2008/C 105/03

Avizul Comitetului Regiunilor privind Contribuția activității de voluntariat la coeziunea economică și socială

11

2008/C 105/04

Avizul Comitetului Regiunilor privind Flexicuritatea

16

2008/C 105/05

Avizul Comitetului Regiunilor privind Promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor prin intermediul educației

21

2008/C 105/06

Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind Evaluarea stării de sănătate a politicii agricole comune

25

2008/C 105/07

Rezoluția Comitetului Regiunilor la Consiliul European de primăvară din 2008 Strategia de creștere economică și ocupare a forței de muncă — Abordarea Paradoxului Lisabona

31

2008/C 105/08

Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate

34

2008/C 105/09

Avizul Comitetului Regiunilor privind Cartea albă privind sportul

40

2008/C 105/10

Avizul Comitetului Regiunilor privind Sinergia Mării Negre — O nouă inițiativă de cooperare regională

46

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 73-a sesiune plenară din 6 și 7 februarie 2008

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/1

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Un sprijin mai eficient pentru cercetare și inovare în regiunile Uniunii Europene”

(2008/C 105/01)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază atât importanța regiunilor în găsirea de soluții practice cu privire la utilizarea complementară a fondurilor pentru cercetare și a Fondurilor Structurale, acordându-se o atenție deosebită noilor state membre, cât și necesitatea acordării unui sprijin mai mare în acest sens de către UE și statele membre; |
| --- | --- |

—

subliniază atât importanța regiunilor în găsirea de soluții practice cu privire la utilizarea complementară a fondurilor pentru cercetare și a Fondurilor Structurale, acordându-se o atenție deosebită noilor state membre, cât și necesitatea acordării unui sprijin mai mare în acest sens de către UE și statele membre;

| — | susține necesitatea de a elabora strategii de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare și de a consolida guvernanța regională în materie de cercetare și inovare, sporind responsabilitatea tuturor părților interesate, în special pe cea a sectorului privat; |
| --- | --- |

—

susține necesitatea de a elabora strategii de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare și de a consolida guvernanța regională în materie de cercetare și inovare, sporind responsabilitatea tuturor părților interesate, în special pe cea a sectorului privat;

| — | solicită ca activitățile viitoare la nivelul UE să promoveze sinergiile finanțărilor pentru cercetare și inovare, să se acorde prioritate aplicațiilor care țin de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare și care au o importanță remarcabilă pentru o strategie regională de inovare, alocând cercetării și inovării o cotă substanțială și în creștere din Fondurile Structurale; |
| --- | --- |

—

solicită ca activitățile viitoare la nivelul UE să promoveze sinergiile finanțărilor pentru cercetare și inovare, să se acorde prioritate aplicațiilor care țin de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare și care au o importanță remarcabilă pentru o strategie regională de inovare, alocând cercetării și inovării o cotă substanțială și în creștere din Fondurile Structurale;

| — | subliniază că politicile europene trebuie să sprijine o combinare mai sofisticată a politicilor și un echilibru între a promova „polii de excelență” existenți și a permite apariția unora noi În consecință, ar trebui avută în vedere adăugarea unei dimensiuni teritoriale în Programul pentru competitivitate și inovare și în PC7, recunoscând în același timp faptul că PC7 pune accentul pe principiul excelenței; |
| --- | --- |

—

subliniază că politicile europene trebuie să sprijine o combinare mai sofisticată a politicilor și un echilibru între a promova „polii de excelență” existenți și a permite apariția unora noi În consecință, ar trebui avută în vedere adăugarea unei dimensiuni teritoriale în Programul pentru competitivitate și inovare și în PC7, recunoscând în același timp faptul că PC7 pune accentul pe principiul excelenței;

| — | solicită Comisiei să aibă în vedere o coordonare eficientă a finanțării rețelelor interregionale în cadrul Fondurilor Structurale, al PC7 și al Programului pentru competitivitate și inovare în domeniul cercetării și inovării, inclusiv difuzarea coordonată, periodică și mai eficientă a rezultatelor și bunelor practici și o mai bună interacțiune între diferitele „comunități”. |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să aibă în vedere o coordonare eficientă a finanțării rețelelor interregionale în cadrul Fondurilor Structurale, al PC7 și al Programului pentru competitivitate și inovare în domeniul cercetării și inovării, inclusiv difuzarea coordonată, periodică și mai eficientă a rezultatelor și bunelor practici și o mai bună interacțiune între diferitele „comunități”.

| Raportor | : | Jyrki MYLLYVIRTA (FI/PPE), primarul orașului Lahti |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Jyrki MYLLYVIRTA (FI/PPE), primarul orașului Lahti

Texte de referință

Concluziile Consiliului privind un sprijin mai eficient pentru cercetare și inovare: coordonarea utilizării Programului-cadru pentru cercetare și a Fondurilor Structurale — Reacție la raportul CREST, a 2811-a ședință a Consiliului pentru competitivitate, Luxemburg, 25 iunie 2007

Comunicarea Comisiei privind regiunile competitive datorită cercetării și inovării — O contribuție în favoarea consolidării creșterii și a îmbunătățirii cantitative și calitative a locurilor de muncă

COM(2007) 474 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

Consolidarea sinergiilor între diferitele instrumente de finanțare ale UE pentru perioada 2007-2013

| 1. | salută cu satisfacție concluziile adoptate de Consiliul Competitivitate la 25 iunie 2007„privind un sprijin mai eficient pentru cercetare și inovare: coordonarea utilizării Programului-cadru pentru cercetare și a Fondurilor Structurale — Reacție la raportul CREST” (1), prin care Consiliul a invitat statele membre și regiunile să pună în aplicare orientările CREST în mod voluntar și a solicitat în special Comitetului Regiunilor (CoR) să monitorizeze acest subiect. La rândul său, CoR ar dori să invite Consiliul să reexamineze tema pe baza prezentului aviz; |
| --- | --- |

1.

salută cu satisfacție concluziile adoptate de Consiliul Competitivitate la 25 iunie 2007„privind un sprijin mai eficient pentru cercetare și inovare: coordonarea utilizării Programului-cadru pentru cercetare și a Fondurilor Structurale — Reacție la raportul CREST” (1), prin care Consiliul a invitat statele membre și regiunile să pună în aplicare orientările CREST în mod voluntar și a solicitat în special Comitetului Regiunilor (CoR) să monitorizeze acest subiect. La rândul său, CoR ar dori să invite Consiliul să reexamineze tema pe baza prezentului aviz;

| 2. | recunoaște necesitatea îmbunătățirii sinergiilor între politicile de coeziune, cercetare și inovare ale UE, în funcție de obiectivele lor, și, în special, necesitatea utilizării eficiente și coordonate de către statele membre și regiuni a instrumentelor de finanțare aferente acestora. După cum confirmă și „Studiul privind capacitatea structurală și motivarea regiunilor și a autorităților locale și regionale în materie de cercetare și dezvoltare” (2), Comitetul Regiunilor a subliniat în mai multe avize atât importanța regiunilor în găsirea de soluții practice cu privire la utilizarea complementară a fondurilor pentru cercetare și a Fondurilor Structurale, acordându-se o atenție deosebită noilor state membre, cât și necesitatea acordării unui sprijin mai mare în acest sens de către UE și statele membre; |
| --- | --- |

2.

recunoaște necesitatea îmbunătățirii sinergiilor între politicile de coeziune, cercetare și inovare ale UE, în funcție de obiectivele lor, și, în special, necesitatea utilizării eficiente și coordonate de către statele membre și regiuni a instrumentelor de finanțare aferente acestora. După cum confirmă și „Studiul privind capacitatea structurală și motivarea regiunilor și a autorităților locale și regionale în materie de cercetare și dezvoltare” (2), Comitetul Regiunilor a subliniat în mai multe avize atât importanța regiunilor în găsirea de soluții practice cu privire la utilizarea complementară a fondurilor pentru cercetare și a Fondurilor Structurale, acordându-se o atenție deosebită noilor state membre, cât și necesitatea acordării unui sprijin mai mare în acest sens de către UE și statele membre;

| 3. | este de acord cu Consiliul și Comisia că acest lucru este fundamental pentru a asigura progresul aspectelor legate de cercetare și inovare ale Strategiei de la Lisabona reînnoite la nivel local și regional, îmbunătățind performanțele legate de cercetare și inovare în cadrul regiunilor europene. CoR semnalează că instituțiile de cercetare și metodele de lucru ale acestora sunt polivalente; noi cunoștințe pot fi generate în instituții de tipuri și dimensiuni variate. Chiar și instituțiile mici pot genera cunoaștere de interes internațional în domenii foarte specializate, mai ales atunci când fac parte din rețele mondiale și cooperează cu întreprinderi bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

3.

este de acord cu Consiliul și Comisia că acest lucru este fundamental pentru a asigura progresul aspectelor legate de cercetare și inovare ale Strategiei de la Lisabona reînnoite la nivel local și regional, îmbunătățind performanțele legate de cercetare și inovare în cadrul regiunilor europene. CoR semnalează că instituțiile de cercetare și metodele de lucru ale acestora sunt polivalente; noi cunoștințe pot fi generate în instituții de tipuri și dimensiuni variate. Chiar și instituțiile mici pot genera cunoaștere de interes internațional în domenii foarte specializate, mai ales atunci când fac parte din rețele mondiale și cooperează cu întreprinderi bazate pe cunoaștere;

| 4. | salută, susținând sugestiile prezentate de studiul CoR în această privință, potențialul mai mare al modului în care sunt concepute al șaptelea Program-cadru pentru cercetare (PC7), Fondurile Structurale, Programul pentru competitivitate și inovare și Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) pentru utilizarea coordonată a acestora de către regiuni, în vederea promovării cercetării și inovării. În special prin intermediul unui calendar comun și al unor resurse suplimentare, este posibil să se obțină rezultate substanțiale cu ajutorul unor mai mari sinergii. PC7 are, în prezent, un buget de 54 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013, iar pentru cercetare și dezvoltare a fost rezervat din Fondurile Structurale un procent de aproximativ 10 %, adică 45 miliarde EUR. La aceasta se adaugă o sumă echivalentă provenită din programe de cofinanțare națională. Acest lucru demonstrează importanța și potențialul Fondurilor Structurale în raport cu bugetul total echivalent al PC7; |
| --- | --- |

4.

salută, susținând sugestiile prezentate de studiul CoR în această privință, potențialul mai mare al modului în care sunt concepute al șaptelea Program-cadru pentru cercetare (PC7), Fondurile Structurale, Programul pentru competitivitate și inovare și Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) pentru utilizarea coordonată a acestora de către regiuni, în vederea promovării cercetării și inovării. În special prin intermediul unui calendar comun și al unor resurse suplimentare, este posibil să se obțină rezultate substanțiale cu ajutorul unor mai mari sinergii. PC7 are, în prezent, un buget de 54 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013, iar pentru cercetare și dezvoltare a fost rezervat din Fondurile Structurale un procent de aproximativ 10 %, adică 45 miliarde EUR. La aceasta se adaugă o sumă echivalentă provenită din programe de cofinanțare națională. Acest lucru demonstrează importanța și potențialul Fondurilor Structurale în raport cu bugetul total echivalent al PC7;

| 5. | în timp ce concluziile Consiliului și orientările CREST se concentrează numai asupra utilizării coordonate a Fondurilor Structurale și a PC7, CoR își exprimă dorința de a extinde domeniul de aplicare a acestora, în conformitate cu Comunicarea Comisiei Europene pe această temă, examinând și potențialul Programului pentru competitivitate și inovare și, într-o anumită măsură, al Fondului European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR); |
| --- | --- |

5.

în timp ce concluziile Consiliului și orientările CREST se concentrează numai asupra utilizării coordonate a Fondurilor Structurale și a PC7, CoR își exprimă dorința de a extinde domeniul de aplicare a acestora, în conformitate cu Comunicarea Comisiei Europene pe această temă, examinând și potențialul Programului pentru competitivitate și inovare și, într-o anumită măsură, al Fondului European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR);

| 6. | reamintește că Strategia de la Lisabona reînnoită din 2005 a plasat cercetarea și inovarea, considerate vectori esențiali ai creșterii economice și competitivității, în fruntea politicii europene și recunoaște „Strategia extinsă de inovare pentru Europa”, adoptată la summitul informal de la Lahti, din octombrie 2006, ca un important pas înainte în această privință. Pentru a sprijini suplimentarea investițiilor în cercetare și inovare în cadrul regiunilor UE, CoR solicită Consiliului European de primăvară din 2008 să consolideze aspectele legate de cercetare și inovare ale noii generații de orientări pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în cadrul ciclului de guvernanță 2008-2011 al Strategiei de la Lisabona; |
| --- | --- |

6.

reamintește că Strategia de la Lisabona reînnoită din 2005 a plasat cercetarea și inovarea, considerate vectori esențiali ai creșterii economice și competitivității, în fruntea politicii europene și recunoaște „Strategia extinsă de inovare pentru Europa”, adoptată la summitul informal de la Lahti, din octombrie 2006, ca un important pas înainte în această privință. Pentru a sprijini suplimentarea investițiilor în cercetare și inovare în cadrul regiunilor UE, CoR solicită Consiliului European de primăvară din 2008 să consolideze aspectele legate de cercetare și inovare ale noii generații de orientări pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în cadrul ciclului de guvernanță 2008-2011 al Strategiei de la Lisabona;

| 7. | aprobă ideea că este necesară o evaluare mai detaliată a gradului de acoperire spațială și a posibilelor sinergii. Aceasta înseamnă că trebuie consolidată analiza la nivel regional a potențialului și a nevoilor de cercetare și inovare, în special prin îmbunătățirea datelor statistice și calitative disponibile, de exemplu, prin intermediul inițiativelor la nivel comunitar, cum ar fi baza de date conținând principalele cifre la nivel regional sau exercițiile de monitorizare a politicilor, de tipul Tabloului de bord pentru inovare în Europa și al proiectului ERAWATCH, care sunt extinse la nivel regional; |
| --- | --- |

7.

aprobă ideea că este necesară o evaluare mai detaliată a gradului de acoperire spațială și a posibilelor sinergii. Aceasta înseamnă că trebuie consolidată analiza la nivel regional a potențialului și a nevoilor de cercetare și inovare, în special prin îmbunătățirea datelor statistice și calitative disponibile, de exemplu, prin intermediul inițiativelor la nivel comunitar, cum ar fi baza de date conținând principalele cifre la nivel regional sau exercițiile de monitorizare a politicilor, de tipul Tabloului de bord pentru inovare în Europa și al proiectului ERAWATCH, care sunt extinse la nivel regional;

| 8. | propune ca studiile de evaluare intermediară și ex post a instrumentelor de finanțare ale UE să includă analiza interdependenței dintre acestea și alte instrumente, în vederea obținerii sinergiilor care să permită sprijinirea cercetării și inovării în regiunile UE; |
| --- | --- |

8.

propune ca studiile de evaluare intermediară și ex post a instrumentelor de finanțare ale UE să includă analiza interdependenței dintre acestea și alte instrumente, în vederea obținerii sinergiilor care să permită sprijinirea cercetării și inovării în regiunile UE;

Guvernanța pe mai multe niveluri

| 9. | subliniază că procesul de creștere a potențialului de cercetare și inovare, cu scopul de a asigura Europei un avantaj competitiv durabil, poate avea succes doar prin implicarea orașelor și a autorităților regionale. Având în vedere proximitatea lor fizică, acestea constituie principalii catalizatori de cunoaștere și inovare în Europa. Un număr din ce în ce mai mare de regiuni europene plasează cercetarea și inovarea printre prioritățile absolute ale finanțării din fonduri publice; |
| --- | --- |

9.

subliniază că procesul de creștere a potențialului de cercetare și inovare, cu scopul de a asigura Europei un avantaj competitiv durabil, poate avea succes doar prin implicarea orașelor și a autorităților regionale. Având în vedere proximitatea lor fizică, acestea constituie principalii catalizatori de cunoaștere și inovare în Europa. Un număr din ce în ce mai mare de regiuni europene plasează cercetarea și inovarea printre prioritățile absolute ale finanțării din fonduri publice;

| 10. | consideră că sunt necesare măsuri suplimentare atât pentru realizarea obiectivelor ambițioase ale Strategiei de la Lisabona reînnoite, precum și a obiectivului de la Barcelona privind investirea a cel puțin 3 % din PIB-ul UE în cercetare și dezvoltare până în 2010, două treimi din fonduri provenind din sectorul privat, cât și pentru asigurarea coeziunii economice și sociale în UE. Comitetul reamintește că o creștere a capacității de cercetare și inovare în regiunile europene poate fi realizată numai printr-un angajament comun și acțiuni coordonate la nivelul statelor membre, al UE și al regiunilor. Finanțarea UE reprezintă întotdeauna doar o mică proporție din totalul fondurilor publice destinate cercetării și inovării și este important ca politica UE să promoveze creșterea și coordonarea investițiilor statelor membre. Pe lângă contribuțiile publice, UE necesită în special un angajament mai ferm din partea sectorului privat; |
| --- | --- |

10.

consideră că sunt necesare măsuri suplimentare atât pentru realizarea obiectivelor ambițioase ale Strategiei de la Lisabona reînnoite, precum și a obiectivului de la Barcelona privind investirea a cel puțin 3 % din PIB-ul UE în cercetare și dezvoltare până în 2010, două treimi din fonduri provenind din sectorul privat, cât și pentru asigurarea coeziunii economice și sociale în UE. Comitetul reamintește că o creștere a capacității de cercetare și inovare în regiunile europene poate fi realizată numai printr-un angajament comun și acțiuni coordonate la nivelul statelor membre, al UE și al regiunilor. Finanțarea UE reprezintă întotdeauna doar o mică proporție din totalul fondurilor publice destinate cercetării și inovării și este important ca politica UE să promoveze creșterea și coordonarea investițiilor statelor membre. Pe lângă contribuțiile publice, UE necesită în special un angajament mai ferm din partea sectorului privat;

| 11. | dorește să asigure utilizarea coordonată a PC7, a Fondurilor Structurale și a Programului pentru competitivitate și inovare, deoarece acest lucru este esențial pentru competitivitatea UE și sinergia dintre politicile de coeziune, de cercetare și de inovare la nivel național și regional. Dezvoltarea zonelor rurale reprezintă, de asemenea, o componentă intrinsecă a dezvoltării regionale și trebuie sincronizată cu alte politici, inclusiv cele în materie de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

11.

dorește să asigure utilizarea coordonată a PC7, a Fondurilor Structurale și a Programului pentru competitivitate și inovare, deoarece acest lucru este esențial pentru competitivitatea UE și sinergia dintre politicile de coeziune, de cercetare și de inovare la nivel național și regional. Dezvoltarea zonelor rurale reprezintă, de asemenea, o componentă intrinsecă a dezvoltării regionale și trebuie sincronizată cu alte politici, inclusiv cele în materie de cercetare și inovare;

| 12. | consideră că PC7, care consolidează competitivitatea europeană, joacă un rol esențial în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona și în dezvoltarea spațiului european de cercetare, dar, în același timp, va trebui să completeze activitatea națională de cercetare și să se concentreze asupra sprijinirii acelor proiecte care nu pot fi realizate la nivel național. Combinarea resurselor diferitelor state membre poate servi atât intereselor naționale, cât și celor europene; |
| --- | --- |

12.

consideră că PC7, care consolidează competitivitatea europeană, joacă un rol esențial în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona și în dezvoltarea spațiului european de cercetare, dar, în același timp, va trebui să completeze activitatea națională de cercetare și să se concentreze asupra sprijinirii acelor proiecte care nu pot fi realizate la nivel național. Combinarea resurselor diferitelor state membre poate servi atât intereselor naționale, cât și celor europene;

| 13. | întâmpină cu satisfacție faptul că PC7 va consolida dimensiunea regională a sprijinului UE alocat cercetării prin inițiative precum „Regiunile cunoașterii 2” și „Potențialul de cercetare”. Însă volumul acestor inițiative specifice este prea limitat; CoR încurajează creșterea numărului acestora și solicită Comisiei să furnizeze autorităților regionale și o defalcare pe regiuni a finanțării prin intermediul PC7; |
| --- | --- |

13.

întâmpină cu satisfacție faptul că PC7 va consolida dimensiunea regională a sprijinului UE alocat cercetării prin inițiative precum „Regiunile cunoașterii 2” și „Potențialul de cercetare”. Însă volumul acestor inițiative specifice este prea limitat; CoR încurajează creșterea numărului acestora și solicită Comisiei să furnizeze autorităților regionale și o defalcare pe regiuni a finanțării prin intermediul PC7;

| 14. | reamintește poziția exprimată într-unul din avizele precedente privind Institutul European de Tehnologie (IET), și anume că trebuie să se prevadă includerea și implicarea regiunilor și a IMM-urilor chiar și în cadrul unor proiecte mari de cooperare la nivelul UE, cum este cazul IET; de exemplu, conceptul IET de „comunități ale cunoașterii și inovării” ar trebui utilizat pentru a crea parteneriate cu industria și autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

14.

reamintește poziția exprimată într-unul din avizele precedente privind Institutul European de Tehnologie (IET), și anume că trebuie să se prevadă includerea și implicarea regiunilor și a IMM-urilor chiar și în cadrul unor proiecte mari de cooperare la nivelul UE, cum este cazul IET; de exemplu, conceptul IET de „comunități ale cunoașterii și inovării” ar trebui utilizat pentru a crea parteneriate cu industria și autoritățile locale și regionale;

| 15. | susține accentul pus de CREST pe necesitatea de a elabora strategii de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare și de a consolida guvernanța regională în materie de cercetare și inovare. Un element important în acest sens este elaborarea unei strategii specifice pentru utilizarea în comun a PC7 și a Fondurilor Structurale în vederea elaborării unei strategii de cercetare și inovare. Necesitatea asigurării unui sprijin coordonat ar trebui luată în considerare într-una din primele etape ale planificării, care ar trebui realizată printr-un proces de jos în sus de selectare a obiectivelor strategice de cercetare și inovare în cadrul programelor operaționale. În acest scop, s-ar putea include, de exemplu, rezerve de finanțare în programele operaționale, la fel ca în cazul unor regiuni ale UE; |
| --- | --- |

15.

susține accentul pus de CREST pe necesitatea de a elabora strategii de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare și de a consolida guvernanța regională în materie de cercetare și inovare. Un element important în acest sens este elaborarea unei strategii specifice pentru utilizarea în comun a PC7 și a Fondurilor Structurale în vederea elaborării unei strategii de cercetare și inovare. Necesitatea asigurării unui sprijin coordonat ar trebui luată în considerare într-una din primele etape ale planificării, care ar trebui realizată printr-un proces de jos în sus de selectare a obiectivelor strategice de cercetare și inovare în cadrul programelor operaționale. În acest scop, s-ar putea include, de exemplu, rezerve de finanțare în programele operaționale, la fel ca în cazul unor regiuni ale UE;

| 16. | declară că o coordonare a principalelor instrumente comunitare, cum ar fi PC7, Fondurile Structurale și Programul pentru competitivitate și inovare nu reprezintă doar o simplă chestiune de intenții politice, ci și o provocare în termeni de coerență politică. Asigurarea coerenței politice în cazul unor programe pe mai multe niveluri și implicând mai mulți parteneri necesită existența unui sistem eficient de guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

16.

declară că o coordonare a principalelor instrumente comunitare, cum ar fi PC7, Fondurile Structurale și Programul pentru competitivitate și inovare nu reprezintă doar o simplă chestiune de intenții politice, ci și o provocare în termeni de coerență politică. Asigurarea coerenței politice în cazul unor programe pe mai multe niveluri și implicând mai mulți parteneri necesită existența unui sistem eficient de guvernanță pe mai multe niveluri;

O cooperare și activități mai active și mai bine orientate

| 17. | consideră că Programul pentru competitivitate și inovare ar trebui să se concentreze asupra fazei de inovare și reproducere, în timp ce PC7 ar trebui să pună accentul pe faza de cercetare și dezvoltare, pentru a promova competitivitatea Europei pe plan internațional. Acest lucru ar trebui să evite decalajele de finanțare dintre cercetare, dezvoltare și aplicare; |
| --- | --- |

17.

consideră că Programul pentru competitivitate și inovare ar trebui să se concentreze asupra fazei de inovare și reproducere, în timp ce PC7 ar trebui să pună accentul pe faza de cercetare și dezvoltare, pentru a promova competitivitatea Europei pe plan internațional. Acest lucru ar trebui să evite decalajele de finanțare dintre cercetare, dezvoltare și aplicare;

| 18. | sugerează, la fel ca și studiul CoR, acordarea unei priorități deosebite aplicațiilor care țin de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare, în ceea ce privește importanța inovării la nivel regional. O opțiune ar fi să se acorde prioritate aplicațiilor care țin de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare și care au o importanță evidentă, remarcabilă pentru o strategie regională de inovare, îndeplinind, în același timp, criteriile de calitate în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

18.

sugerează, la fel ca și studiul CoR, acordarea unei priorități deosebite aplicațiilor care țin de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare, în ceea ce privește importanța inovării la nivel regional. O opțiune ar fi să se acorde prioritate aplicațiilor care țin de PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare și care au o importanță evidentă, remarcabilă pentru o strategie regională de inovare, îndeplinind, în același timp, criteriile de calitate în domeniul cercetării;

| 19. | dorește să solicite Comisiei să se concentreze mai mult pe utilizarea Fondurilor Structurale pentru investiții în cercetare și inovare. CoR recunoaște necesitatea de a aloca o parte substanțială și din ce în ce mai mare din Fondurile Structurale cercetării și inovării, după modelul programelor Fondurilor Structurale pentru perioada 2007-2013 din cadrul Agendei Lisabona și de a da curs, de exemplu, recomandării formulate în raportul Aho „Crearea unei Europe inovatoare”, aprobat de Comitetul consultativ european pentru cercetare (EURAB), de a aloca cel puțin 20 % din investiții inovării și cunoașterii în cadrul viitoarelor programe ale Fondurilor Structurale, această condiție devenind parte integrantă a procesului comunitar de punere în aplicare a Strategiei de la Lisabona; |
| --- | --- |

19.

dorește să solicite Comisiei să se concentreze mai mult pe utilizarea Fondurilor Structurale pentru investiții în cercetare și inovare. CoR recunoaște necesitatea de a aloca o parte substanțială și din ce în ce mai mare din Fondurile Structurale cercetării și inovării, după modelul programelor Fondurilor Structurale pentru perioada 2007-2013 din cadrul Agendei Lisabona și de a da curs, de exemplu, recomandării formulate în raportul Aho „Crearea unei Europe inovatoare”, aprobat de Comitetul consultativ european pentru cercetare (EURAB), de a aloca cel puțin 20 % din investiții inovării și cunoașterii în cadrul viitoarelor programe ale Fondurilor Structurale, această condiție devenind parte integrantă a procesului comunitar de punere în aplicare a Strategiei de la Lisabona;

| 20. | încurajează introducerea unor stimulente suplimentare în cadrul Fondurilor Structurale pentru a sprijini cercetarea și inovarea. Aceste stimulente ar putea include rate de subvenționare diferențiate care să favorizeze investițiile în proiecte de cercetare și inovare și adoptarea unei contribuții mai scăzute (de exemplu, 10 %) din partea beneficiarilor naționali/regionali, pentru a reflecta presupusele riscuri și amortizarea pe termen lung, tipice pentru multe activități de cercetare și inovare, în special pentru cele care necesită crearea unei noi infrastructuri; |
| --- | --- |

20.

încurajează introducerea unor stimulente suplimentare în cadrul Fondurilor Structurale pentru a sprijini cercetarea și inovarea. Aceste stimulente ar putea include rate de subvenționare diferențiate care să favorizeze investițiile în proiecte de cercetare și inovare și adoptarea unei contribuții mai scăzute (de exemplu, 10 %) din partea beneficiarilor naționali/regionali, pentru a reflecta presupusele riscuri și amortizarea pe termen lung, tipice pentru multe activități de cercetare și inovare, în special pentru cele care necesită crearea unei noi infrastructuri;

| 21. | subliniază rolul special al politicii de coeziune în sprijinirea activității de inovare în regiuni și declară că Fondul European pentru Dezvoltare Regională (FEDR) poate fi utilizat, de asemenea, pentru finanțarea incubatoarelor de afaceri și a parcurilor științifice (infrastructură și conexiuni). Acestea reprezintă modalități importante de diseminare a cunoștințelor destinate utilizării pe piețe și permit crearea de legături între IMM-uri și universități. În ceea ce privește Fondul Social European (FSE), acesta poate oferi sprijin financiar pentru dezvoltarea competențelor (formare, servicii de orientare profesională etc.), precum și pentru dezvoltarea și modernizarea sistemelor și structurilor educaționale. În perioada de programare 2007-2013 se va pune accentul mai mult decât anterior pe consolidarea cercetării și inovării prin intermediul transferului de cunoștințe; |
| --- | --- |

21.

subliniază rolul special al politicii de coeziune în sprijinirea activității de inovare în regiuni și declară că Fondul European pentru Dezvoltare Regională (FEDR) poate fi utilizat, de asemenea, pentru finanțarea incubatoarelor de afaceri și a parcurilor științifice (infrastructură și conexiuni). Acestea reprezintă modalități importante de diseminare a cunoștințelor destinate utilizării pe piețe și permit crearea de legături între IMM-uri și universități. În ceea ce privește Fondul Social European (FSE), acesta poate oferi sprijin financiar pentru dezvoltarea competențelor (formare, servicii de orientare profesională etc.), precum și pentru dezvoltarea și modernizarea sistemelor și structurilor educaționale. În perioada de programare 2007-2013 se va pune accentul mai mult decât anterior pe consolidarea cercetării și inovării prin intermediul transferului de cunoștințe;

| 22. | subliniază importanța comunicării și exploatării cunoașterii, precum și a furnizării acesteia într-o formă care să poată fi integrată în activitatea de producție. Soluțiile și metodele obținute trebuie să fie accesibile, în mod liber, tuturor, în special IMM-urilor din acele zone în care nu există universități și institute de cercetare de înalt nivel. În practică, acest lucru ar putea fi realizat în cadrul clusterelor regionale. Ar trebui examinată utilizarea pe o scară mai largă în Europa a așa-numitelor birouri ale clusterelor, care au fost înființate în unele țări pentru a facilita difuzarea cunoașterii; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța comunicării și exploatării cunoașterii, precum și a furnizării acesteia într-o formă care să poată fi integrată în activitatea de producție. Soluțiile și metodele obținute trebuie să fie accesibile, în mod liber, tuturor, în special IMM-urilor din acele zone în care nu există universități și institute de cercetare de înalt nivel. În practică, acest lucru ar putea fi realizat în cadrul clusterelor regionale. Ar trebui examinată utilizarea pe o scară mai largă în Europa a așa-numitelor birouri ale clusterelor, care au fost înființate în unele țări pentru a facilita difuzarea cunoașterii;

| 23. | salută, în special, recomandările CREST de a îmbunătăți competențele IMM-urilor în materie de cercetare și capacitatea acestora de a exploata cunoașterea generată în altă parte, dar menționează că aplicarea recomandărilor CREST în regiuni poate avea loc doar pe bază voluntară întrucât perioada de programare în comun a programelor (Comisia și regiunile) s-a încheiat între timp. Ar trebui utilizate Fondurile Structurale pentru crearea de rețele, formarea și calificarea IMM-urilor în vederea includerii acestora în PC7, ceea ce ar permite ulterior crearea de conexiuni internaționale și transnaționale. Programul pentru competitivitate și inovare ar putea fi utilizat, de asemenea, pentru a ajuta IMM-urile să depășească posibilele lacune în etapa de inovare; |
| --- | --- |

23.

salută, în special, recomandările CREST de a îmbunătăți competențele IMM-urilor în materie de cercetare și capacitatea acestora de a exploata cunoașterea generată în altă parte, dar menționează că aplicarea recomandărilor CREST în regiuni poate avea loc doar pe bază voluntară întrucât perioada de programare în comun a programelor (Comisia și regiunile) s-a încheiat între timp. Ar trebui utilizate Fondurile Structurale pentru crearea de rețele, formarea și calificarea IMM-urilor în vederea includerii acestora în PC7, ceea ce ar permite ulterior crearea de conexiuni internaționale și transnaționale. Programul pentru competitivitate și inovare ar putea fi utilizat, de asemenea, pentru a ajuta IMM-urile să depășească posibilele lacune în etapa de inovare;

| 24. | dorește să sublinieze importanța activităților de inovare descentralizate și în orașele și regiunile mai mici. Rețelele de centre de expertiză coordonate la nivel regional sau național (de exemplu în Finlanda) reprezintă un exemplu de sistem care combină potențialul și resursele de afaceri și de cercetare la nivel local sau regional cu finanțare și politici naționale și comunitare. Centrele de expertiză formează clustere în diferite domenii și participă la rețele internaționale; |
| --- | --- |

24.

dorește să sublinieze importanța activităților de inovare descentralizate și în orașele și regiunile mai mici. Rețelele de centre de expertiză coordonate la nivel regional sau național (de exemplu în Finlanda) reprezintă un exemplu de sistem care combină potențialul și resursele de afaceri și de cercetare la nivel local sau regional cu finanțare și politici naționale și comunitare. Centrele de expertiză formează clustere în diferite domenii și participă la rețele internaționale;

Promovarea strategiilor și capacităților de cercetare și inovare în regiuni

| 25. | subliniază rolul esențial al strategiilor de cercetare și inovare regionale în conectarea diferiților parteneri interesați la strategie. După cum se subliniază și în studiul CoR, strategiile pot consolida instituțiile de cercetare prin plasarea lor în medii inovatoare, pot spori sentimentul responsabilității în rândul tuturor părților interesate și pot crea astfel un sistem regional de inovare și cercetare mai puternic. Sprijinul din partea diferitelor programe disponibile pentru diferite faze ale creării unei noi infrastructuri de cercetare este indispensabil; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul esențial al strategiilor de cercetare și inovare regionale în conectarea diferiților parteneri interesați la strategie. După cum se subliniază și în studiul CoR, strategiile pot consolida instituțiile de cercetare prin plasarea lor în medii inovatoare, pot spori sentimentul responsabilității în rândul tuturor părților interesate și pot crea astfel un sistem regional de inovare și cercetare mai puternic. Sprijinul din partea diferitelor programe disponibile pentru diferite faze ale creării unei noi infrastructuri de cercetare este indispensabil;

| 26. | subliniază valoarea unei abordări orientate în cadrul strategiilor regionale de cercetare și inovare, care să includă identificarea proiectelor emblematice. În acest sens, este necesară echilibrarea diferitelor abordări. În conformitate cu recomandarea CREST, una dintre acestea ar fi selectarea acelor priorități la nivel regional care le completează pe cele ale PC7 și ale Programului pentru competitivitate și inovare, cu scopul de a mări șansele potențiale ca sistemul regional de cercetare și inovare să poată beneficia de finanțare comunitară; |
| --- | --- |

26.

subliniază valoarea unei abordări orientate în cadrul strategiilor regionale de cercetare și inovare, care să includă identificarea proiectelor emblematice. În acest sens, este necesară echilibrarea diferitelor abordări. În conformitate cu recomandarea CREST, una dintre acestea ar fi selectarea acelor priorități la nivel regional care le completează pe cele ale PC7 și ale Programului pentru competitivitate și inovare, cu scopul de a mări șansele potențiale ca sistemul regional de cercetare și inovare să poată beneficia de finanțare comunitară;

| 27. | recunoaște numeroasele posibilități oferite în prezent de Fondurile Structurale și PC7 atât pentru susținerea unor sisteme eficiente de educație și formare pentru cercetători și întreprinderi în regiunile UE, cât și pentru crearea sau modernizarea infrastructurilor de cercetare și inovare, și salută recomandările formulate de CREST pentru a profita de acestea. CoR salută Forumul strategic european pentru infrastructuri de cercetare (ESFRI), care va realiza o analiză a aspectelor regionale ale infrastructurilor de cercetare paneuropene la începutul anului 2008 și solicită, în special, implicarea noilor state membre în această inițiativă; |
| --- | --- |

27.

recunoaște numeroasele posibilități oferite în prezent de Fondurile Structurale și PC7 atât pentru susținerea unor sisteme eficiente de educație și formare pentru cercetători și întreprinderi în regiunile UE, cât și pentru crearea sau modernizarea infrastructurilor de cercetare și inovare, și salută recomandările formulate de CREST pentru a profita de acestea. CoR salută Forumul strategic european pentru infrastructuri de cercetare (ESFRI), care va realiza o analiză a aspectelor regionale ale infrastructurilor de cercetare paneuropene la începutul anului 2008 și solicită, în special, implicarea noilor state membre în această inițiativă;

| 28. | solicită din nou crearea unor fonduri comune pentru cercetare și inovare ca noi modalități de cooperare instituțională între sectorul public și cel privat la nivel local și regional, subliniind faptul că dezvoltarea capacităților de cercetare și inovare este o misiune permanentă; |
| --- | --- |

28.

solicită din nou crearea unor fonduri comune pentru cercetare și inovare ca noi modalități de cooperare instituțională între sectorul public și cel privat la nivel local și regional, subliniind faptul că dezvoltarea capacităților de cercetare și inovare este o misiune permanentă;

Echilibrul între excelență și coeziune

| 29. | împărtășește, în ceea ce privește analiza Comisiei, preocuparea că investițiile destinate cercetării și activitățile de cercetare comunitare sunt concentrate doar în câteva regiuni. CoR a constatat cu îngrijorare că, în peste 100 de regiuni din Europa, cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare reprezintă mai puțin de 1 % din PIB; |
| --- | --- |

29.

împărtășește, în ceea ce privește analiza Comisiei, preocuparea că investițiile destinate cercetării și activitățile de cercetare comunitare sunt concentrate doar în câteva regiuni. CoR a constatat cu îngrijorare că, în peste 100 de regiuni din Europa, cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare reprezintă mai puțin de 1 % din PIB;

| 30. | subliniază că politicile europene de cercetare, inovare și coeziune ar trebui să urmărească obiective complementare și să coopereze în scopul îmbunătățirii cercetării și dezvoltării în Europa. Acest lucru implică preocuparea permanentă de a echilibra sprijinul pentru excelență și cel pentru coeziune. Dacă cercetarea și inovarea sunt indispensabile pentru creșterea economică, politicile europene trebuie să sprijine o combinare mai sofisticată a politicilor și un echilibru între a promova „polii de excelență” existenți și a permite apariția unora noi; |
| --- | --- |

30.

subliniază că politicile europene de cercetare, inovare și coeziune ar trebui să urmărească obiective complementare și să coopereze în scopul îmbunătățirii cercetării și dezvoltării în Europa. Acest lucru implică preocuparea permanentă de a echilibra sprijinul pentru excelență și cel pentru coeziune. Dacă cercetarea și inovarea sunt indispensabile pentru creșterea economică, politicile europene trebuie să sprijine o combinare mai sofisticată a politicilor și un echilibru între a promova „polii de excelență” existenți și a permite apariția unora noi;

| 31. | reamintește că a solicitat ca Fondurile Structurale să majoreze substanțial procentul investițiilor destinate activităților publice de cercetare și inovare de calitate din regiunile UE, în conformitate cu obiectivele de convergență și competitivitate regională și de ocupare a forței de muncă. CoR recunoaște că politica de coeziune urmează o abordare integrată și, prin urmare, nu poate trata cercetarea izolat, ci împreună cu inovarea; |
| --- | --- |

31.

reamintește că a solicitat ca Fondurile Structurale să majoreze substanțial procentul investițiilor destinate activităților publice de cercetare și inovare de calitate din regiunile UE, în conformitate cu obiectivele de convergență și competitivitate regională și de ocupare a forței de muncă. CoR recunoaște că politica de coeziune urmează o abordare integrată și, prin urmare, nu poate trata cercetarea izolat, ci împreună cu inovarea;

| 32. | subliniază că, deși PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare nu reprezintă instrumente de coeziune ca atare, acestea pot avea un impact inevitabil asupra coeziunii. CoR a solicitat ca obiectivul coeziunii să fie luat în considerare în toate politicile europene sectoriale. În consecință, ar trebui avută în vedere adăugarea unei dimensiuni teritoriale în Programul pentru competitivitate și inovare și în PC7, recunoscând în același timp faptul că PC7 pune accentul pe principiul excelenței; |
| --- | --- |

32.

subliniază că, deși PC7 și Programul pentru competitivitate și inovare nu reprezintă instrumente de coeziune ca atare, acestea pot avea un impact inevitabil asupra coeziunii. CoR a solicitat ca obiectivul coeziunii să fie luat în considerare în toate politicile europene sectoriale. În consecință, ar trebui avută în vedere adăugarea unei dimensiuni teritoriale în Programul pentru competitivitate și inovare și în PC7, recunoscând în același timp faptul că PC7 pune accentul pe principiul excelenței;

| 33. | recunoaște recomandările formulate de CREST cu privire la modul în care regiunile pot profita la maxim de Fondurile Structurale și de PC7 pentru a-și orienta sistemele de cercetare și inovare către excelență și pentru a atinge nivelul de competitivitate necesar la nivel european sau internațional. Acest lucru include îmbunătățirea creării de rețele regionale între institutele de cercetare, universități, IMM-uri și alte părți interesate, în vederea înființării de clustere, platforme și poli tehnologici regionali. De asemenea, este necesar să se faciliteze accesul acestora la proiecte și programe europene de cooperare în materie de cercetare și inovare, cum ar fi ERA-Net și platformele tehnologice europene, precum și la rețelele internaționale de întreprinderi și părți interesate din domeniul cercetării; |
| --- | --- |

33.

recunoaște recomandările formulate de CREST cu privire la modul în care regiunile pot profita la maxim de Fondurile Structurale și de PC7 pentru a-și orienta sistemele de cercetare și inovare către excelență și pentru a atinge nivelul de competitivitate necesar la nivel european sau internațional. Acest lucru include îmbunătățirea creării de rețele regionale între institutele de cercetare, universități, IMM-uri și alte părți interesate, în vederea înființării de clustere, platforme și poli tehnologici regionali. De asemenea, este necesar să se faciliteze accesul acestora la proiecte și programe europene de cooperare în materie de cercetare și inovare, cum ar fi ERA-Net și platformele tehnologice europene, precum și la rețelele internaționale de întreprinderi și părți interesate din domeniul cercetării;

| 34. | solicită în acest sens Comisiei Europene să-și continue acțiunile în domeniu, cum ar fi „Regiunile cunoașterii” în cadrul PC7, „Regiunile, actori ai schimbării economice” în cadrul FEDR și „Innova-Inno” în cadrul Programului pentru competitivitate și inovare. De asemenea, CoR subliniază că Fondurile Structurale ar trebui să contribuie la mărirea capacității științifice, tehnologice, antreprenoriale și manageriale a părților interesate la nivel local și regional, în special a IMM-urilor, pentru a le permite să participe la proiecte din cadrul PC7 și al Programului pentru competitivitate și inovare; |
| --- | --- |

34.

solicită în acest sens Comisiei Europene să-și continue acțiunile în domeniu, cum ar fi „Regiunile cunoașterii” în cadrul PC7, „Regiunile, actori ai schimbării economice” în cadrul FEDR și „Innova-Inno” în cadrul Programului pentru competitivitate și inovare. De asemenea, CoR subliniază că Fondurile Structurale ar trebui să contribuie la mărirea capacității științifice, tehnologice, antreprenoriale și manageriale a părților interesate la nivel local și regional, în special a IMM-urilor, pentru a le permite să participe la proiecte din cadrul PC7 și al Programului pentru competitivitate și inovare;

| 35. | în conformitate cu studiul CoR, solicită o schimbare semnificativă în utilizarea fondurilor comunitare, mai ales a Fondurilor Structurale de către regiuni, în special în vederea stimulării cererii în materie de cercetare și inovare, promovând inovarea deschisă și orientată către utilizator ca potențial regional. Absența unor mecanisme de absorbție care să permită exploatarea bazei de cunoștințe mondiale este principalul obstacol care împiedică regiunile să profite de inovarea deschisă; |
| --- | --- |

35.

în conformitate cu studiul CoR, solicită o schimbare semnificativă în utilizarea fondurilor comunitare, mai ales a Fondurilor Structurale de către regiuni, în special în vederea stimulării cererii în materie de cercetare și inovare, promovând inovarea deschisă și orientată către utilizator ca potențial regional. Absența unor mecanisme de absorbție care să permită exploatarea bazei de cunoștințe mondiale este principalul obstacol care împiedică regiunile să profite de inovarea deschisă;

| 36. | examinează criticile referitoare la suprapuneri în cazul sprijinului acordat pentru infrastructurile de cercetare în cadrul Fondurilor Structurale și al PC7 și subliniază că sunt necesare în acest sens o coordonare mai eficientă și o abordare mai rațională în ceea ce privește investițiile în infrastructura de cercetare și dezvoltare provenite din aceste două instrumente comunitare, care să asigure un echilibru între coeziune și excelență și să se concentreze asupra sprijinului acordat în diferite etape de creare a infrastructurii; |
| --- | --- |

36.

examinează criticile referitoare la suprapuneri în cazul sprijinului acordat pentru infrastructurile de cercetare în cadrul Fondurilor Structurale și al PC7 și subliniază că sunt necesare în acest sens o coordonare mai eficientă și o abordare mai rațională în ceea ce privește investițiile în infrastructura de cercetare și dezvoltare provenite din aceste două instrumente comunitare, care să asigure un echilibru între coeziune și excelență și să se concentreze asupra sprijinului acordat în diferite etape de creare a infrastructurii;

| 37. | reamintește în acest context punctul de vedere al CoR potrivit căruia conceptul de „excelență” în cadrul spațiului european de cercetare, precum și finanțarea cercetării la nivel național și european trebuie să aibă în vedere și centrele de cercetare foarte specializate, de mai mici dimensiuni, și părțile interesate mai puțin implicate în cercetare. Acestea sunt esențiale pentru punerea în aplicare a inovării și dezvoltarea cunoștințelor de interes internațional în domenii foarte specializate. Cercetarea nu ar trebui să se concentreze numai asupra tehnologiilor de vârf, deoarece chiar și domeniile de cercetare cu un grad tehnologic mai scăzut se pot dovedi foarte importante pentru inovare și dezvoltare în regiuni; |
| --- | --- |

37.

reamintește în acest context punctul de vedere al CoR potrivit căruia conceptul de „excelență” în cadrul spațiului european de cercetare, precum și finanțarea cercetării la nivel național și european trebuie să aibă în vedere și centrele de cercetare foarte specializate, de mai mici dimensiuni, și părțile interesate mai puțin implicate în cercetare. Acestea sunt esențiale pentru punerea în aplicare a inovării și dezvoltarea cunoștințelor de interes internațional în domenii foarte specializate. Cercetarea nu ar trebui să se concentreze numai asupra tehnologiilor de vârf, deoarece chiar și domeniile de cercetare cu un grad tehnologic mai scăzut se pot dovedi foarte importante pentru inovare și dezvoltare în regiuni;

| 38. | preconizează că utilizarea fondurilor comunitare pentru orientarea sistemelor de inovare și cercetare către excelență reprezintă o provocare esențială pentru regiuni în cadrul obiectivului „Competitivitatea regională și ocuparea forței de muncă” al Fondurilor Structurale. Acestea nu se pot baza în totalitate pe finanțare în cadrul PC7, iar Fondurile Structurale disponibile în acest sens sunt încă și mai reduse decât anterior; |
| --- | --- |

38.

preconizează că utilizarea fondurilor comunitare pentru orientarea sistemelor de inovare și cercetare către excelență reprezintă o provocare esențială pentru regiuni în cadrul obiectivului „Competitivitatea regională și ocuparea forței de muncă” al Fondurilor Structurale. Acestea nu se pot baza în totalitate pe finanțare în cadrul PC7, iar Fondurile Structurale disponibile în acest sens sunt încă și mai reduse decât anterior;

Difuzarea bunelor practici și a expertizei

| 39. | subliniază importanța acțiunilor planificate prezentate de Comisia Europeană, în următoarele scopuri:






  — | utilizarea mai eficientă a fondurilor comunitare prin lansarea, în primăvara anului 2008, a unui ghid practic pentru identificarea celor mai adecvate surse de finanțare pentru potențialii beneficiari (instituții de cercetare și întreprinderi). În orice caz, CoR solicită Comisiei o mai bună coordonare cu propunerea CREST de a transforma orientările CREST în recomandări mai operaționale; |
| --- | --- | --- |

39.

subliniază importanța acțiunilor planificate prezentate de Comisia Europeană, în următoarele scopuri:

—

utilizarea mai eficientă a fondurilor comunitare prin lansarea, în primăvara anului 2008, a unui ghid practic pentru identificarea celor mai adecvate surse de finanțare pentru potențialii beneficiari (instituții de cercetare și întreprinderi). În orice caz, CoR solicită Comisiei o mai bună coordonare cu propunerea CREST de a transforma orientările CREST în recomandări mai operaționale;

| — | raportarea, în primăvara anului 2009, privind progresele înregistrate la nivel național și regional în utilizarea coordonată a instrumentelor comunitare și cu privire la exemplele de bune practici la nivel național și regional; |
| --- | --- |

—

raportarea, în primăvara anului 2009, privind progresele înregistrate la nivel național și regional în utilizarea coordonată a instrumentelor comunitare și cu privire la exemplele de bune practici la nivel național și regional;

| — | organizarea de evenimente periodice la care cei implicați în cercetare, inovare și dezvoltare regională să se poată întâlni pentru a împărtăși idei, a face schimb de bune practici și a avea acces la sprijin și consultanță, considerând CoR ca fiind un partener important în acest sens; |
| --- | --- |

—

organizarea de evenimente periodice la care cei implicați în cercetare, inovare și dezvoltare regională să se poată întâlni pentru a împărtăși idei, a face schimb de bune practici și a avea acces la sprijin și consultanță, considerând CoR ca fiind un partener important în acest sens;

| — | îmbunătățirea schimbul de informații cu autoritățile naționale/regionale cu privire la beneficiarii PC7 și ai Programului pentru competitivitate și inovare de pe teritoriile lor, pentru a facilita finanțarea complementară prin intermediul instrumentelor de finanțare naționale/regionale/europene; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea schimbul de informații cu autoritățile naționale/regionale cu privire la beneficiarii PC7 și ai Programului pentru competitivitate și inovare de pe teritoriile lor, pentru a facilita finanțarea complementară prin intermediul instrumentelor de finanțare naționale/regionale/europene;

| 40. | subliniază importanța utilizării noilor programe de cooperare și comunicare în cadrul Fondurilor Structurale și al inițiativelor Interreg IV C și URBACT. Aceste programe sunt destinate difuzării avantajelor, direct de la o regiune la alta, prin intermediul inițiativei „Regiunile, actori ai schimbării economice” și al rețelelor create în cadrul acesteia, în cazul în care o regiune ar putea sau ar dori să beneficieze de rezultatul unui proiect reușit al unei regiuni mai avansate; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța utilizării noilor programe de cooperare și comunicare în cadrul Fondurilor Structurale și al inițiativelor Interreg IV C și URBACT. Aceste programe sunt destinate difuzării avantajelor, direct de la o regiune la alta, prin intermediul inițiativei „Regiunile, actori ai schimbării economice” și al rețelelor create în cadrul acesteia, în cazul în care o regiune ar putea sau ar dori să beneficieze de rezultatul unui proiect reușit al unei regiuni mai avansate;

| 41. | solicită Comisiei să aibă în vedere o coordonare eficientă a finanțării rețelelor interregionale în cadrul Fondurilor Structurale, al PC7 și al Programului pentru competitivitate și inovare și în domeniul cercetării și inovării, inclusiv difuzarea coordonată, periodică și mai eficientă a rezultatelor și bunelor practici și o mai bună interacțiune între diferitele „comunități”. |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să aibă în vedere o coordonare eficientă a finanțării rețelelor interregionale în cadrul Fondurilor Structurale, al PC7 și al Programului pentru competitivitate și inovare și în domeniul cercetării și inovării, inclusiv difuzarea coordonată, periodică și mai eficientă a rezultatelor și bunelor practici și o mai bună interacțiune între diferitele „comunități”.

Bruxelles, 6 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CREST 1203/07 — CREST (COMITETUL PENTRU CERCETARE ȘTIINȚIFICĂ ȘI TEHNICĂ AL UNIUNII EUROPENE) „Orientări privind coordonarea Programului-cadru pentru cercetare și a Fondurilor Structurale pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării”.

1

(2)  CDR/ETU/21/2005.

2

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/7

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Evaluarea intermediară a Strategiei privind științele vieții și biotehnologia”

(2008/C 105/02)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | recunoaște importanța-cheie a științelor vieții și biotehnologiei pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE și își declară disponibilitatea de a-și aduce întreaga contribuție, la nivelul regiunilor, pentru o continuare de succes a strategiei UE. Cu toate acestea, pentru ca acest lucru să se întâmple, trebuie avute în vedere atât oportunitățile, cât și riscurile și fiecare măsură a strategiei trebuie evaluată în funcție de beneficiile și riscurile acesteia pentru cetățean; |
| --- | --- |

—

recunoaște importanța-cheie a științelor vieții și biotehnologiei pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE și își declară disponibilitatea de a-și aduce întreaga contribuție, la nivelul regiunilor, pentru o continuare de succes a strategiei UE. Cu toate acestea, pentru ca acest lucru să se întâmple, trebuie avute în vedere atât oportunitățile, cât și riscurile și fiecare măsură a strategiei trebuie evaluată în funcție de beneficiile și riscurile acesteia pentru cetățean;

| — | accentuează rolul-cheie jucat de orașe și regiuni în sprijinirea consolidării capacităților și întărirea competitivității acestor tehnologii în context internațional, prin colaborarea regională și transfrontalieră, crearea de grupări regionale de tehnologie (clustere) și regruparea acestora, reunirea cercetării, industriei și finanțatorilor; |
| --- | --- |

—

accentuează rolul-cheie jucat de orașe și regiuni în sprijinirea consolidării capacităților și întărirea competitivității acestor tehnologii în context internațional, prin colaborarea regională și transfrontalieră, crearea de grupări regionale de tehnologie (clustere) și regruparea acestora, reunirea cercetării, industriei și finanțatorilor;

| — | încurajează orașele și regiunile să sprijine transferul de cunoștințe și inovația de la baza științifică până la industrie. Orașele și regiunile, în funcție de posibilități, vor îmbunătăți punerea la dispoziție a capitalului de risc, inclusiv pentru colaborări transfrontaliere, sprijinindu-i pe utilizatori în sensul brevetării invențiilor din domeniul biotehnologiei, cât și al utilizării acestor brevete. Instituțiile financiare de la nivel regional, național, dar în special cele de la nivelul UE ar trebui să creeze programe de sprijin care să permită partajarea riscului pentru IMM-urile din sectorul biotehnologiei; |
| --- | --- |

—

încurajează orașele și regiunile să sprijine transferul de cunoștințe și inovația de la baza științifică până la industrie. Orașele și regiunile, în funcție de posibilități, vor îmbunătăți punerea la dispoziție a capitalului de risc, inclusiv pentru colaborări transfrontaliere, sprijinindu-i pe utilizatori în sensul brevetării invențiilor din domeniul biotehnologiei, cât și al utilizării acestor brevete. Instituțiile financiare de la nivel regional, național, dar în special cele de la nivelul UE ar trebui să creeze programe de sprijin care să permită partajarea riscului pentru IMM-urile din sectorul biotehnologiei;

| — | încurajează astfel dezbaterile publice informate privind avantajele și riscurile constituite de științele vieții și biotehnologie: multe orașe și regiuni sprijină deja, în funcție de posibilități, informarea opiniei publice asupra bazelor, metodelor științifice și domeniilor de aplicare ale științei, ca și asupra cerințelor juridice și aspectelor etice din domeniul biotehnologiei. Aceste inițiative trebuie continuate cu insistență, cercetarea, industria și administrația publică trebuind să aibă o contribuție în acest sens. |
| --- | --- |

—

încurajează astfel dezbaterile publice informate privind avantajele și riscurile constituite de științele vieții și biotehnologie: multe orașe și regiuni sprijină deja, în funcție de posibilități, informarea opiniei publice asupra bazelor, metodelor științifice și domeniilor de aplicare ale științei, ca și asupra cerințelor juridice și aspectelor etice din domeniul biotehnologiei. Aceste inițiative trebuie continuate cu insistență, cercetarea, industria și administrația publică trebuind să aibă o contribuție în acest sens.

| Raportor | : | Karl DÖHLER (DE/PPE), membru al Parlamentului landului Bavaria |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Karl DÖHLER (DE/PPE), membru al Parlamentului landului Bavaria

Text de referință

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind evaluarea intermediară a Strategiei privind științele vieții și biotehnologia

COM(2007) 175 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | recunoaște importanța-cheie a științelor vieții și biotehnologiei pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE. Sectorul medical și farmaceutic, prelucrarea industrială și producția primară (în special produsele alimentare, furajele, dar și materiile prime regenerabile, energiile alternative) reprezintă domenii importante de aplicare. Astfel se creează noi abordări pentru rezolvarea unor probleme urgente cu privire la sistemul de sănătate, îmbătrânirea populației, asigurarea hranei unei populații mondiale în creștere, alimentarea cu energie și încălzirea globală; |
| --- | --- |

1.

recunoaște importanța-cheie a științelor vieții și biotehnologiei pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE. Sectorul medical și farmaceutic, prelucrarea industrială și producția primară (în special produsele alimentare, furajele, dar și materiile prime regenerabile, energiile alternative) reprezintă domenii importante de aplicare. Astfel se creează noi abordări pentru rezolvarea unor probleme urgente cu privire la sistemul de sănătate, îmbătrânirea populației, asigurarea hranei unei populații mondiale în creștere, alimentarea cu energie și încălzirea globală;

| 2. | este de acord cu punctul de vedere al Comisiei Europene, conform căruia științele vieții și biotehnologia contribuie substanțial la obiectivele fundamentale ale politicilor UE, cum ar fi: sănătatea, dezvoltarea durabilă, creșterea economică și crearea de locuri de muncă; salută strategia Comisiei Europene de promovare a științelor vieții și biotehnologiei și recunoaște succesele înregistrate în punerea în aplicare a strategiei; |
| --- | --- |

2.

este de acord cu punctul de vedere al Comisiei Europene, conform căruia științele vieții și biotehnologia contribuie substanțial la obiectivele fundamentale ale politicilor UE, cum ar fi: sănătatea, dezvoltarea durabilă, creșterea economică și crearea de locuri de muncă; salută strategia Comisiei Europene de promovare a științelor vieții și biotehnologiei și recunoaște succesele înregistrate în punerea în aplicare a strategiei;

| 3. | subliniază că utilizarea biotehnologiei ar trebui însoțită de o dezbatere socială largă privind avantajele și riscurile, inclusiv chestiunile etice ale acesteia, pentru a îmbunătăți nivelul de acceptare a acestor tehnologii de către public; acest lucru presupune o popularizare a cunoștințelor privind bazele științifice ale acestor tehnologii; |
| --- | --- |

3.

subliniază că utilizarea biotehnologiei ar trebui însoțită de o dezbatere socială largă privind avantajele și riscurile, inclusiv chestiunile etice ale acesteia, pentru a îmbunătăți nivelul de acceptare a acestor tehnologii de către public; acest lucru presupune o popularizare a cunoștințelor privind bazele științifice ale acestor tehnologii;

| 4. | salută crearea rețelelor europene ale regiunilor și grupărilor (clusterelor) active în domeniul biotehnologiei și științelor vieții și solicită sprijinirea acestora de către Comisia Europeană, cu scopul de a realiza un schimb de experiență, de a elabora în comun propuneri de proiecte și de a lua o poziție comună în cadrul procesului politic european; |
| --- | --- |

4.

salută crearea rețelelor europene ale regiunilor și grupărilor (clusterelor) active în domeniul biotehnologiei și științelor vieții și solicită sprijinirea acestora de către Comisia Europeană, cu scopul de a realiza un schimb de experiență, de a elabora în comun propuneri de proiecte și de a lua o poziție comună în cadrul procesului politic european;

| 5. | este conștient că orașele și regiunile au o influență importantă asupra promovării științelor vieții și biotehnologiei. În comparație cu cele de la nivel internațional, grupările europene de biotehnologie sunt relativ mici; de aceea, colaborarea în rețea este de o importanță hotărâtoare pentru competitivitatea acestora. Crearea de clustere, reunirea cercetării, industriei și finanțatorilor, comunicarea progreselor tehnologice către public, împreună cu colaborarea regională și transfrontalieră și regruparea clusterelor de biotehnologie depind de sprijinul orașelor și regiunilor pentru ca astfel să se concentreze capacitățile și pentru a întări competitivitatea acestora în context internațional; |
| --- | --- |

5.

este conștient că orașele și regiunile au o influență importantă asupra promovării științelor vieții și biotehnologiei. În comparație cu cele de la nivel internațional, grupările europene de biotehnologie sunt relativ mici; de aceea, colaborarea în rețea este de o importanță hotărâtoare pentru competitivitatea acestora. Crearea de clustere, reunirea cercetării, industriei și finanțatorilor, comunicarea progreselor tehnologice către public, împreună cu colaborarea regională și transfrontalieră și regruparea clusterelor de biotehnologie depind de sprijinul orașelor și regiunilor pentru ca astfel să se concentreze capacitățile și pentru a întări competitivitatea acestora în context internațional;

| 6. | recunoaște necesitatea continuării cu hotărâre a unora dintre numeroasele acțiuni întreprinse și își declară disponibilitatea de a-și aduce întreaga contribuție, la nivel regional, pentru o continuare de succes a acestora. În acest sens trebuie avute în vedere atât oportunitățile, cât și riscurile și fiecare măsură a strategiei trebuie evaluată în funcție de beneficiile aduse cetățeanului; |
| --- | --- |

6.

recunoaște necesitatea continuării cu hotărâre a unora dintre numeroasele acțiuni întreprinse și își declară disponibilitatea de a-și aduce întreaga contribuție, la nivel regional, pentru o continuare de succes a acestora. În acest sens trebuie avute în vedere atât oportunitățile, cât și riscurile și fiecare măsură a strategiei trebuie evaluată în funcție de beneficiile aduse cetățeanului;

Cu privire la prioritățile stabilite cu ocazia evaluării intermediare a strategiei

| 7. | confirmă faptul că orașele și regiunile vor contribui, în funcție de posibilități, la promovarea cercetării și dezvoltării pieței în domeniul aplicațiilor științelor vieții și biotehnologiei și în cel al bioeconomiei bazate pe cunoaștere. Solicită orașelor și regiunilor să-și aducă contribuția la informarea utilizatorilor cu privire la bazele juridice și procedurile administrative din domeniul biotehnologiei. În ceea ce privește îmbunătățirea coordonării cercetării, Comisia Europeană ar trebui nu doar să colaboreze cu statele membre, ci și să creeze platforme regionale, respectiv să implice direct asociațiile regionale în activitatea sa; |
| --- | --- |

7.

confirmă faptul că orașele și regiunile vor contribui, în funcție de posibilități, la promovarea cercetării și dezvoltării pieței în domeniul aplicațiilor științelor vieții și biotehnologiei și în cel al bioeconomiei bazate pe cunoaștere. Solicită orașelor și regiunilor să-și aducă contribuția la informarea utilizatorilor cu privire la bazele juridice și procedurile administrative din domeniul biotehnologiei. În ceea ce privește îmbunătățirea coordonării cercetării, Comisia Europeană ar trebui nu doar să colaboreze cu statele membre, ci și să creeze platforme regionale, respectiv să implice direct asociațiile regionale în activitatea sa;

| 8. | sprijină promovarea competitivității, transferului de cunoștințe și inovației de la baza științifică până la industrie: trebuie mărit gradul de conștientizare cu privire la potențialul comercial al rezultatelor cercetării; trebuie promovate înființările de întreprinderi și legăturile dintre cercetare și industrie. Orașele și regiunile, în funcție de posibilități, vor îmbunătăți punerea la dispoziție a capitalului de risc, inclusiv pentru colaborări transfrontaliere, sprijinindu-i pe utilizatori în sensul brevetării invențiilor din domeniul biotehnologiei, cât și al utilizării acestor brevete. Instituțiile financiare de la nivel regional, național, dar în special cele de la nivelul UE ar trebui să creeze programe de sprijin care să permită partajarea riscului pentru IMM-urile din sectorul biotehnologiei; |
| --- | --- |

8.

sprijină promovarea competitivității, transferului de cunoștințe și inovației de la baza științifică până la industrie: trebuie mărit gradul de conștientizare cu privire la potențialul comercial al rezultatelor cercetării; trebuie promovate înființările de întreprinderi și legăturile dintre cercetare și industrie. Orașele și regiunile, în funcție de posibilități, vor îmbunătăți punerea la dispoziție a capitalului de risc, inclusiv pentru colaborări transfrontaliere, sprijinindu-i pe utilizatori în sensul brevetării invențiilor din domeniul biotehnologiei, cât și al utilizării acestor brevete. Instituțiile financiare de la nivel regional, național, dar în special cele de la nivelul UE ar trebui să creeze programe de sprijin care să permită partajarea riscului pentru IMM-urile din sectorul biotehnologiei;

| 9. | este conștient de necesitatea îmbunătățirii condițiilor de pe piața forței de muncă prin promovarea intermedierii de locuri de muncă și prin sprijinirea formării inițiale și continue a lucrătorilor. Cercetătorii și alte categorii de lucrători necesari pentru dezvoltarea întreprinderilor din domeniul biotehnologiei trebuie atrași, iar emigrarea acestora trebuie evitată și, în același timp, acolo unde este cazul, personalul cu înaltă calificare, care a beneficiat de formare sau de experiență profesională în afara Europei, ar trebui încurajat să se întoarcă prin crearea de condiții atractive; |
| --- | --- |

9.

este conștient de necesitatea îmbunătățirii condițiilor de pe piața forței de muncă prin promovarea intermedierii de locuri de muncă și prin sprijinirea formării inițiale și continue a lucrătorilor. Cercetătorii și alte categorii de lucrători necesari pentru dezvoltarea întreprinderilor din domeniul biotehnologiei trebuie atrași, iar emigrarea acestora trebuie evitată și, în același timp, acolo unde este cazul, personalul cu înaltă calificare, care a beneficiat de formare sau de experiență profesională în afara Europei, ar trebui încurajat să se întoarcă prin crearea de condiții atractive;

| 10. | atrage atenția asupra faptului că biotehnologia oferă, pe lângă aplicațiile din domeniul sănătății și din cel al produselor alimentare și furajelor, alternative de viitor în industria chimică. Deja în prezent, 85 % din necesarul mondial de enzime este produs în Europa. Procesele enzimatice și biocatalitice promit economii substanțiale de resurse și energie, oferind astfel noi abordări pentru o organizare economică durabilă; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra faptului că biotehnologia oferă, pe lângă aplicațiile din domeniul sănătății și din cel al produselor alimentare și furajelor, alternative de viitor în industria chimică. Deja în prezent, 85 % din necesarul mondial de enzime este produs în Europa. Procesele enzimatice și biocatalitice promit economii substanțiale de resurse și energie, oferind astfel noi abordări pentru o organizare economică durabilă;

| 11. | este conștient de atitudinea critică a opiniei publice în special față de aplicațiile biotehnologice din sectorul produselor alimentare și furajelor. Larg răspândită în prezent, și exprimată de majoritatea consumatorilor, respingerea tehnicilor de modificare genetică din agricultură este contrabalansată de atitudinea pozitivă a opiniei publice, atunci când avantajele ecologice și de sănătate ale produsului sunt evidente; |
| --- | --- |

11.

este conștient de atitudinea critică a opiniei publice în special față de aplicațiile biotehnologice din sectorul produselor alimentare și furajelor. Larg răspândită în prezent, și exprimată de majoritatea consumatorilor, respingerea tehnicilor de modificare genetică din agricultură este contrabalansată de atitudinea pozitivă a opiniei publice, atunci când avantajele ecologice și de sănătate ale produsului sunt evidente;

| 12. | încurajează astfel dezbaterile publice informate privind avantajele și riscurile constituite de științele vieții și biotehnologie: multe orașe și regiuni sprijină deja, în funcție de posibilități, informarea opiniei publice asupra bazelor, metodelor științifice și domeniilor de aplicare ale științei, ca și asupra cerințelor juridice și aspectelor etice din domeniul biotehnologiei. Aceste inițiative trebuie continuate cu insistență; |
| --- | --- |

12.

încurajează astfel dezbaterile publice informate privind avantajele și riscurile constituite de științele vieții și biotehnologie: multe orașe și regiuni sprijină deja, în funcție de posibilități, informarea opiniei publice asupra bazelor, metodelor științifice și domeniilor de aplicare ale științei, ca și asupra cerințelor juridice și aspectelor etice din domeniul biotehnologiei. Aceste inițiative trebuie continuate cu insistență;

| 13. | solicită cercetării, industriei și administrației publice să își aducă o contribuție în acest sens; toate părțile interesate trebuie implicate împreună într-un forum de dialog. Orașele și regiunile trebuie să sprijine mai intens proiectele de cercetare sub aspectul chestiunilor socio-economice și etice ridicate de biotehnologie și să încurajeze difuzarea rezultatelor respectivelor cercetări. Acestea ar trebui să înființeze rețele de experți, care să adopte ad-hoc o anumită poziție cu privire la chestiunile socio-economice și etice relevante din punct de vedere al securității. Orașele și regiunile pot sprijini procese decizionale raționale, bazate pe principii științifice și procese transparente în domeniul autorizării produselor; |
| --- | --- |

13.

solicită cercetării, industriei și administrației publice să își aducă o contribuție în acest sens; toate părțile interesate trebuie implicate împreună într-un forum de dialog. Orașele și regiunile trebuie să sprijine mai intens proiectele de cercetare sub aspectul chestiunilor socio-economice și etice ridicate de biotehnologie și să încurajeze difuzarea rezultatelor respectivelor cercetări. Acestea ar trebui să înființeze rețele de experți, care să adopte ad-hoc o anumită poziție cu privire la chestiunile socio-economice și etice relevante din punct de vedere al securității. Orașele și regiunile pot sprijini procese decizionale raționale, bazate pe principii științifice și procese transparente în domeniul autorizării produselor;

| 14. | încurajează ideea ca, la aprobarea proiectelor în conformitate cu cel de-al șaptelea Program-cadru de cercetare, Comisia Europeană să acorde o importanță mai mare fazei de comunicare la nivel profesional a rezultatelor cercetării către publicul larg; din punct de vedere al conținutului, ar trebui să se realizeze în continuare proiecte de cercetare privind aplicațiile în agricultură ale tehnicilor de modificare genetică, riscurile și problemele ecologice și economice din acest domeniu; |
| --- | --- |

14.

încurajează ideea ca, la aprobarea proiectelor în conformitate cu cel de-al șaptelea Program-cadru de cercetare, Comisia Europeană să acorde o importanță mai mare fazei de comunicare la nivel profesional a rezultatelor cercetării către publicul larg; din punct de vedere al conținutului, ar trebui să se realizeze în continuare proiecte de cercetare privind aplicațiile în agricultură ale tehnicilor de modificare genetică, riscurile și problemele ecologice și economice din acest domeniu;

| 15. | împărtășește părerea Comisiei Europene în ceea ce privește importanța biotehnologiei aplicate în tratamentele medicale, din punct de vedere economic și de sănătate publică. Este sprijinită continuarea simplificării și clarificării legislației în acest sector, deoarece progresul tehnologic rapid a dus la o incertitudine juridică, având ca efect încetinirea dezvoltării sectorului. Ar fi indicat să se elaboreze orientări și recomandări internaționale, care să elimine barierele și să încurajeze dezvoltarea acestor aplicații; |
| --- | --- |

15.

împărtășește părerea Comisiei Europene în ceea ce privește importanța biotehnologiei aplicate în tratamentele medicale, din punct de vedere economic și de sănătate publică. Este sprijinită continuarea simplificării și clarificării legislației în acest sector, deoarece progresul tehnologic rapid a dus la o incertitudine juridică, având ca efect încetinirea dezvoltării sectorului. Ar fi indicat să se elaboreze orientări și recomandări internaționale, care să elimine barierele și să încurajeze dezvoltarea acestor aplicații;

| 16. | consideră de asemenea că biotehnologia modernă poate avea o contribuție la creșterea economică durabilă din agricultură; susține poziția Comisiei, potrivit căreia ar trebui să fie posibil ca toate formele de agricultură, cu plante modificate genetic, convenționale și ecologice, să poată coexista cu drepturi egale. Cu toate acestea, Comitetul atrage atenția asupra faptului că, la nivel regional, condițiile topografice, climatice sau structurale pot face dificilă coexistența între forme de producție convenționale și ecologice, pe de o parte, și culturi modificate genetic, pe de altă parte. Consumatorii informați ar trebui să aibă posibilitatea de a decide măsura în care produsele biotehnologice moderne se impun pe piață. În consecință, unele orașe și regiuni vor considera benefică utilizarea agrobiotehnologiei, în timp ce alte regiuni vor profita de metode de cultivare convenționale sau ecologice; |
| --- | --- |

16.

consideră de asemenea că biotehnologia modernă poate avea o contribuție la creșterea economică durabilă din agricultură; susține poziția Comisiei, potrivit căreia ar trebui să fie posibil ca toate formele de agricultură, cu plante modificate genetic, convenționale și ecologice, să poată coexista cu drepturi egale. Cu toate acestea, Comitetul atrage atenția asupra faptului că, la nivel regional, condițiile topografice, climatice sau structurale pot face dificilă coexistența între forme de producție convenționale și ecologice, pe de o parte, și culturi modificate genetic, pe de altă parte. Consumatorii informați ar trebui să aibă posibilitatea de a decide măsura în care produsele biotehnologice moderne se impun pe piață. În consecință, unele orașe și regiuni vor considera benefică utilizarea agrobiotehnologiei, în timp ce alte regiuni vor profita de metode de cultivare convenționale sau ecologice;

| 17. | acordă coexistenței diferitelor practici agricole o importanță crucială, nu doar sub aspectul bunei practici agricole, ci și în ceea ce privește nevoia de toleranță și încredere în procesul de informare, coordonare și cooperare între producătorii agricoli vecini. Comisiei Europene i se solicită să elaboreze orientările privind coexistența culturilor și să adopte cât mai curând valorile-prag privind etichetarea semințelor care conțin urme de organisme modificate genetic. Ar trebui totodată găsite soluții pentru organismele care nu au fost încă autorizate și evaluate sub aspectul siguranței în UE, dar pentru care acest lucru s-a întâmplat deja în alte state, pe baza unor criterii comparabile; |
| --- | --- |

17.

acordă coexistenței diferitelor practici agricole o importanță crucială, nu doar sub aspectul bunei practici agricole, ci și în ceea ce privește nevoia de toleranță și încredere în procesul de informare, coordonare și cooperare între producătorii agricoli vecini. Comisiei Europene i se solicită să elaboreze orientările privind coexistența culturilor și să adopte cât mai curând valorile-prag privind etichetarea semințelor care conțin urme de organisme modificate genetic. Ar trebui totodată găsite soluții pentru organismele care nu au fost încă autorizate și evaluate sub aspectul siguranței în UE, dar pentru care acest lucru s-a întâmplat deja în alte state, pe baza unor criterii comparabile;

| 18. | consideră prioritar să se aibă în vedere măsuri agricole practice adecvate pentru asigurarea menținerii tipurilor de agricultură tradițională și ecologică și coexistența durabilă a acestora cu culturile modificate genetic și să se studieze eventualele efecte pe termen lung ale OMG, ca și avantajele și riscurile OMG cultivate ca materii prime regenerabile pentru procesele industriale. Susține un program de acțiune pentru conservarea, caracterizarea, colectarea și utilizarea resurselor genetice în agricultura UE; |
| --- | --- |

18.

consideră prioritar să se aibă în vedere măsuri agricole practice adecvate pentru asigurarea menținerii tipurilor de agricultură tradițională și ecologică și coexistența durabilă a acestora cu culturile modificate genetic și să se studieze eventualele efecte pe termen lung ale OMG, ca și avantajele și riscurile OMG cultivate ca materii prime regenerabile pentru procesele industriale. Susține un program de acțiune pentru conservarea, caracterizarea, colectarea și utilizarea resurselor genetice în agricultura UE;

| 19. | salută cadrul juridic existent în domeniul științelor vieții și biotehnologiei, dar consideră că este încă nevoie de măsuri pentru îmbunătățirea coerenței diferitelor domenii juridice, de exemplu în ceea ce privește reglementările privind protecția proprietății intelectuale. În afară de aceasta, sub aspectul competitivității UE în domeniul biotehnologiei, ar trebui căutate posibilități de adaptare a cadrului legislativ în conformitate cu cel larg acceptat pe plan internațional. Orașele și regiunile se angajează, în cadrul sferei de competență a acestora, să pună în aplicare legislația europeană în mod unitar; în acest sens, ar trebui să existe un schimb de experiență interregional și internațional; |
| --- | --- |

19.

salută cadrul juridic existent în domeniul științelor vieții și biotehnologiei, dar consideră că este încă nevoie de măsuri pentru îmbunătățirea coerenței diferitelor domenii juridice, de exemplu în ceea ce privește reglementările privind protecția proprietății intelectuale. În afară de aceasta, sub aspectul competitivității UE în domeniul biotehnologiei, ar trebui căutate posibilități de adaptare a cadrului legislativ în conformitate cu cel larg acceptat pe plan internațional. Orașele și regiunile se angajează, în cadrul sferei de competență a acestora, să pună în aplicare legislația europeană în mod unitar; în acest sens, ar trebui să existe un schimb de experiență interregional și internațional;

Cu privire la punerea în aplicare a planului de acțiune cu 30 de puncte din 2002

| 20. | consideră că este necesară îmbunătățirea nivelului de cunoștințe în domeniul științelor vieții, în special sub aspectul formării inițiale și continue a lucrătorilor și profesorilor. Trebuie promovat dialogul interdisciplinar între oamenii de știință; |
| --- | --- |

20.

consideră că este necesară îmbunătățirea nivelului de cunoștințe în domeniul științelor vieții, în special sub aspectul formării inițiale și continue a lucrătorilor și profesorilor. Trebuie promovat dialogul interdisciplinar între oamenii de știință;

| 21. | recomandă ca reglementările privind protecția proprietății intelectuale în domeniul cercetării publice să fie clarificate, iar importanța transpunerii rezultatelor cercetării în aplicații comerciale să îi fie explicată comunității universitare. În acest sens, trebuie promovat și dialogul internațional; |
| --- | --- |

21.

recomandă ca reglementările privind protecția proprietății intelectuale în domeniul cercetării publice să fie clarificate, iar importanța transpunerii rezultatelor cercetării în aplicații comerciale să îi fie explicată comunității universitare. În acest sens, trebuie promovat și dialogul internațional;

| 22. | consideră că este nevoie de îmbunătățirea bazei de capital a industriei biotehnologice, în special a IMM-urilor, prin investiții în cercetare și dezvoltare tehnologică și în înființarea de întreprinderi, prin promovarea transferului tehnologic și prin finanțarea comercială a întreprinderilor. Dezvoltarea în continuare a industriei biotehnologice în Europa trebuie efectuată pe baza unor criterii unice; |
| --- | --- |

22.

consideră că este nevoie de îmbunătățirea bazei de capital a industriei biotehnologice, în special a IMM-urilor, prin investiții în cercetare și dezvoltare tehnologică și în înființarea de întreprinderi, prin promovarea transferului tehnologic și prin finanțarea comercială a întreprinderilor. Dezvoltarea în continuare a industriei biotehnologice în Europa trebuie efectuată pe baza unor criterii unice;

| 23. | sprijină ideea că în cadrul inițiativei „lead market” a Comisiei Europene produsele obținute pe baza biotehnologiilor să fie identificate ca „lead market” și solicită Comisiei Europene să ia în considerare potențialul existent din regiunile Europei la elaborarea măsurilor de întărire a acestor „lead markets”; |
| --- | --- |

23.

sprijină ideea că în cadrul inițiativei „lead market” a Comisiei Europene produsele obținute pe baza biotehnologiilor să fie identificate ca „lead market” și solicită Comisiei Europene să ia în considerare potențialul existent din regiunile Europei la elaborarea măsurilor de întărire a acestor „lead markets”;

| 24. | solicită continuarea eforturilor privind deschiderea și transparența platformelor tehnologice europene (PTE) active în domeniul științelor vieții și biotehnologiei pentru a implica, pe lângă industrie și comunitățile de cercetare, și alte părți interesate, cum ar fi colectivitățile teritoriale și în special IMM-urile; |
| --- | --- |

24.

solicită continuarea eforturilor privind deschiderea și transparența platformelor tehnologice europene (PTE) active în domeniul științelor vieții și biotehnologiei pentru a implica, pe lângă industrie și comunitățile de cercetare, și alte părți interesate, cum ar fi colectivitățile teritoriale și în special IMM-urile;

| 25. | sprijină un angajament mai puternic al regiunilor care activează în domeniul biotehnologiei în inițiativa ERA-Net din cel de-al șaptelea Program-cadru de cercetare, pentru coordonarea programelor naționale și regionale de cercetare; |
| --- | --- |

25.

sprijină un angajament mai puternic al regiunilor care activează în domeniul biotehnologiei în inițiativa ERA-Net din cel de-al șaptelea Program-cadru de cercetare, pentru coordonarea programelor naționale și regionale de cercetare;

| 26. | salută consolidarea rolului Grupului European pentru Etică. Trebuie promovată colaborarea între Comunitate și nivelurile național și regional, cu privire la chestiunile etice și socio-economice. Trebuie elaborate orientări etice, de exemplu cu privire la cercetarea în domeniul celulelor stem, biobăncilor, xenotransplanturilor, testelor genetice și experiențelor pe animale; |
| --- | --- |

26.

salută consolidarea rolului Grupului European pentru Etică. Trebuie promovată colaborarea între Comunitate și nivelurile național și regional, cu privire la chestiunile etice și socio-economice. Trebuie elaborate orientări etice, de exemplu cu privire la cercetarea în domeniul celulelor stem, biobăncilor, xenotransplanturilor, testelor genetice și experiențelor pe animale;

| 27. | sprijină continuarea activităților privind materialele de referință și validarea metodelor de detecție și se pronunță pentru dezvoltarea de metode pentru monitorizarea efectelor dăunătoare ale organismelor, alimentelor și furajelor modificate genetic; salută rolul conducător al Comisiei Europene în dezvoltarea în continuare a unor orientări, standarde și recomandări internaționale, în special în domeniul siguranței alimentare; |
| --- | --- |

27.

sprijină continuarea activităților privind materialele de referință și validarea metodelor de detecție și se pronunță pentru dezvoltarea de metode pentru monitorizarea efectelor dăunătoare ale organismelor, alimentelor și furajelor modificate genetic; salută rolul conducător al Comisiei Europene în dezvoltarea în continuare a unor orientări, standarde și recomandări internaționale, în special în domeniul siguranței alimentare;

| 28. | își declară disponibilitatea ca, împreună cu Comisia Europeană și statele membre, să revizuiască politica de cercetare în vederea realizării unei combinații corespunzătoare între tehnicile tradiționale și cele noi. Comitetul ar putea promova crearea de parteneriate de cercetare eficiente între țările în curs de dezvoltare și UE. Trebuie promovate organizațiile subregionale, regionale și internaționale, în special centrele internaționale de cercetări agricole; |
| --- | --- |

28.

își declară disponibilitatea ca, împreună cu Comisia Europeană și statele membre, să revizuiască politica de cercetare în vederea realizării unei combinații corespunzătoare între tehnicile tradiționale și cele noi. Comitetul ar putea promova crearea de parteneriate de cercetare eficiente între țările în curs de dezvoltare și UE. Trebuie promovate organizațiile subregionale, regionale și internaționale, în special centrele internaționale de cercetări agricole;

| 29. | salută activitățile Comisiei Europene orientate către utilizarea sigură și eficientă a biotehnologiei moderne și țările în curs de dezvoltare, ca și către sprijinirea capacităților acestora pentru evaluarea și abordarea riscurilor. UE, împreună cu comunitatea internațională, trebuie să concretizeze contribuția în materie de cercetare cu privire la combaterea HIV/SIDA, malariei, tuberculozei și a celorlalte boli cauzate de sărăcie. Recunoaște eforturile depuse de Comisia Europeană și statele membre pentru conservarea și utilizarea durabilă a resurselor genetice din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

salută activitățile Comisiei Europene orientate către utilizarea sigură și eficientă a biotehnologiei moderne și țările în curs de dezvoltare, ca și către sprijinirea capacităților acestora pentru evaluarea și abordarea riscurilor. UE, împreună cu comunitatea internațională, trebuie să concretizeze contribuția în materie de cercetare cu privire la combaterea HIV/SIDA, malariei, tuberculozei și a celorlalte boli cauzate de sărăcie. Recunoaște eforturile depuse de Comisia Europeană și statele membre pentru conservarea și utilizarea durabilă a resurselor genetice din țările în curs de dezvoltare;

| 30. | solicită o consolidare a funcției prospective a tuturor serviciilor Comisiei Europene, în special sub aspect tehnologic, pentru identificarea timpurie a noilor chestiuni survenite. Trebuie evaluată relevanța, coerența și eficacitatea legislației și politicilor, punerea în aplicare, împreună cu impactul social și economic al acestora. |
| --- | --- |

30.

solicită o consolidare a funcției prospective a tuturor serviciilor Comisiei Europene, în special sub aspect tehnologic, pentru identificarea timpurie a noilor chestiuni survenite. Trebuie evaluată relevanța, coerența și eficacitatea legislației și politicilor, punerea în aplicare, împreună cu impactul social și economic al acestora.

Bruxelles, 6 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/11

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Contribuția activității de voluntariat la coeziunea economică și socială”

(2008/C 105/03)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază contribuția economică importantă pe care activitatea de voluntariat o aduce la economiile locale, regionale, naționale și la cea comunitară, prin: (a) resursele umane suplimentare care desfășoară activități sociale și economice și (b) crearea de capital social și a unei mai bune calități a vieții, care se poate dovedi foarte importantă pentru investiții și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

—

subliniază contribuția economică importantă pe care activitatea de voluntariat o aduce la economiile locale, regionale, naționale și la cea comunitară, prin: (a) resursele umane suplimentare care desfășoară activități sociale și economice și (b) crearea de capital social și a unei mai bune calități a vieții, care se poate dovedi foarte importantă pentru investiții și crearea de locuri de muncă;

| — | evidențiază faptul că activitatea de voluntariat nu trebuie percepută în nici un domeniu ca un înlocuitor sau o alternativă la angajarea de personal; |
| --- | --- |

—

evidențiază faptul că activitatea de voluntariat nu trebuie percepută în nici un domeniu ca un înlocuitor sau o alternativă la angajarea de personal;

| — | încurajează colectarea de către statele membre a unor date statistice precise privind implicarea voluntară chiar și la nivel local și regional, în vederea lansării unor inițiative corespunzătoare la ambele niveluri; |
| --- | --- |

—

încurajează colectarea de către statele membre a unor date statistice precise privind implicarea voluntară chiar și la nivel local și regional, în vederea lansării unor inițiative corespunzătoare la ambele niveluri;

| — | consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunilor legate de absența unui statut juridic al activității de voluntariat, în special în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile, și recomandă ca acesteia să i se acorde, acolo unde se consideră oportun, un statut juridic clar definit și compatibil în toate statele membre, în ceea ce privește deplasările transfrontaliere în scopul prestării unei astfel de activități; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunilor legate de absența unui statut juridic al activității de voluntariat, în special în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile, și recomandă ca acesteia să i se acorde, acolo unde se consideră oportun, un statut juridic clar definit și compatibil în toate statele membre, în ceea ce privește deplasările transfrontaliere în scopul prestării unei astfel de activități;

| — | consideră că voluntariatul comportă o importantă dimensiune europeană și, prin urmare, ar dori să existe o abordare politică mai coerentă și mai cuprinzătoare, în special:






  — | mai bună înțelegere, prin mai multă cercetare și statistici de mai bună calitate la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

—

consideră că voluntariatul comportă o importantă dimensiune europeană și, prin urmare, ar dori să existe o abordare politică mai coerentă și mai cuprinzătoare, în special:

—

mai bună înțelegere, prin mai multă cercetare și statistici de mai bună calitate la nivelul UE;

| — | recunoașterea contribuției economice a voluntariatului și o mai largă acceptare a echivalentului monetar al acestei activități drept cofinanțare în cadrul programelor care beneficiază de fonduri UE; |
| --- | --- |

—

recunoașterea contribuției economice a voluntariatului și o mai largă acceptare a echivalentului monetar al acestei activități drept cofinanțare în cadrul programelor care beneficiază de fonduri UE;

| — | mai mare atenție acordată voluntariatului la nivelul UE, dincolo de temele cetățeniei și tineretului; |
| --- | --- |

—

mai mare atenție acordată voluntariatului la nivelul UE, dincolo de temele cetățeniei și tineretului;

| — | analizarea unor noi inițiative menite să încurajeze schimburile de experiență și mobilitatea voluntarilor printr-un program european de voluntariat accesibil tuturor vârstelor. |
| --- | --- |

—

analizarea unor noi inițiative menite să încurajeze schimburile de experiență și mobilitatea voluntarilor printr-un program european de voluntariat accesibil tuturor vârstelor.

| Raportor | : | Dl Declan MCDONNELL (IE/ALDE), membru al Consiliului municipal al orașului Galway și al Autorității regionale pentru vestul Irlandei |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dl Declan MCDONNELL (IE/ALDE), membru al Consiliului municipal al orașului Galway și al Autorității regionale pentru vestul Irlandei

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | consideră că activitatea de voluntariat, în înțelesul acestui aviz, prezintă trei caracteristici definitorii, și anume faptul că nu este îndeplinită în schimbul unei recompense financiare, este întreprinsă din proprie voință și în beneficiul altei persoane decât voluntarul sau familia acestuia. Aceste caracteristici acoperă un spectru larg de activități de voluntariat, de la cele formale la cele informale, de la cele pe termen scurt la cele pe termen lung, de la cele cu fracțiune de normă la cele cu normă întreagă (de exemplu serviciul de voluntariat); |
| --- | --- |

1.

consideră că activitatea de voluntariat, în înțelesul acestui aviz, prezintă trei caracteristici definitorii, și anume faptul că nu este îndeplinită în schimbul unei recompense financiare, este întreprinsă din proprie voință și în beneficiul altei persoane decât voluntarul sau familia acestuia. Aceste caracteristici acoperă un spectru larg de activități de voluntariat, de la cele formale la cele informale, de la cele pe termen scurt la cele pe termen lung, de la cele cu fracțiune de normă la cele cu normă întreagă (de exemplu serviciul de voluntariat);

| 2. | recunoaște faptul că activitatea de voluntariat reprezintă un element-cheie al cetățeniei active și al democrației la toate nivelurile, în sensul în care toți cei angajați în activități de voluntariat contribuie în mod direct sau indirect la îmbunătățirea societății în general, la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

2.

recunoaște faptul că activitatea de voluntariat reprezintă un element-cheie al cetățeniei active și al democrației la toate nivelurile, în sensul în care toți cei angajați în activități de voluntariat contribuie în mod direct sau indirect la îmbunătățirea societății în general, la nivel local, regional și național;

| 3. | recunoaște faptul că grupurile excluse social sunt cel mai puțin susceptibile să practice activitatea de voluntariat și că un obiectiv important constă în a încuraja aceste grupuri să se implice în voluntariat și în a le oferi percepția că este nevoie de ele pentru această activitate; |
| --- | --- |

3.

recunoaște faptul că grupurile excluse social sunt cel mai puțin susceptibile să practice activitatea de voluntariat și că un obiectiv important constă în a încuraja aceste grupuri să se implice în voluntariat și în a le oferi percepția că este nevoie de ele pentru această activitate;

| 4. | recunoaște rolul pe care activitatea de voluntariat îl joacă la nivel mondial în evoluția țărilor în curs de dezvoltare, ca și contribuția considerabilă pe care aceasta o are la reducerea în acest mod a sărăciei și la promovarea dialogului, la nivel global; |
| --- | --- |

4.

recunoaște rolul pe care activitatea de voluntariat îl joacă la nivel mondial în evoluția țărilor în curs de dezvoltare, ca și contribuția considerabilă pe care aceasta o are la reducerea în acest mod a sărăciei și la promovarea dialogului, la nivel global;

| 5. | recunoaște rolul pe care activitatea de voluntariat îl poate juca, la nivel local, regional și mondial, în confruntarea cu problemele schimbărilor climatice și în domeniul protecției civile, în asigurarea incluziunii sociale, a dezvoltării cooperării, a unei mai bune integrări a persoanelor cu handicap și a imigranților; |
| --- | --- |

5.

recunoaște rolul pe care activitatea de voluntariat îl poate juca, la nivel local, regional și mondial, în confruntarea cu problemele schimbărilor climatice și în domeniul protecției civile, în asigurarea incluziunii sociale, a dezvoltării cooperării, a unei mai bune integrări a persoanelor cu handicap și a imigranților;

Contribuția la Agenda Lisabona — importanța activității de voluntariat

| 6. | subliniază contribuția economică importantă pe care activitatea de voluntariat o aduce la economiile locale, regionale, naționale și la cea comunitară, prin: (a) resursele umane suplimentare care desfășoară activități sociale și economice (1) și (b) crearea de capital social și a unei mai bune calități a vieții, care se poate dovedi foarte importantă pentru investiții și crearea de locuri de muncă. Cercetările arată că există o corelație directă între capitalul social și nivelul de dezvoltare al regiunilor europene (2). Acceptă pe deplin faptul că acest capital poate fi perceput și ca având „un efect benefic și de consolidare asupra creșterii economice, și reciproc, ca și asupra altor sectoare esențiale, cum ar fi controlul social și incluziunea socială, sănătatea, guvernanța, instituțiile, responsabilizarea democratică” (3); |
| --- | --- |

6.

subliniază contribuția economică importantă pe care activitatea de voluntariat o aduce la economiile locale, regionale, naționale și la cea comunitară, prin: (a) resursele umane suplimentare care desfășoară activități sociale și economice (1) și (b) crearea de capital social și a unei mai bune calități a vieții, care se poate dovedi foarte importantă pentru investiții și crearea de locuri de muncă. Cercetările arată că există o corelație directă între capitalul social și nivelul de dezvoltare al regiunilor europene (2). Acceptă pe deplin faptul că acest capital poate fi perceput și ca având „un efect benefic și de consolidare asupra creșterii economice, și reciproc, ca și asupra altor sectoare esențiale, cum ar fi controlul social și incluziunea socială, sănătatea, guvernanța, instituțiile, responsabilizarea democratică” (3);

| 7. | evidențiază beneficiile activității de voluntariat pentru creșterea capacității de inserție profesională a unei persoane (4), prin participarea la un program de voluntariat și de serviciu voluntar. De asemenea, CoR consideră că celor mai vulnerabile grupuri sociale (imigranții, minoritățile, șomerii, persoanele fără adăpost, dependenții de droguri, cei care au abandonat școala) li se oferă astfel posibilitatea de a-și schimba viața, de a se implica în mod activ în societate (prin capacitățile și competențele dobândite) și de a obține locuri de muncă mai bine plătite, sau de a se reintegra în universul școlar. Prin intermediul acestei șanse, persoane provenind din toate mediile contribuie împreună la binele comun și creează coeziune socială, diversitate și respect; |
| --- | --- |

7.

evidențiază beneficiile activității de voluntariat pentru creșterea capacității de inserție profesională a unei persoane (4), prin participarea la un program de voluntariat și de serviciu voluntar. De asemenea, CoR consideră că celor mai vulnerabile grupuri sociale (imigranții, minoritățile, șomerii, persoanele fără adăpost, dependenții de droguri, cei care au abandonat școala) li se oferă astfel posibilitatea de a-și schimba viața, de a se implica în mod activ în societate (prin capacitățile și competențele dobândite) și de a obține locuri de muncă mai bine plătite, sau de a se reintegra în universul școlar. Prin intermediul acestei șanse, persoane provenind din toate mediile contribuie împreună la binele comun și creează coeziune socială, diversitate și respect;

| 8. | evidențiază valoarea adăugată pe care activitatea de voluntariat o poate procura activităților de asistență socială (de exemplu, proiecte ce vizează apropierea de persoanele cu handicap, care nu poate fi obținută întotdeauna prin intermediul serviciilor plătite); |
| --- | --- |

8.

evidențiază valoarea adăugată pe care activitatea de voluntariat o poate procura activităților de asistență socială (de exemplu, proiecte ce vizează apropierea de persoanele cu handicap, care nu poate fi obținută întotdeauna prin intermediul serviciilor plătite);

| 9. | subliniază rolul activității de voluntariat în furnizarea de răspunsuri noi și inovatoare la problemele sociale care apar, ca și în testarea furnizării de noi servicii și oportunități de angajare; |
| --- | --- |

9.

subliniază rolul activității de voluntariat în furnizarea de răspunsuri noi și inovatoare la problemele sociale care apar, ca și în testarea furnizării de noi servicii și oportunități de angajare;

| 10. | evidențiază, cu toate acestea, faptul că activitatea de voluntariat nu trebuie percepută în nici un domeniu ca un înlocuitor sau o alternativă la angajarea de personal; |
| --- | --- |

10.

evidențiază, cu toate acestea, faptul că activitatea de voluntariat nu trebuie percepută în nici un domeniu ca un înlocuitor sau o alternativă la angajarea de personal;

| 11. | subliniază efectele pozitive ale activității de voluntariat asupra sănătății unei persoane, ca și potențialele reduceri ale cheltuielilor serviciilor de sănătate la nivel local, regional și național, pe care activitatea de voluntariat le poate înlesni. Cercetările au arătat că activitatea de voluntariat poate avea un efect deosebit de benefic asupra sănătății persoanelor vârstnice (5). Aceste beneficii de sănătate pot fi înregistrate la orice vârstă, de la tinerețe până la vârsta pensionării, și pot avea un rol de prevenire a maladiilor fizice și mentale; |
| --- | --- |

11.

subliniază efectele pozitive ale activității de voluntariat asupra sănătății unei persoane, ca și potențialele reduceri ale cheltuielilor serviciilor de sănătate la nivel local, regional și național, pe care activitatea de voluntariat le poate înlesni. Cercetările au arătat că activitatea de voluntariat poate avea un efect deosebit de benefic asupra sănătății persoanelor vârstnice (5). Aceste beneficii de sănătate pot fi înregistrate la orice vârstă, de la tinerețe până la vârsta pensionării, și pot avea un rol de prevenire a maladiilor fizice și mentale;

| 12. | remarcă rolul esențial pe care activitatea de voluntariat îl poate avea în privința învățării pe tot parcursul vieții, permițând persoanelor să capete noi abilități, care contribuie la evoluția lor personală, socială și culturală, și conduc la creșterea și îmbunătățirea capacității acestora de inserție profesională într-un mediu economic aflat în continuă schimbare; susține în mod special introducerea activităților de voluntariat în școli, pentru a insufla valorile implicate de acesta; |
| --- | --- |

12.

remarcă rolul esențial pe care activitatea de voluntariat îl poate avea în privința învățării pe tot parcursul vieții, permițând persoanelor să capete noi abilități, care contribuie la evoluția lor personală, socială și culturală, și conduc la creșterea și îmbunătățirea capacității acestora de inserție profesională într-un mediu economic aflat în continuă schimbare; susține în mod special introducerea activităților de voluntariat în școli, pentru a insufla valorile implicate de acesta;

| 13. | subliniază rolul pe care activitatea de voluntariat îl joacă în sprijinirea inițiativelor de dezvoltare locală și în facilitarea punerii cu succes în aplicare a mai multor inițiative cu finanțare comunitară, cum ar fi programul LEADER. Acest tip de activitate acționează ca o contrapondere la efectele negative ale globalizării și contribuie la o dezvoltare economică locală durabilă; |
| --- | --- |

13.

subliniază rolul pe care activitatea de voluntariat îl joacă în sprijinirea inițiativelor de dezvoltare locală și în facilitarea punerii cu succes în aplicare a mai multor inițiative cu finanțare comunitară, cum ar fi programul LEADER. Acest tip de activitate acționează ca o contrapondere la efectele negative ale globalizării și contribuie la o dezvoltare economică locală durabilă;

| 14. | încurajează o colaborare mai strânsă între autoritățile publice și organizațiile de voluntari pentru dezvoltarea unor politici publice relevante, pentru a garanta că această politică răspunde mai bine nevoilor sectorului de voluntariat; |
| --- | --- |

14.

încurajează o colaborare mai strânsă între autoritățile publice și organizațiile de voluntari pentru dezvoltarea unor politici publice relevante, pentru a garanta că această politică răspunde mai bine nevoilor sectorului de voluntariat;

Lipsa de cercetare și de date statistice privind activitatea de voluntariat

| 15. | evidențiază necesitatea soluționării imediate a problemei ce constă în lipsa unor statistici complete și precise la nivel comunitar sau național privind contribuția economică a activității de voluntariat. În consecință, Comitetul Regiunilor salută angajamentul Belgiei, Franței, Republicii Cehe, Italiei și Slovaciei de a pune în aplicare prevederile manualului ONU privind instituțiile nonprofit în sistemul conturilor naționale; |
| --- | --- |

15.

evidențiază necesitatea soluționării imediate a problemei ce constă în lipsa unor statistici complete și precise la nivel comunitar sau național privind contribuția economică a activității de voluntariat. În consecință, Comitetul Regiunilor salută angajamentul Belgiei, Franței, Republicii Cehe, Italiei și Slovaciei de a pune în aplicare prevederile manualului ONU privind instituțiile nonprofit în sistemul conturilor naționale;

| 16. | încurajează colectarea de către statele membre a unor date statistice precise privind implicarea voluntară chiar și la nivel local și regional, în vederea lansării unor inițiative corespunzătoare la ambele niveluri; |
| --- | --- |

16.

încurajează colectarea de către statele membre a unor date statistice precise privind implicarea voluntară chiar și la nivel local și regional, în vederea lansării unor inițiative corespunzătoare la ambele niveluri;

| 17. | invită Comisia Europeană să creeze un sistem de colectare mai sistematică a datelor privind voluntarii și serviciile oferite de aceștia, și susține includerea activității de voluntariat într-o categorie specifică a statisticilor Eurostat, în scopul unei evaluări corecte a valorii economice a acestei activități; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia Europeană să creeze un sistem de colectare mai sistematică a datelor privind voluntarii și serviciile oferite de aceștia, și susține includerea activității de voluntariat într-o categorie specifică a statisticilor Eurostat, în scopul unei evaluări corecte a valorii economice a acestei activități;

| 18. | recomandă efectuarea unei cercetări comparate privind activitatea de voluntariat pe tot teritoriul UE, în vederea obținerii de date referitoare la tendințele de dezvoltare, la aria de acoperire a acesteia și la caracteristicile sale la nivel național, regional și local. Aceasta va permite identificarea cu claritate a unor similitudini și diferențe culturale în ceea ce privește activitatea de voluntariat și infrastructura acesteia; |
| --- | --- |

18.

recomandă efectuarea unei cercetări comparate privind activitatea de voluntariat pe tot teritoriul UE, în vederea obținerii de date referitoare la tendințele de dezvoltare, la aria de acoperire a acesteia și la caracteristicile sale la nivel național, regional și local. Aceasta va permite identificarea cu claritate a unor similitudini și diferențe culturale în ceea ce privește activitatea de voluntariat și infrastructura acesteia;

| 19. | recomandă efectuarea unei cercetări la nivel comunitar, în scopul identificării celor mai bune practici în promovarea și sprijinirea activității de voluntariat pe baze regionale și locale. În funcție de rezultatele cercetării, zonele cu o experiență mai veche în materie de voluntariat ar putea ajuta alte regiuni și localități să lanseze noi inițiative; |
| --- | --- |

19.

recomandă efectuarea unei cercetări la nivel comunitar, în scopul identificării celor mai bune practici în promovarea și sprijinirea activității de voluntariat pe baze regionale și locale. În funcție de rezultatele cercetării, zonele cu o experiență mai veche în materie de voluntariat ar putea ajuta alte regiuni și localități să lanseze noi inițiative;

Statutul juridic al activității de voluntariat

| 20. | consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunilor legate de absența unui statut juridic al activității de voluntariat, în special în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile, și recomandă ca acesteia să i se acorde, acolo unde se consideră oportun, un statut juridic clar definit și compatibil în toate statele membre, în ceea ce privește deplasările transfrontaliere în scopul prestării unei astfel de activități; |
| --- | --- |

20.

consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunilor legate de absența unui statut juridic al activității de voluntariat, în special în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile, și recomandă ca acesteia să i se acorde, acolo unde se consideră oportun, un statut juridic clar definit și compatibil în toate statele membre, în ceea ce privește deplasările transfrontaliere în scopul prestării unei astfel de activități;

| 21. | subliniază faptul că, de regulă, obstacolele în calea prestării activității de voluntariat, ca de exemplu lipsa asigurării sau suprimarea unor drepturi cum ar fi cele de securitate socială, nu ar trebui să apară, și că trebuie adoptate cadre juridice adecvate care să garanteze acest lucru; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că, de regulă, obstacolele în calea prestării activității de voluntariat, ca de exemplu lipsa asigurării sau suprimarea unor drepturi cum ar fi cele de securitate socială, nu ar trebui să apară, și că trebuie adoptate cadre juridice adecvate care să garanteze acest lucru;

Sprijinirea infrastructurilor de susținere a activității de voluntariat

| 22. | recomandă ca autoritățile locale și regionale să sprijine eforturile de dezvoltare a unei infrastructuri de susținere și înlesnire a activității de voluntariat, garantându-se totodată respectarea autonomiei sectorului voluntariatului. De exemplu, existența unor centre locale de voluntariat sau a altor infrastructuri corespunzătoare poate ajuta la promovarea activității voluntare, la furnizarea de informații privind posibilitățile de voluntariat și la „profesionalizarea” practicilor de gestionare a activității de voluntariat în cadrul organizațiilor care lucrează cu voluntari; |
| --- | --- |

22.

recomandă ca autoritățile locale și regionale să sprijine eforturile de dezvoltare a unei infrastructuri de susținere și înlesnire a activității de voluntariat, garantându-se totodată respectarea autonomiei sectorului voluntariatului. De exemplu, existența unor centre locale de voluntariat sau a altor infrastructuri corespunzătoare poate ajuta la promovarea activității voluntare, la furnizarea de informații privind posibilitățile de voluntariat și la „profesionalizarea” practicilor de gestionare a activității de voluntariat în cadrul organizațiilor care lucrează cu voluntari;

| 23. | observă faptul că există deja sisteme prin care se emit, de o manieră descentralizată, certificate de competență care atestă calificările, cunoștințele și experiențele dobândite în cadrul voluntariatului (6), și remarcă posibilitatea corelării acestor sisteme cu cel al CV-ului EUROPASS, pentru sprijinirea recunoașterii, la nivelul UE, a activității relevante în domeniul voluntariatului, în vederea angajării; |
| --- | --- |

23.

observă faptul că există deja sisteme prin care se emit, de o manieră descentralizată, certificate de competență care atestă calificările, cunoștințele și experiențele dobândite în cadrul voluntariatului (6), și remarcă posibilitatea corelării acestor sisteme cu cel al CV-ului EUROPASS, pentru sprijinirea recunoașterii, la nivelul UE, a activității relevante în domeniul voluntariatului, în vederea angajării;

| 24. | remarcă de asemenea posibilitatea decernării unor premii comunitare organizațiilor de voluntariat și de afaceri, în vederea prezentării unor exemple de bune practici și de excelență în ceea ce privește promovarea și încurajarea activității de voluntariat. Această decernare ar putea avea loc anual, în scopul încurajării unei dezbateri comunitare pe teme ca gestionarea și sprijinirea activității de voluntariat; |
| --- | --- |

24.

remarcă de asemenea posibilitatea decernării unor premii comunitare organizațiilor de voluntariat și de afaceri, în vederea prezentării unor exemple de bune practici și de excelență în ceea ce privește promovarea și încurajarea activității de voluntariat. Această decernare ar putea avea loc anual, în scopul încurajării unei dezbateri comunitare pe teme ca gestionarea și sprijinirea activității de voluntariat;

| 25. | în ceea ce privește activitățile de voluntariat destinate copiilor și adulților vulnerabili, subliniază faptul că, în lipsa unui proces de certificare a bunelor moravuri (police clearance) care să fie coordonat la nivel comunitar, persoanele migrante nu pot respecta cerințele stabilite de statele membre și de organizațiile care lucrează cu voluntari, în vederea protejării copiilor și adulților vulnerabili împotriva unor posibile abuzuri; |
| --- | --- |

25.

în ceea ce privește activitățile de voluntariat destinate copiilor și adulților vulnerabili, subliniază faptul că, în lipsa unui proces de certificare a bunelor moravuri (police clearance) care să fie coordonat la nivel comunitar, persoanele migrante nu pot respecta cerințele stabilite de statele membre și de organizațiile care lucrează cu voluntari, în vederea protejării copiilor și adulților vulnerabili împotriva unor posibile abuzuri;

Sprijin pentru organizațiile care depind de activitatea de voluntariat

| 26. | salută eforturile depuse de unele direcții generale (în special Direcția Generală Educație și Cultură) în vederea adoptării unei abordări mai flexibile, în sensul utilizării activității de voluntariat ca o modalitate de a completa finanțarea comunitară a unor proiecte, și subliniază faptul că activitatea de voluntariat ar trebui să fie mai bine acceptată ca echivalent al cofinanțării în alte programe cu finanțare comunitară, în condițiile în care costul acestei activități poate fi evaluat corespunzător. Aceasta ar însemna într-un fel un pas înainte către recunoașterea directă a valorii pe care apelul la voluntari îl are pentru organizațiile de voluntariat; |
| --- | --- |

26.

salută eforturile depuse de unele direcții generale (în special Direcția Generală Educație și Cultură) în vederea adoptării unei abordări mai flexibile, în sensul utilizării activității de voluntariat ca o modalitate de a completa finanțarea comunitară a unor proiecte, și subliniază faptul că activitatea de voluntariat ar trebui să fie mai bine acceptată ca echivalent al cofinanțării în alte programe cu finanțare comunitară, în condițiile în care costul acestei activități poate fi evaluat corespunzător. Aceasta ar însemna într-un fel un pas înainte către recunoașterea directă a valorii pe care apelul la voluntari îl are pentru organizațiile de voluntariat;

| 27. | recunoaște importanța promovării și sprijinirii celor mai bune practici de gestionare a activității voluntarilor în cadrul organizațiilor care apelează la voluntari. Cercetările arată că aplicarea unor astfel de bune practici poate conduce la utilizarea în mai mare măsură a activității de voluntariat în cadrul unei organizații și la un grad mai ridicat de permanentizare a voluntarilor care lucrează deja în cadrul acestora (7); |
| --- | --- |

27.

recunoaște importanța promovării și sprijinirii celor mai bune practici de gestionare a activității voluntarilor în cadrul organizațiilor care apelează la voluntari. Cercetările arată că aplicarea unor astfel de bune practici poate conduce la utilizarea în mai mare măsură a activității de voluntariat în cadrul unei organizații și la un grad mai ridicat de permanentizare a voluntarilor care lucrează deja în cadrul acestora (7);

| 28. | încurajează organizațiile care apelează la voluntari să utilizeze competențele și energiile acestora într-un mod strategic, pe baza unor politici și de o manieră planificată, pentru stimularea eficienței organizatorice și înregistrarea unor experiențe marcante în activitatea de voluntariat; |
| --- | --- |

28.

încurajează organizațiile care apelează la voluntari să utilizeze competențele și energiile acestora într-un mod strategic, pe baza unor politici și de o manieră planificată, pentru stimularea eficienței organizatorice și înregistrarea unor experiențe marcante în activitatea de voluntariat;

Rolul activității de voluntariat în coeziunea socială

| 29. | remarcă rolul-cheie pe care activitatea de voluntariat îl poate avea în evoluția individuală. Aceasta oferă o nouă perspectivă asupra societății și poate avea ca rezultat creșterea respectului de sine și a încrederii în sine a unei persoane, permițându-i acesteia să joace un rol mai pregnant într-o societate mai amplă; activitatea de voluntariat are o importanță mare pe plan local și regional, ca și pentru dezvoltarea economică, socială și culturală; |
| --- | --- |

29.

remarcă rolul-cheie pe care activitatea de voluntariat îl poate avea în evoluția individuală. Aceasta oferă o nouă perspectivă asupra societății și poate avea ca rezultat creșterea respectului de sine și a încrederii în sine a unei persoane, permițându-i acesteia să joace un rol mai pregnant într-o societate mai amplă; activitatea de voluntariat are o importanță mare pe plan local și regional, ca și pentru dezvoltarea economică, socială și culturală;

| 30. | recunoaște importanța pe care activitatea de voluntariat o poate avea în procesul de integrare la nivel local, regional și național, a comunităților noi și a celor excluse istoric. Activitatea de voluntariat permite persoanelor și grupurilor să întâlnească, în cadrul unui mediu pozitiv și de sprijin reciproc, alte persoane și grupuri, cu experiențe de viață diferite; |
| --- | --- |

30.

recunoaște importanța pe care activitatea de voluntariat o poate avea în procesul de integrare la nivel local, regional și național, a comunităților noi și a celor excluse istoric. Activitatea de voluntariat permite persoanelor și grupurilor să întâlnească, în cadrul unui mediu pozitiv și de sprijin reciproc, alte persoane și grupuri, cu experiențe de viață diferite;

| 31. | avertizează în privința pericolului reprezentat de concentrarea sprijinului comunitar pentru activitatea de voluntariat pe segmentul reprezentat de tineri și subliniază faptul că acest tip de activitate este unul în care toate segmentele societății pot juca un rol important și care să le aducă satisfacții; |
| --- | --- |

31.

avertizează în privința pericolului reprezentat de concentrarea sprijinului comunitar pentru activitatea de voluntariat pe segmentul reprezentat de tineri și subliniază faptul că acest tip de activitate este unul în care toate segmentele societății pot juca un rol important și care să le aducă satisfacții;

| 32. | în consecință, luând în considerare îmbătrânirea populației, invită Uniunea Europeană să încurajeze persoanele vârstnice să se implice în activități de voluntariat, având în vedere: (a) calificările și competențele dobândite de-a lungul vieții și (b) beneficiile de sănătate dovedite ale activității de voluntariat. Un exemplu excelent în acest sens îl reprezintă asociațiile pensionarilor activi din Irlanda; |
| --- | --- |

32.

în consecință, luând în considerare îmbătrânirea populației, invită Uniunea Europeană să încurajeze persoanele vârstnice să se implice în activități de voluntariat, având în vedere: (a) calificările și competențele dobândite de-a lungul vieții și (b) beneficiile de sănătate dovedite ale activității de voluntariat. Un exemplu excelent în acest sens îl reprezintă asociațiile pensionarilor activi din Irlanda;

| 33. | recunoaște faptul că activitatea de voluntariat joacă un rol activ în eliminarea izolării sociale în cazul persoanelor și grupurilor prin intermediul: (a) furnizării de sprijin social pentru copiii și adulții vulnerabili și (b) al faptului că voluntarul însuși își poate crea noi rețele de contact, ieșind astfel din propria sa izolare; |
| --- | --- |

33.

recunoaște faptul că activitatea de voluntariat joacă un rol activ în eliminarea izolării sociale în cazul persoanelor și grupurilor prin intermediul: (a) furnizării de sprijin social pentru copiii și adulții vulnerabili și (b) al faptului că voluntarul însuși își poate crea noi rețele de contact, ieșind astfel din propria sa izolare;

| 34. | ia notă de faptul că activitatea de voluntariat și proiectele specifice pot juca un rol important în promovarea și încurajarea dialogului dintre generații și a înțelegerii reciproce în societatea actuală, aflată într-o evoluție rapidă (8); |
| --- | --- |

34.

ia notă de faptul că activitatea de voluntariat și proiectele specifice pot juca un rol important în promovarea și încurajarea dialogului dintre generații și a înțelegerii reciproce în societatea actuală, aflată într-o evoluție rapidă (8);

| 35. | solicită instituirea unei inițiative de finanțare în cadrul programului de înfrățire dintre orașe, în vederea lansării unor proiecte de schimb de voluntari, în scopul consolidării rețelelor comunitare la nivel local și regional și a cetățeniei active; |
| --- | --- |

35.

solicită instituirea unei inițiative de finanțare în cadrul programului de înfrățire dintre orașe, în vederea lansării unor proiecte de schimb de voluntari, în scopul consolidării rețelelor comunitare la nivel local și regional și a cetățeniei active;

Implicarea angajatorilor publici și privați

| 36. | subliniază faptul că activitatea de voluntariat reprezintă un element-cheie în promovarea unui echilibru între viața profesională și cea privată a salariaților din Uniunea Europeană, prin încurajarea desfășurării de activități și a creării de rețele de contacte extraprofesionale; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că activitatea de voluntariat reprezintă un element-cheie în promovarea unui echilibru între viața profesională și cea privată a salariaților din Uniunea Europeană, prin încurajarea desfășurării de activități și a creării de rețele de contacte extraprofesionale;

| 37. | recomandă promovarea activității de voluntariat în cadrul organismelor publice de la nivel local și regional, prin încurajarea desfășurării de activități voluntare de către personalul propriu sau prin lansarea unor inițiative și parteneriate de voluntariat (9); |
| --- | --- |

37.

recomandă promovarea activității de voluntariat în cadrul organismelor publice de la nivel local și regional, prin încurajarea desfășurării de activități voluntare de către personalul propriu sau prin lansarea unor inițiative și parteneriate de voluntariat (9);

| 38. | sprijină dezvoltarea de legături durabile între întreprinderi și organizațiile locale de voluntariat, în scopul promovării responsabilității sociale a întreprinderilor, care se bazează atât pe resurse umane, cât și pe asistență financiară din partea întreprinderilor. Acest lucru poate fi realizat împreună cu IMM-urile locale, precum și cu organizațiile reprezentative ale întreprinderilor regionale și locale, prin determinarea promovării de către conducerea întreprinderii a activității de voluntariat în rândul angajaților; |
| --- | --- |

38.

sprijină dezvoltarea de legături durabile între întreprinderi și organizațiile locale de voluntariat, în scopul promovării responsabilității sociale a întreprinderilor, care se bazează atât pe resurse umane, cât și pe asistență financiară din partea întreprinderilor. Acest lucru poate fi realizat împreună cu IMM-urile locale, precum și cu organizațiile reprezentative ale întreprinderilor regionale și locale, prin determinarea promovării de către conducerea întreprinderii a activității de voluntariat în rândul angajaților;

Dezvoltarea unei dimensiuni comunitare

| 39. | consideră că voluntariatul comportă o importantă dimensiune europeană și, prin urmare, ar dori să existe o abordare politică mai coerentă și mai cuprinzătoare, în special:






  — | mai bună înțelegere, prin mai multă cercetare și statistici de mai bună calitate la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

39.

consideră că voluntariatul comportă o importantă dimensiune europeană și, prin urmare, ar dori să existe o abordare politică mai coerentă și mai cuprinzătoare, în special:

—

mai bună înțelegere, prin mai multă cercetare și statistici de mai bună calitate la nivelul UE;

| — | recunoașterea contribuției economice a voluntariatului și o mai largă acceptare a echivalentului monetar al acestei activități drept cofinanțare în cadrul programelor care beneficiază de fonduri UE; |
| --- | --- |

—

recunoașterea contribuției economice a voluntariatului și o mai largă acceptare a echivalentului monetar al acestei activități drept cofinanțare în cadrul programelor care beneficiază de fonduri UE;

| — | mai mare atenție acordată voluntariatului la nivelul UE, dincolo de temele cetățeniei și tineretului; |
| --- | --- |

—

mai mare atenție acordată voluntariatului la nivelul UE, dincolo de temele cetățeniei și tineretului;

| — | analizarea unor noi inițiative menite să încurajeze schimburile de experiență și mobilitatea voluntarilor printr-un program european de voluntariat accesibil tuturor vârstelor; |
| --- | --- |

—

analizarea unor noi inițiative menite să încurajeze schimburile de experiență și mobilitatea voluntarilor printr-un program european de voluntariat accesibil tuturor vârstelor;

| 40. | recomandă Comisiei să lanseze programe concrete de acțiune care să permită derularea unor proiecte europene transnaționale de voluntariat ce implică întreaga populație a Uniunii, și nu doar pe cea tânără; |
| --- | --- |

40.

recomandă Comisiei să lanseze programe concrete de acțiune care să permită derularea unor proiecte europene transnaționale de voluntariat ce implică întreaga populație a Uniunii, și nu doar pe cea tânără;

| 41. | recomandă declararea anului 2012 ca An european al cetățeniei active prin activități de voluntariat, în scopul punerii accentului pe promovarea activității de voluntariat și lansarea unor inițiative care să abordeze chestiunile prezentate în acest aviz; |
| --- | --- |

41.

recomandă declararea anului 2012 ca An european al cetățeniei active prin activități de voluntariat, în scopul punerii accentului pe promovarea activității de voluntariat și lansarea unor inițiative care să abordeze chestiunile prezentate în acest aviz;

| 42. | recunoaște faptul că, datorită naturii orizontale a activității de voluntariat în cadrul politicilor comunitare și a importanței acesteia în raport cu activitățile comunitare în diverse sectoare, se impune o mai bună coordonare a politicilor și activităților existente, în vederea rezolvării cu succes a problemelor ridicate în acest aviz; |
| --- | --- |

42.

recunoaște faptul că, datorită naturii orizontale a activității de voluntariat în cadrul politicilor comunitare și a importanței acesteia în raport cu activitățile comunitare în diverse sectoare, se impune o mai bună coordonare a politicilor și activităților existente, în vederea rezolvării cu succes a problemelor ridicate în acest aviz;

| 43. | încurajează Parlamentul European să fie mai proactiv în gestionarea naturii orizontale a activității de voluntariat. Pe lângă aceasta, un punct unic de contact pe lângă Comisia Europeană ar putea contribui la dezvoltarea potențialului pe care activitatea de voluntariat îl prezintă în diferite domenii strategice, dincolo de temele cetățeniei și tineretului; |
| --- | --- |

43.

încurajează Parlamentul European să fie mai proactiv în gestionarea naturii orizontale a activității de voluntariat. Pe lângă aceasta, un punct unic de contact pe lângă Comisia Europeană ar putea contribui la dezvoltarea potențialului pe care activitatea de voluntariat îl prezintă în diferite domenii strategice, dincolo de temele cetățeniei și tineretului;

| 44. | se angajează să contribuie la punerea în aplicare a recomandărilor prezentate în acest aviz, în parteneriat cu Parlamentul European și cu Comisia Europeană, acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

44.

se angajează să contribuie la punerea în aplicare a recomandărilor prezentate în acest aviz, în parteneriat cu Parlamentul European și cu Comisia Europeană, acolo unde este cazul.

Bruxelles, 7 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  A se vedea componenta importantă de voluntariat a programului 08 Welcome, lansat de orașul Liverpool (desemnat „Capitală europeană a culturii” în 2008).

1

(2)  Social Capital and Regional Economic Growth („Capitalul social și creșterea economică regională” — Beugelsdijk and van Schaik, 2003).

2

Social Capital and Regional Economic Growth

(3)  The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital („Bunăstarea națiunilor, rolul capitalului social și uman” — OECD 2001).

3

The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital

(4)  Time Bank/Reed Executive Survey of 200 of the UK's top businesses (Studiul Time Baank/Reed Executive privind cele mai importante 200 de întreprinderi din Regatul Unit — 2000)

4

Time Bank/Reed Executive Survey of 200 of the UK's top businesses

(http://timebank.org.uk/mediacentre/press_release_details.php?id=76).

(5)  The Health Benefits of Volunteering — A Review of Recent Research („Benefiicile de sănătate ale activității de voluntariat — un rezumat al cercetărilor recente” — Corporation for National and Community Service, 2007).

5

The Health Benefits of Volunteering

A Review of Recent Research

(6)  Un exemplu de astfel de sistem este cel introdus de landul Hessa din Germania

6

(http://www.kompetenznachweis.de/).

(7)  Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers („Practici de gestionare a activității voluntarilor și permanentizarea voluntarilor” — Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney, iunie 2004, The Urban Institute).

7

Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers

(8)  De exemplu, proiectul Living Scenes din Galway asociază 24 de elevi din anul terminal de la liceul „Întâmpinarea Domnului” (Presentation Secondary School) și 22 de adulți care fac parte din asociațiile pensionarilor activi din Galway, în cadrul unui program intergenerațional care face parte acum din programa școlară a anului terminal.

8

Living Scenes

Presentation Secondary School

(9)  Numeroase autorități locale și regionale din unele state membre au pus la punct sau sprijină în prezent programe de voluntariat cu implicarea personalului propriu, adesea prin cotizații voluntare destinate transferului de cunoștințe către organizații de binefacere, ca și sprijinirii tinerilor întreprinzători locali și a activităților de dezvoltare locală.

9

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/16

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Flexicuritatea”

(2008/C 105/04)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | atrage atenția asupra rolului autorităților locale și regionale în realizarea flexicurității în contextul Strategiei Lisabona, ce urmează a fi avut în vedere în discuțiile viitoare, pentru a reflecta adevărata sa importanță la nivelul UE și al statelor membre; în calitate de entități cu un rol esențial în elaborarea de politici de flexicuritate, autoritățile locale și regionale creează piețe ale forței de muncă dinamice, sprijină cetățenii să-și găsească locuri de muncă și acordă protecție celor aflați în afara pieței forței de muncă și ar trebui implicate încă din etapa formulării politicilor; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra rolului autorităților locale și regionale în realizarea flexicurității în contextul Strategiei Lisabona, ce urmează a fi avut în vedere în discuțiile viitoare, pentru a reflecta adevărata sa importanță la nivelul UE și al statelor membre; în calitate de entități cu un rol esențial în elaborarea de politici de flexicuritate, autoritățile locale și regionale creează piețe ale forței de muncă dinamice, sprijină cetățenii să-și găsească locuri de muncă și acordă protecție celor aflați în afara pieței forței de muncă și ar trebui implicate încă din etapa formulării politicilor;

| — | îndeamnă Comisia Europeană să folosească, ori de câte ori este posibil, metoda comunitară și reiterează faptul că procesul bazat pe metoda deschisă de coordonare, care devine tot mai proeminent în dezvoltarea politicilor UE, ar trebui să dobândească un caracter mai inclusiv și să implice o varietate de factori, inclusiv administrațiile locale și regionale, care reprezintă nivelul la care această politică este, de regulă, pusă în aplicare; |
| --- | --- |

—

îndeamnă Comisia Europeană să folosească, ori de câte ori este posibil, metoda comunitară și reiterează faptul că procesul bazat pe metoda deschisă de coordonare, care devine tot mai proeminent în dezvoltarea politicilor UE, ar trebui să dobândească un caracter mai inclusiv și să implice o varietate de factori, inclusiv administrațiile locale și regionale, care reprezintă nivelul la care această politică este, de regulă, pusă în aplicare;

| — | solicită ca procesul de evaluare de către parteneri egali de la Lisabona, care există pentru guvernele statelor membre, să fie extins astfel încât să permită autorităților locale și regionale și altor părți interesate să beneficieze de schimburi la nivel de parteneri egali în întreaga UE pentru a analiza diverse forme de flexicuritate; |
| --- | --- |

—

solicită ca procesul de evaluare de către parteneri egali de la Lisabona, care există pentru guvernele statelor membre, să fie extins astfel încât să permită autorităților locale și regionale și altor părți interesate să beneficieze de schimburi la nivel de parteneri egali în întreaga UE pentru a analiza diverse forme de flexicuritate;

| — | recomandă ca summiturile anuale să îmbunătățească interacțiunea participativă la nivel european între instituțiile UE și Comitetul Regiunilor, pentru a facilita stabilirea agendei, consultările și schimbul de informații cu privire la aspecte legate de flexicuritate și Agenda Lisabona, în general, acestea putându-se baza în continuare pe dialogul structurat CoR — Comisie și Platforma de monitorizare a Strategiei Lisabona a CoR. |
| --- | --- |

—

recomandă ca summiturile anuale să îmbunătățească interacțiunea participativă la nivel european între instituțiile UE și Comitetul Regiunilor, pentru a facilita stabilirea agendei, consultările și schimbul de informații cu privire la aspecte legate de flexicuritate și Agenda Lisabona, în general, acestea putându-se baza în continuare pe dialogul structurat CoR — Comisie și Platforma de monitorizare a Strategiei Lisabona a CoR.

| Raportor | : | Dl Dave QUAYLE, membru al Consiliului metropolitan Trafford (UK/PSE) |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dl Dave QUAYLE, membru al Consiliului metropolitan Trafford (UK/PSE)

Text de referință

Comunicarea Comisiei Europene către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — „Către principii comune ale flexisecurității: Locuri de muncă mai multe și mai bune prin flexibilitate și securitate”

COM(2007) 359 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale privind rolul autorităților locale și regionale

| 1. | atrage atenția asupra rolului autorităților locale și regionale în realizarea flexicurității în contextul Strategiei Lisabona, ce urmează a fi avut în vedere în discuțiile viitoare, pentru a reflecta adevărata sa importanță la nivelul UE și al statelor membre; în calitate de entități cu un rol esențial în elaborarea de politici de flexicuritate, autoritățile locale și regionale creează piețe ale forței de muncă dinamice, sprijină cetățenii să-și găsească locuri de muncă și acordă protecție celor aflați în afara pieței forței de muncă și ar trebui implicate încă din etapa formulării politicilor; |
| --- | --- |

1.

atrage atenția asupra rolului autorităților locale și regionale în realizarea flexicurității în contextul Strategiei Lisabona, ce urmează a fi avut în vedere în discuțiile viitoare, pentru a reflecta adevărata sa importanță la nivelul UE și al statelor membre; în calitate de entități cu un rol esențial în elaborarea de politici de flexicuritate, autoritățile locale și regionale creează piețe ale forței de muncă dinamice, sprijină cetățenii să-și găsească locuri de muncă și acordă protecție celor aflați în afara pieței forței de muncă și ar trebui implicate încă din etapa formulării politicilor;

| 2. | îndeamnă Comisia Europeană să folosească, ori de câte ori este posibil, metoda comunitară și reiterează faptul că procesul bazat pe metoda deschisă de coordonare, care devine tot mai proeminent în dezvoltarea politicilor UE, ar trebui să dobândească un caracter mai inclusiv și să implice o varietate de factori, inclusiv administrațiile locale și regionale, care reprezintă nivelul la care această politică este, de regulă, pusă în aplicare. |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia Europeană să folosească, ori de câte ori este posibil, metoda comunitară și reiterează faptul că procesul bazat pe metoda deschisă de coordonare, care devine tot mai proeminent în dezvoltarea politicilor UE, ar trebui să dobândească un caracter mai inclusiv și să implice o varietate de factori, inclusiv administrațiile locale și regionale, care reprezintă nivelul la care această politică este, de regulă, pusă în aplicare.

| 3. | solicită ca procesul de evaluare de către parteneri egali de la Lisabona, care există pentru guvernele statelor membre, să fie extins astfel încât să permită autorităților locale și regionale și altor părți interesate să beneficieze de schimburi la nivel de parteneri egali în întreaga UE pentru a analiza diverse forme de flexicuritate; |
| --- | --- |

3.

solicită ca procesul de evaluare de către parteneri egali de la Lisabona, care există pentru guvernele statelor membre, să fie extins astfel încât să permită autorităților locale și regionale și altor părți interesate să beneficieze de schimburi la nivel de parteneri egali în întreaga UE pentru a analiza diverse forme de flexicuritate;

| 4. | recomandă ca summiturile anuale să îmbunătățească interacțiunea participativă la nivel european între instituțiile UE și Comitetul Regiunilor, pentru a facilita stabilirea agendei, consultările și schimbul de informații cu privire la aspecte legate de flexicuritate și Agenda Lisabona, în general, acestea putându-se baza în continuare pe dialogul structurat CoR — Comisie și Platforma de monitorizare a Strategiei Lisabona a CoR; |
| --- | --- |

4.

recomandă ca summiturile anuale să îmbunătățească interacțiunea participativă la nivel european între instituțiile UE și Comitetul Regiunilor, pentru a facilita stabilirea agendei, consultările și schimbul de informații cu privire la aspecte legate de flexicuritate și Agenda Lisabona, în general, acestea putându-se baza în continuare pe dialogul structurat CoR — Comisie și Platforma de monitorizare a Strategiei Lisabona a CoR;

| 5. | solicită Comisiei Europene să ofere informații despre rezultatele dezbaterilor privind flexicuritatea; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei Europene să ofere informații despre rezultatele dezbaterilor privind flexicuritatea;

| 6. | recomandă organizarea de dezbateri descentralizate cu autoritățile locale și regionale, partenerii sociali, organizațiile neguvernamentale și comunitatea în general, cu privire la flexicuritate și realizarea acesteia; |
| --- | --- |

6.

recomandă organizarea de dezbateri descentralizate cu autoritățile locale și regionale, partenerii sociali, organizațiile neguvernamentale și comunitatea în general, cu privire la flexicuritate și realizarea acesteia;

| 7. | consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui să dispună de atribuții în acest sens și de resurse financiare pentru a putea interveni la nivelul lor. Promovarea flexicurității nu trebuie să ducă la cheltuieli mai mari sau la sarcini mai multe pentru autoritățile locale și regionale sau la erodarea drepturilor forței de muncă; |
| --- | --- |

7.

consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui să dispună de atribuții în acest sens și de resurse financiare pentru a putea interveni la nivelul lor. Promovarea flexicurității nu trebuie să ducă la cheltuieli mai mari sau la sarcini mai multe pentru autoritățile locale și regionale sau la erodarea drepturilor forței de muncă;

| 8. | consideră că numai o infrastructură globală și durabilă de servicii publice stabilite, organizate și finanțate de autoritățile locale și regionale, cum sunt infrastructura din transporturi, locuințele la prețuri modice, serviciile de îngrijire a copiilor bine organizate și la prețuri modice și servicii de îngrijire pentru persoanele cu dizabilități și persoanele vârstnice, pot oferi o bază solidă pentru atingerea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona; |
| --- | --- |

8.

consideră că numai o infrastructură globală și durabilă de servicii publice stabilite, organizate și finanțate de autoritățile locale și regionale, cum sunt infrastructura din transporturi, locuințele la prețuri modice, serviciile de îngrijire a copiilor bine organizate și la prețuri modice și servicii de îngrijire pentru persoanele cu dizabilități și persoanele vârstnice, pot oferi o bază solidă pentru atingerea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona;

| 9. | subliniază așadar că dispozițiile europene existente privind concurența, ajutoarele de stat și piața internă trebuie să sprijine organizarea și finanțarea serviciilor sociale esențiale; |
| --- | --- |

9.

subliniază așadar că dispozițiile europene existente privind concurența, ajutoarele de stat și piața internă trebuie să sprijine organizarea și finanțarea serviciilor sociale esențiale;

Conceptul de flexicuritate

| 10. | consideră că flexicuritatea, ca noțiune, nu ar trebui să fie un model standardizat, care să poată fi aplicat în același mod în toate statele membre, ci un concept care trebuie definit ca parte a unui proces în desfășurare, date fiind consecințele mult mai extinse pentru unele state membre și de impact redus pentru altele; |
| --- | --- |

10.

consideră că flexicuritatea, ca noțiune, nu ar trebui să fie un model standardizat, care să poată fi aplicat în același mod în toate statele membre, ci un concept care trebuie definit ca parte a unui proces în desfășurare, date fiind consecințele mult mai extinse pentru unele state membre și de impact redus pentru altele;

| 11. | consideră că noțiunea de flexicuritate ar trebui să facă legătura între piețele puternice și flexibile ale forței de muncă și sistemele sigure de securitate socială, astfel încât să se realizeze obiectivele Agendei Lisabona de creare de locuri de muncă mai multe și mai bune, prin aceasta consolidându-se modelul social european și întărindu-se coeziunea socială; |
| --- | --- |

11.

consideră că noțiunea de flexicuritate ar trebui să facă legătura între piețele puternice și flexibile ale forței de muncă și sistemele sigure de securitate socială, astfel încât să se realizeze obiectivele Agendei Lisabona de creare de locuri de muncă mai multe și mai bune, prin aceasta consolidându-se modelul social european și întărindu-se coeziunea socială;

| 12. | sprijină crearea unei piețe a forței de muncă accesibile, inclusive și flexibile, care să recunoască și să încurajeze TIC și care să permită forme de muncă variate (de exemplu, lucrul la domiciliu și lucrul la distanță); |
| --- | --- |

12.

sprijină crearea unei piețe a forței de muncă accesibile, inclusive și flexibile, care să recunoască și să încurajeze TIC și care să permită forme de muncă variate (de exemplu, lucrul la domiciliu și lucrul la distanță);

| 13. | consideră că ar trebui să existe o mai bună recunoaștere a schimbărilor demografice și a aspectelor intergeneraționale. Ar trebui promovate măsuri pentru lucrătorii în vârstă, cum ar fi programul de lucru flexibil, pensii și vârste de pensionare flexibile, precum și programe de formare mai bune. De asemenea, este necesar să se încurajeze învățarea pe tot parcursul vieții, programe mai bune de formare și programe de îndrumare pentru tineri; |
| --- | --- |

13.

consideră că ar trebui să existe o mai bună recunoaștere a schimbărilor demografice și a aspectelor intergeneraționale. Ar trebui promovate măsuri pentru lucrătorii în vârstă, cum ar fi programul de lucru flexibil, pensii și vârste de pensionare flexibile, precum și programe de formare mai bune. De asemenea, este necesar să se încurajeze învățarea pe tot parcursul vieții, programe mai bune de formare și programe de îndrumare pentru tineri;

| 14. | consideră că ar trebui să se menționeze mai mult problema egalității femeilor și a tuturor persoanelor. În contextul Strategiei de la Lisabona, gradul de ocupare a forței de muncă feminine este încă foarte scăzut și multe persoane cu dizabilități pot avea o contribuție importantă și un rol de jucat pe piața forței de muncă. Așadar, în cadrul noțiunii de flexicuritate trebuie luate măsuri pentru a le permite acestora să depășească în mod durabil dificultățile cu care încă se confruntă; |
| --- | --- |

14.

consideră că ar trebui să se menționeze mai mult problema egalității femeilor și a tuturor persoanelor. În contextul Strategiei de la Lisabona, gradul de ocupare a forței de muncă feminine este încă foarte scăzut și multe persoane cu dizabilități pot avea o contribuție importantă și un rol de jucat pe piața forței de muncă. Așadar, în cadrul noțiunii de flexicuritate trebuie luate măsuri pentru a le permite acestora să depășească în mod durabil dificultățile cu care încă se confruntă;

| 15. | estimează că flexicuritatea îi privește atât pe salariații cu contracte de muncă stabile, cât și pe șomeri și pe cei amenințați cu excluderea socială. Politica de flexicuritate ar trebui să creeze noi posibilități de acces pe piața forței de muncă pentru categoriile care se situează la marginea acesteia. Va contribui, de asemenea, la consolidarea mobilității profesionale și la rotația locurilor de muncă pentru persoanele care dispun de locuri de muncă stabile. În acest context, Comitetul remarcă mențiunea Comisiei Europene privind schimbarea „siguranței locului de muncă” în „securitatea ocupării unui loc de muncă”, ceea ce înseamnă că un loc de muncă pe viață nu mai poate fi considerat o regulă la angajare; |
| --- | --- |

15.

estimează că flexicuritatea îi privește atât pe salariații cu contracte de muncă stabile, cât și pe șomeri și pe cei amenințați cu excluderea socială. Politica de flexicuritate ar trebui să creeze noi posibilități de acces pe piața forței de muncă pentru categoriile care se situează la marginea acesteia. Va contribui, de asemenea, la consolidarea mobilității profesionale și la rotația locurilor de muncă pentru persoanele care dispun de locuri de muncă stabile. În acest context, Comitetul remarcă mențiunea Comisiei Europene privind schimbarea „siguranței locului de muncă” în „securitatea ocupării unui loc de muncă”, ceea ce înseamnă că un loc de muncă pe viață nu mai poate fi considerat o regulă la angajare;

| 16. | consideră că sunt necesare încrederea reciprocă și dialogul între partenerii sociali, precum și implicarea lor activă la nivel local, regional, național și european, dacă se dorește realizarea flexicurității; pentru a evalua aplicarea flexicurității, este dificilă crearea unor indicatori universali. Aplicarea flexicurității în statele membre ar trebui evaluată pe baza factorilor naționali, ținând cont de condițiile politice, legislative, instituționale, precum și de condițiile legate de piața forței de muncă. Va fi necesară luarea în considerare a acestor aspecte în cadrul dezvoltării cooperării europene; |
| --- | --- |

16.

consideră că sunt necesare încrederea reciprocă și dialogul între partenerii sociali, precum și implicarea lor activă la nivel local, regional, național și european, dacă se dorește realizarea flexicurității; pentru a evalua aplicarea flexicurității, este dificilă crearea unor indicatori universali. Aplicarea flexicurității în statele membre ar trebui evaluată pe baza factorilor naționali, ținând cont de condițiile politice, legislative, instituționale, precum și de condițiile legate de piața forței de muncă. Va fi necesară luarea în considerare a acestor aspecte în cadrul dezvoltării cooperării europene;

| 17. | cu privire la mobilitate, consideră că flexicuritatea internă este o componentă importantă a noțiunii, deoarece le permite angajatorilor să obțină o mai mare productivitate și competitivitate, iar salariaților le permite să ocupe un anumit loc de muncă o perioadă mai lungă. Autoritățile locale și regionale ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali la nivel local pentru a identifica obstacolele interne pentru flexicuritate și pentru a le îndepărta (de exemplu, necesitatea ca lucrătorii să dobândească noi competențe), prin aceasta reducându-se la minim posibilitatea de concediere și transferurile inutile; |
| --- | --- |

17.

cu privire la mobilitate, consideră că flexicuritatea internă este o componentă importantă a noțiunii, deoarece le permite angajatorilor să obțină o mai mare productivitate și competitivitate, iar salariaților le permite să ocupe un anumit loc de muncă o perioadă mai lungă. Autoritățile locale și regionale ar trebui să colaboreze cu partenerii sociali la nivel local pentru a identifica obstacolele interne pentru flexicuritate și pentru a le îndepărta (de exemplu, necesitatea ca lucrătorii să dobândească noi competențe), prin aceasta reducându-se la minim posibilitatea de concediere și transferurile inutile;

Cele patru componente ale flexicurității

| 18. | consideră că lipsa măsurilor de protecție socială poate reprezenta o amenințare pentru flexibilitatea pieței forței de muncă. Pentru a reduce la minim acest risc, cele patru principii ale flexicurității ar trebui susținute și aplicate în mod egal; |
| --- | --- |

18.

consideră că lipsa măsurilor de protecție socială poate reprezenta o amenințare pentru flexibilitatea pieței forței de muncă. Pentru a reduce la minim acest risc, cele patru principii ale flexicurității ar trebui susținute și aplicate în mod egal;

—   prevederi contractuale flexibile pentru angajator și salariat:

| 19. | cu toate că salută intenția Comisiei Europene de a reduce diferența dintre „insideri” (cei care au un loc de muncă și „outsideri” (cei fără un loc de muncă), solicită ca drepturile și protecția persoanelor care dețin un loc de muncă (drepturi care uneori au un caracter fundamental) să nu fie puse în pericol ca urmare a reducerii diferenței; |
| --- | --- |

19.

cu toate că salută intenția Comisiei Europene de a reduce diferența dintre „insideri” (cei care au un loc de muncă și „outsideri” (cei fără un loc de muncă), solicită ca drepturile și protecția persoanelor care dețin un loc de muncă (drepturi care uneori au un caracter fundamental) să nu fie puse în pericol ca urmare a reducerii diferenței;

| 20. | se declară în favoarea existenței unei legislații a muncii corecte și echitabile în statele membre:






  — | Aceste legislații ar trebui nu numai să includă, ci și să asigure aplicarea egalității de tratament, protecția sănătății și securității, libertatea de asociere și reprezentare, negocierea colectivă și acțiunea colectivă, accesul echitabil la formare profesională; |
| --- | --- | --- |

20.

se declară în favoarea existenței unei legislații a muncii corecte și echitabile în statele membre:

—

Aceste legislații ar trebui nu numai să includă, ci și să asigure aplicarea egalității de tratament, protecția sănătății și securității, libertatea de asociere și reprezentare, negocierea colectivă și acțiunea colectivă, accesul echitabil la formare profesională;

| — | Este necesar să se ia măsuri împotriva muncii nedeclarate, printr-o mai bună aplicare a legislației muncii; |
| --- | --- |

—

Este necesar să se ia măsuri împotriva muncii nedeclarate, printr-o mai bună aplicare a legislației muncii;

| — | Comitetul Regiunilor consideră important ca UE și statele sale membre să se implice în mod activ, în special în cadrul Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în promovarea și asigurarea aplicării standardelor de muncă internaționale; |
| --- | --- |

—

Comitetul Regiunilor consideră important ca UE și statele sale membre să se implice în mod activ, în special în cadrul Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în promovarea și asigurarea aplicării standardelor de muncă internaționale;

| 21. | atrage atenția asupra faptului că o politică europeană flexibilă a forței de muncă trebuie să țină seama de condițiile de viață și de necesitățile populației respective. Promovarea „lozincii” flexicurității nu trebuie să ducă la o slăbire unilaterală a standardelor sociale regionale, unde este cazul; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra faptului că o politică europeană flexibilă a forței de muncă trebuie să țină seama de condițiile de viață și de necesitățile populației respective. Promovarea „lozincii” flexicurității nu trebuie să ducă la o slăbire unilaterală a standardelor sociale regionale, unde este cazul;

| 22. | subliniază că formulări precum „prevederi contractuale flexibile și sigure” constituie un motiv de îngrijorare, deoarece acestea ar fi compatibile cu dereglementări ample ale raportului normal de muncă în direcția unei extinderi a raporturilor de muncă precare; |
| --- | --- |

22.

subliniază că formulări precum „prevederi contractuale flexibile și sigure” constituie un motiv de îngrijorare, deoarece acestea ar fi compatibile cu dereglementări ample ale raportului normal de muncă în direcția unei extinderi a raporturilor de muncă precare;

—   politici active în domeniul pieței forței de muncă (PADPFM):

| 23. | consideră cu tărie că Strategia Lisabona se referă atât la calitatea, cât și la cantitatea locurilor de muncă, iar locurile de muncă ar trebui să aducă mai mult decât alocațiile de șomaj. În acest scop, UE și statele membre ar trebui să încurajeze locurile de muncă „de calitate” prin promovarea creării unor piețe ale forței de muncă inclusive și durabile, ar trebui să abordeze provocările regretabile reprezentate de lucrătorii săraci și discriminare și să se concentreze pe „cantitate”, prin promovarea unor politici din domeniul pieței forței de muncă active (ALMP), ca răspuns la inactivitatea profesională. Un loc de muncă reprezintă cea mai bună protecție împotriva excluderii sociale: șomajul sau inactivitatea poate duce la inegalitate și divizări în cadrul societății; |
| --- | --- |

23.

consideră cu tărie că Strategia Lisabona se referă atât la calitatea, cât și la cantitatea locurilor de muncă, iar locurile de muncă ar trebui să aducă mai mult decât alocațiile de șomaj. În acest scop, UE și statele membre ar trebui să încurajeze locurile de muncă „de calitate” prin promovarea creării unor piețe ale forței de muncă inclusive și durabile, ar trebui să abordeze provocările regretabile reprezentate de lucrătorii săraci și discriminare și să se concentreze pe „cantitate”, prin promovarea unor politici din domeniul pieței forței de muncă active (ALMP), ca răspuns la inactivitatea profesională. Un loc de muncă reprezintă cea mai bună protecție împotriva excluderii sociale: șomajul sau inactivitatea poate duce la inegalitate și divizări în cadrul societății;

| 24. | presupune că PADPFM și flexicuritatea ar putea reprezenta încă o presiune asupra autorităților locale și regionale pentru a-i ajuta pe cei aflați cel mai departe de piața forței de muncă; |
| --- | --- |

24.

presupune că PADPFM și flexicuritatea ar putea reprezenta încă o presiune asupra autorităților locale și regionale pentru a-i ajuta pe cei aflați cel mai departe de piața forței de muncă;

| 25. | consideră că un progres real se poate obține numai prin descentralizarea, localizarea și stimularea politicilor active din domeniul pieței forței de muncă la nivel național și european, a programelor de ocupare a forței de muncă și de calificare, deoarece multe programe și sisteme impun reguli și criterii care, pentru categorii sociale importante, pot funcționa ca un obstacol în trecerea de la inactivitate profesională la ocuparea unui loc de muncă. După caz, autoritățile locale și regionale ar trebui să poată dispune de libertatea de a flexibiliza normele naționale, cum ar fi perioada în care o persoană în căutarea unui loc de muncă poate solicita ajutorul de șomaj înainte de a putea primi sprijin în cadrul PADPFM, tipul de sprijin și îndrumare pe care le pot obține persoanele care se înscriu la șomaj de mai multe ori sau tipul de formare profesională care se poate obține în timpul în care se beneficiază de ajutorul de șomaj; |
| --- | --- |

25.

consideră că un progres real se poate obține numai prin descentralizarea, localizarea și stimularea politicilor active din domeniul pieței forței de muncă la nivel național și european, a programelor de ocupare a forței de muncă și de calificare, deoarece multe programe și sisteme impun reguli și criterii care, pentru categorii sociale importante, pot funcționa ca un obstacol în trecerea de la inactivitate profesională la ocuparea unui loc de muncă. După caz, autoritățile locale și regionale ar trebui să poată dispune de libertatea de a flexibiliza normele naționale, cum ar fi perioada în care o persoană în căutarea unui loc de muncă poate solicita ajutorul de șomaj înainte de a putea primi sprijin în cadrul PADPFM, tipul de sprijin și îndrumare pe care le pot obține persoanele care se înscriu la șomaj de mai multe ori sau tipul de formare profesională care se poate obține în timpul în care se beneficiază de ajutorul de șomaj;

| 26. | consideră că piețele forței de muncă sunt, prin natura lor, subnaționale. De exemplu, piețele forței de muncă cunosc variații în funcție de salariu și de angajarea la nivel local sau regional, de industriile locale care necesită competențe specifice, de existența la nivel local a unor grupuri de persoane care solicită ajutor de șomaj, de competențele reduse și inactivitatea profesională și de persoanele care pot acorda sprijin grupurilor defavorizate din comunitățile locale. Este necesar să înțelegem și să ne concentrăm asupra motivelor inactivității profesionale; unele grupuri au niveluri mai ridicate de inactivitate profesională, inclusiv copiii care părăsesc formele instituționalizate de îngrijire, lucrătorii în vârstă, familiile monoparentale, persoanele cu dizabilități, foștii deținuți, unele minorități etnice, persoanele cu probleme legate de droguri, alcool sau boli mintale; |
| --- | --- |

26.

consideră că piețele forței de muncă sunt, prin natura lor, subnaționale. De exemplu, piețele forței de muncă cunosc variații în funcție de salariu și de angajarea la nivel local sau regional, de industriile locale care necesită competențe specifice, de existența la nivel local a unor grupuri de persoane care solicită ajutor de șomaj, de competențele reduse și inactivitatea profesională și de persoanele care pot acorda sprijin grupurilor defavorizate din comunitățile locale. Este necesar să înțelegem și să ne concentrăm asupra motivelor inactivității profesionale; unele grupuri au niveluri mai ridicate de inactivitate profesională, inclusiv copiii care părăsesc formele instituționalizate de îngrijire, lucrătorii în vârstă, familiile monoparentale, persoanele cu dizabilități, foștii deținuți, unele minorități etnice, persoanele cu probleme legate de droguri, alcool sau boli mintale;

| 27. | recunoaște că autoritățile locale și regionale îi angajează, consiliază și sprijină pe cei aflați cel mai departe de piața muncii, prin personalizarea și adaptarea la nevoile locale și individuale a politicilor active ale statelor membre din domeniul forței de muncă. Acestea coordonează parteneriate cu sectorul privat și asociativ, precum și cu sectorul public în general, pentru a ajuta la gruparea serviciilor și organizațiilor care sunt necesare pentru a sprijini o persoană să ocupe un loc de muncă. Autoritățile locale și regionale ar trebui să fie încurajate să exploateze abordări și metode noi și inovatoare pentru a combina politicile de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare a competențelor. Parteneriatele facilitează partajarea priorităților în vederea atingerii unor obiective comune, adeseori permițând folosirea în comun a resurselor, pentru a evita suprapunerea activităților, ceea ce duce la rezultate mai concrete; |
| --- | --- |

27.

recunoaște că autoritățile locale și regionale îi angajează, consiliază și sprijină pe cei aflați cel mai departe de piața muncii, prin personalizarea și adaptarea la nevoile locale și individuale a politicilor active ale statelor membre din domeniul forței de muncă. Acestea coordonează parteneriate cu sectorul privat și asociativ, precum și cu sectorul public în general, pentru a ajuta la gruparea serviciilor și organizațiilor care sunt necesare pentru a sprijini o persoană să ocupe un loc de muncă. Autoritățile locale și regionale ar trebui să fie încurajate să exploateze abordări și metode noi și inovatoare pentru a combina politicile de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare a competențelor. Parteneriatele facilitează partajarea priorităților în vederea atingerii unor obiective comune, adeseori permițând folosirea în comun a resurselor, pentru a evita suprapunerea activităților, ceea ce duce la rezultate mai concrete;

| 28. | consideră că este necesar un ajutor proactiv (adeseori din partea organizațiilor din comunitate) pentru a oferi sprijin înainte și după ocuparea locului de muncă, astfel încât persoanele nou angajate să-și poată păstra locul de muncă pe piața muncii; |
| --- | --- |

28.

consideră că este necesar un ajutor proactiv (adeseori din partea organizațiilor din comunitate) pentru a oferi sprijin înainte și după ocuparea locului de muncă, astfel încât persoanele nou angajate să-și poată păstra locul de muncă pe piața muncii;

| 29. | consideră că sunt necesare servicii eficiente și bine definite de consiliere profesională, care să poată intermedia pentru cei interesați un loc de muncă potrivit și care să corespundă cât mai bine intereselor și competențelor acestora. Posibilitățile de dezvoltare profesională sunt întotdeauna mai mari atunci când persoana respectivă se găsește în interiorul pieței forței de muncă și nu în afara acesteia; |
| --- | --- |

29.

consideră că sunt necesare servicii eficiente și bine definite de consiliere profesională, care să poată intermedia pentru cei interesați un loc de muncă potrivit și care să corespundă cât mai bine intereselor și competențelor acestora. Posibilitățile de dezvoltare profesională sunt întotdeauna mai mari atunci când persoana respectivă se găsește în interiorul pieței forței de muncă și nu în afara acesteia;

—   sisteme fiabile și reactive de învățare pe tot parcursul vieții pentru a asigura adaptabilitatea permanentă și capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor:

| 30. | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în influențarea nivelelor de competențe prin furnizarea de formare profesională și educație. Acestea sunt, de asemenea, angajatori importanți, deci au datoria de a actualiza competențele angajaților lor și ale întregii comunități; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în influențarea nivelelor de competențe prin furnizarea de formare profesională și educație. Acestea sunt, de asemenea, angajatori importanți, deci au datoria de a actualiza competențele angajaților lor și ale întregii comunități;

| 31. | consideră că învățarea pe parcursul întregii vieți ar trebui să fie reală și accesibilă pentru toți de-a lungul întregii vieți. Toată lumea ar trebui încurajată să-și atingă potențialul maxim, care ar trebui recunoscut și sprijinit de angajatori și de societate. Calitatea acțiunilor de formare și perfecționare ar trebui promovată atât înainte, cât și după ocuparea locului de muncă; |
| --- | --- |

31.

consideră că învățarea pe parcursul întregii vieți ar trebui să fie reală și accesibilă pentru toți de-a lungul întregii vieți. Toată lumea ar trebui încurajată să-și atingă potențialul maxim, care ar trebui recunoscut și sprijinit de angajatori și de societate. Calitatea acțiunilor de formare și perfecționare ar trebui promovată atât înainte, cât și după ocuparea locului de muncă;

| 32. | consideră că este vital ca oamenii să fie încurajați să dobândească deprinderi antreprenoriale, care să le permită să-și pornească propria afacere, prin aceasta contribuind la creșterea IMM-urilor, care au un caracter local, întrucât angajează personal local, folosesc servicii locale și investesc la nivel local; |
| --- | --- |

32.

consideră că este vital ca oamenii să fie încurajați să dobândească deprinderi antreprenoriale, care să le permită să-și pornească propria afacere, prin aceasta contribuind la creșterea IMM-urilor, care au un caracter local, întrucât angajează personal local, folosesc servicii locale și investesc la nivel local;

| 33. | consideră că formatorii ar trebui să identifice mai bine persoanele care au nevoie de învățare asistată, deoarece un mare număr de persoane care nu știu să citească sau să socotească continuă să ocupe locuri de muncă prost plătite, fără ca nevoile acestor persoane să fi fost vreodată identificate; |
| --- | --- |

33.

consideră că formatorii ar trebui să identifice mai bine persoanele care au nevoie de învățare asistată, deoarece un mare număr de persoane care nu știu să citească sau să socotească continuă să ocupe locuri de muncă prost plătite, fără ca nevoile acestor persoane să fi fost vreodată identificate;

| 34. | recomandă ca o parte din cursurile de formare și perfecționare, iar în anumite cazuri, și din cele de reconversie profesională, să fie oferită de angajatori, deoarece ei sunt cei care beneficiază de cunoștințele salariaților, deci ei ar trebui să investească în dezvoltarea competențelor. Autoritățile locale și regionale au nevoie de resurse corespunzătoare dacă preiau răspunderi suplimentare pentru a garanta învățarea pe parcursul întregii vieți, în condițiile în care mobilitatea crescută a lucrătorilor face să scadă dorința angajatorilor de a-și forma personalul; |
| --- | --- |

34.

recomandă ca o parte din cursurile de formare și perfecționare, iar în anumite cazuri, și din cele de reconversie profesională, să fie oferită de angajatori, deoarece ei sunt cei care beneficiază de cunoștințele salariaților, deci ei ar trebui să investească în dezvoltarea competențelor. Autoritățile locale și regionale au nevoie de resurse corespunzătoare dacă preiau răspunderi suplimentare pentru a garanta învățarea pe parcursul întregii vieți, în condițiile în care mobilitatea crescută a lucrătorilor face să scadă dorința angajatorilor de a-și forma personalul;

| 35. | consideră că autoritățile locale și regionale răspund rapid și eficient la efectele restructurării forței de muncă, cum ar fi concedierile ca urmare a închiderii întreprinderilor. Autoritățile locale și regionale dispun de cunoștințele și experiența necesare pentru a derula proiecte finanțate din Fondul Social European etc., pentru a forma din nou, a consilia și a actualiza competențele lucrătorilor afectați de concedieri, astfel încât să se poată face legătura între aceste competențe și locurile de muncă nou create. În același mod, Fondul UE de adaptare la globalizare ar trebui să fie disponibil pentru autoritățile locale și regionale, astfel încât acestea să poată reacționa și organiza programe de recalificare și reconversie profesională. Pierderea unui angajator important are efecte de lungă durată în cadrul comunității locale, inclusiv în ce privește perspectivele de angajare și de formare ale tinerilor, spațiile de lucru abandonate, impactul asupra furnizorilor locali de bunuri și servicii. Funcționarea parteneriatelor este esențială pentru a face față acestor provocări, astfel încât toate organizațiile, inclusiv autoritățile locale și regionale, agențiile publice pentru ocuparea forței de muncă și calificare, sindicatele, grupurile de la nivelul comunității și organele profesionale să-și poată coordona activitatea astfel încât să se asigure direcționarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

35.

consideră că autoritățile locale și regionale răspund rapid și eficient la efectele restructurării forței de muncă, cum ar fi concedierile ca urmare a închiderii întreprinderilor. Autoritățile locale și regionale dispun de cunoștințele și experiența necesare pentru a derula proiecte finanțate din Fondul Social European etc., pentru a forma din nou, a consilia și a actualiza competențele lucrătorilor afectați de concedieri, astfel încât să se poată face legătura între aceste competențe și locurile de muncă nou create. În același mod, Fondul UE de adaptare la globalizare ar trebui să fie disponibil pentru autoritățile locale și regionale, astfel încât acestea să poată reacționa și organiza programe de recalificare și reconversie profesională. Pierderea unui angajator important are efecte de lungă durată în cadrul comunității locale, inclusiv în ce privește perspectivele de angajare și de formare ale tinerilor, spațiile de lucru abandonate, impactul asupra furnizorilor locali de bunuri și servicii. Funcționarea parteneriatelor este esențială pentru a face față acestor provocări, astfel încât toate organizațiile, inclusiv autoritățile locale și regionale, agențiile publice pentru ocuparea forței de muncă și calificare, sindicatele, grupurile de la nivelul comunității și organele profesionale să-și poată coordona activitatea astfel încât să se asigure direcționarea eficientă a resurselor;

| 36. | deși crede că este corect ca oamenii să aibă deprinderi care să-i ajute să se adapteze la noile provocări, consideră că este necesară o schimbare culturală, astfel încât oamenii să poată compensa riscurile pe piața forței de muncă, dar această schimbare de atitudine va avea loc numai dacă componentele flexicurității nu implică o restrângere a drepturilor lucrătorilor și mecanismele de punere în aplicare a acestora sunt solide și se consideră că au o importanță egală; |
| --- | --- |

36.

deși crede că este corect ca oamenii să aibă deprinderi care să-i ajute să se adapteze la noile provocări, consideră că este necesară o schimbare culturală, astfel încât oamenii să poată compensa riscurile pe piața forței de muncă, dar această schimbare de atitudine va avea loc numai dacă componentele flexicurității nu implică o restrângere a drepturilor lucrătorilor și mecanismele de punere în aplicare a acestora sunt solide și se consideră că au o importanță egală;

—   sistemele moderne de securitate socială ar trebui să combine asigurarea unui sprijin financiar corespunzător cu înlesnirea mobilității pe piața forței de muncă:

| 37. | îndeamnă la o mai bună legătură la nivelul UE între dezbaterea despre flexicuritate și Agenda UE de incluziune socială activă. UE nu ar trebui să piardă din vedere obiectivele sale mai generale de incluziune socială și modelul social european. Programele necorespunzătoare de protecție socială reprezintă o barieră pentru piețele flexibile ale forței de muncă și, în cele din urmă, acestea vor duce la încetinirea creșterii economice. Securitatea economică este o condiție esențială pentru toți lucrătorii, indiferent de responsabilitatea funcției pe care o dețin, iar sistemele de securitate socială corespunzătoare ar trebui să-i sprijine pe oameni atunci când se mută de la un loc de muncă la altul sau când intră pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

37.

îndeamnă la o mai bună legătură la nivelul UE între dezbaterea despre flexicuritate și Agenda UE de incluziune socială activă. UE nu ar trebui să piardă din vedere obiectivele sale mai generale de incluziune socială și modelul social european. Programele necorespunzătoare de protecție socială reprezintă o barieră pentru piețele flexibile ale forței de muncă și, în cele din urmă, acestea vor duce la încetinirea creșterii economice. Securitatea economică este o condiție esențială pentru toți lucrătorii, indiferent de responsabilitatea funcției pe care o dețin, iar sistemele de securitate socială corespunzătoare ar trebui să-i sprijine pe oameni atunci când se mută de la un loc de muncă la altul sau când intră pe piața forței de muncă;

| 38. | solicită organizarea de dezbateri la nivel național între guvernele statelor membre, autoritățile locale și regionale și partenerii sociali cu privire la nivelul de securitate socială care este necesar pentru a atinge flexicuritatea. Eficiența tranzițiilor depinde de calitatea sistemelor de securitate socială ale statelor membre; |
| --- | --- |

38.

solicită organizarea de dezbateri la nivel național între guvernele statelor membre, autoritățile locale și regionale și partenerii sociali cu privire la nivelul de securitate socială care este necesar pentru a atinge flexicuritatea. Eficiența tranzițiilor depinde de calitatea sistemelor de securitate socială ale statelor membre;

| 39. | consideră că, împreună cu organizațiile neguvernamentale, autoritățile locale și regionale își pot face auzită vocea în favoarea celor fără un loc de muncă. Cei mai vulnerabili ar trebui protejați în continuare; |
| --- | --- |

39.

consideră că, împreună cu organizațiile neguvernamentale, autoritățile locale și regionale își pot face auzită vocea în favoarea celor fără un loc de muncă. Cei mai vulnerabili ar trebui protejați în continuare;

| 40. | recunoaște că nivelul de inactivitate profesională în UE este ridicat în mod constant, oamenii fiind prizonierii dependenței de ajutorul de șomaj, mulți dintre acești nefiind pentru prima dată în această situație. consideră că un progres real se poate obține numai prin descentralizarea, localizarea și stimularea programelor europene și naționale de ocupare a forței de muncă și de calificare; |
| --- | --- |

40.

recunoaște că nivelul de inactivitate profesională în UE este ridicat în mod constant, oamenii fiind prizonierii dependenței de ajutorul de șomaj, mulți dintre acești nefiind pentru prima dată în această situație. consideră că un progres real se poate obține numai prin descentralizarea, localizarea și stimularea programelor europene și naționale de ocupare a forței de muncă și de calificare;

| 41. | chiar și în statele membre UE în care guvernele naționale stabilesc bugetul total pentru drepturile de asigurări sociale și intervențiile pe piața forței de muncă, autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă libertatea de a gestiona aceste fonduri cum cred de cuviință la nivel național, ceea ce le-ar permite să folosească banii cât mai eficient cu putință pentru a reduce numărul solicitanților de prestații de asigurări sociale. |
| --- | --- |

41.

chiar și în statele membre UE în care guvernele naționale stabilesc bugetul total pentru drepturile de asigurări sociale și intervențiile pe piața forței de muncă, autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă libertatea de a gestiona aceste fonduri cum cred de cuviință la nivel național, ceea ce le-ar permite să folosească banii cât mai eficient cu putință pentru a reduce numărul solicitanților de prestații de asigurări sociale.

Bruxelles, 7 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/21

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor prin intermediul educației”

(2008/C 105/05)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată că, în general, cetățenii statelor membre UE nu cunosc principiile care stau la baza construcției Uniunii Europene sau perspectivele de evoluție ale acesteia; |
| --- | --- |

—

constată că, în general, cetățenii statelor membre UE nu cunosc principiile care stau la baza construcției Uniunii Europene sau perspectivele de evoluție ale acesteia;

| — | această necunoaștere este cu atât mai gravă în cazul tinerilor, care urmează să își construiască viitorul economic și social în Uniunea Europeană. Pentru viitorul Uniunii, este important ca tinerii să fie capabili să aibă un comportament democratic, de cetățeni activi în raport cu Uniunea; |
| --- | --- |

—

această necunoaștere este cu atât mai gravă în cazul tinerilor, care urmează să își construiască viitorul economic și social în Uniunea Europeană. Pentru viitorul Uniunii, este important ca tinerii să fie capabili să aibă un comportament democratic, de cetățeni activi în raport cu Uniunea;

| — | în acest context, Comitetul Regiunilor are un rol de jucat, date fiind responsabilitățile pe care le au autorităților regionale și locale din anumite țări care, având în vedere apropierea lor de cetățeni, pot contribui la încurajarea tinerilor în sensul participării cetățenești active; |
| --- | --- |

—

în acest context, Comitetul Regiunilor are un rol de jucat, date fiind responsabilitățile pe care le au autorităților regionale și locale din anumite țări care, având în vedere apropierea lor de cetățeni, pot contribui la încurajarea tinerilor în sensul participării cetățenești active;

| — | consideră că este esențial ca orice tânăr european să primească o educație adaptată nevoilor sale profesionale și dezvoltării sale personale, la fel cum este important ca, în perioada școlarității, să i se ofere acele elemente de cunoaștere care îi vor permite să se simtă cetățean al Uniunii; |
| --- | --- |

—

consideră că este esențial ca orice tânăr european să primească o educație adaptată nevoilor sale profesionale și dezvoltării sale personale, la fel cum este important ca, în perioada școlarității, să i se ofere acele elemente de cunoaștere care îi vor permite să se simtă cetățean al Uniunii;

| — | nu sugerează ca UE să se substituie autorităților din domeniul educației din statele membre; dorește însă să încurajeze Uniunea să evalueze practicile și să propună obiective și măsuri în vederea îndeplinirii acestora; |
| --- | --- |

—

nu sugerează ca UE să se substituie autorităților din domeniul educației din statele membre; dorește însă să încurajeze Uniunea să evalueze practicile și să propună obiective și măsuri în vederea îndeplinirii acestora;

| — | subliniază importanța acțiunilor educative informale care există deja și care merită dezvoltate, în completarea educației formale despre Europa, deoarece acestea sunt, în general, dovada unei prime responsabilități liber acceptate, premergătoare cetățeniei active. |
| --- | --- |

—

subliniază importanța acțiunilor educative informale care există deja și care merită dezvoltate, în completarea educației formale despre Europa, deoarece acestea sunt, în general, dovada unei prime responsabilități liber acceptate, premergătoare cetățeniei active.

| Raportor | : | Dna Claude du GRANRUT, consilier regional în Picardia (FR/PPE) |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dna Claude du GRANRUT, consilier regional în Picardia (FR/PPE)

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | constată că, în general, cetățenii statelor membre UE nu cunosc principiile care stau la baza construcției Uniunii Europene sau perspectivele de evoluție ale acesteia; |
| --- | --- |

1.

constată că, în general, cetățenii statelor membre UE nu cunosc principiile care stau la baza construcției Uniunii Europene sau perspectivele de evoluție ale acesteia;

| 2. | consideră că necunoașterea este cu atât mai gravă în cazul tinerilor, care urmează să își construiască viitorul economic și social în Uniunea Europeană și, în paralel, că este important pentru viitorul Uniunii ca tinerii să fie capabili să aibă un comportament de cetățeni activi în raport cu Uniunea; |
| --- | --- |

2.

consideră că necunoașterea este cu atât mai gravă în cazul tinerilor, care urmează să își construiască viitorul economic și social în Uniunea Europeană și, în paralel, că este important pentru viitorul Uniunii ca tinerii să fie capabili să aibă un comportament de cetățeni activi în raport cu Uniunea;

| 3. | consideră că cetățenia europeană, astfel cum este introdusă de Tratatul de la Maastricht (1992) și aprofundată de Tratatul de la Amsterdam [articolul 8 alineatul (1)] din 1997, oferă drepturi și privilegii importante tuturor cetățenilor Uniunii Europene, iar unele dintre acestea se adresează direct tinerilor: dreptul de a călători, de a locui, de a munci sau de a studia în orice stat membru al Uniunii Europene, precum și dreptul de vot. Cetățenia europeană nu înlocuiește cetățenia națională, ci o completează; |
| --- | --- |

3.

consideră că cetățenia europeană, astfel cum este introdusă de Tratatul de la Maastricht (1992) și aprofundată de Tratatul de la Amsterdam [articolul 8 alineatul (1)] din 1997, oferă drepturi și privilegii importante tuturor cetățenilor Uniunii Europene, iar unele dintre acestea se adresează direct tinerilor: dreptul de a călători, de a locui, de a munci sau de a studia în orice stat membru al Uniunii Europene, precum și dreptul de vot. Cetățenia europeană nu înlocuiește cetățenia națională, ci o completează;

| 4. | consideră că este esențial ca orice tânăr european să primească o educație adaptată nevoilor sale profesionale și dezvoltării sale personale, la fel cum este important ca, în perioada școlarității, să i se ofere acele elemente de cunoaștere care îi vor permite să se simtă cetățean al Uniunii; |
| --- | --- |

4.

consideră că este esențial ca orice tânăr european să primească o educație adaptată nevoilor sale profesionale și dezvoltării sale personale, la fel cum este important ca, în perioada școlarității, să i se ofere acele elemente de cunoaștere care îi vor permite să se simtă cetățean al Uniunii;

| 5. | salută recunoașterea importanței unei cetățenii europene active în cadrul comunicării recent adoptate a Comisiei Europene și intitulate „Parteneriat pentru comunicarea privind Europa” (1), în special pentru demersul său practic de a le oferi profesorilor publicații și materiale care pot fi descărcate de pe internet pe teme europene. Comitetul îndeamnă Comisia Europeană să le pună la dispoziție cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

5.

salută recunoașterea importanței unei cetățenii europene active în cadrul comunicării recent adoptate a Comisiei Europene și intitulate „Parteneriat pentru comunicarea privind Europa” (1), în special pentru demersul său practic de a le oferi profesorilor publicații și materiale care pot fi descărcate de pe internet pe teme europene. Comitetul îndeamnă Comisia Europeană să le pună la dispoziție cât mai curând posibil;

| 6. | recunoaște că asumarea cetățeniei europene de către tineri necesită, pe de o parte, recunoașterea bazelor pe care se sprijină identitatea europeană, respectiv o educație pozitivă despre Europa (descoperirea valorilor comune, a istoriei comune, a interacțiunii culturilor, a aceluiași nivel de drepturi și obligații sociale și politice) și, pe de altă parte, înțelegerea faptului că Europa îi privește în mod direct și le influențează viața de zi cu zi și viitorul; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că asumarea cetățeniei europene de către tineri necesită, pe de o parte, recunoașterea bazelor pe care se sprijină identitatea europeană, respectiv o educație pozitivă despre Europa (descoperirea valorilor comune, a istoriei comune, a interacțiunii culturilor, a aceluiași nivel de drepturi și obligații sociale și politice) și, pe de altă parte, înțelegerea faptului că Europa îi privește în mod direct și le influențează viața de zi cu zi și viitorul;

| 7. | conchide, având în vedere rezultatele unui sondaj recent (Eurobarometru, iulie 2007), că, dacă perceperea elementelor care constituie baza identității europene este relativ simplă pentru „elitele” europene, nu același lucru se poate spune despre ansamblul tinerilor cetățeni ai Uniunii și că, prin urmare, conceptul de cetățenie a Uniunii ca element de identitate europeană trebuie furnizat tinerilor în timpul educației școlare; |
| --- | --- |

7.

conchide, având în vedere rezultatele unui sondaj recent (Eurobarometru, iulie 2007), că, dacă perceperea elementelor care constituie baza identității europene este relativ simplă pentru „elitele” europene, nu același lucru se poate spune despre ansamblul tinerilor cetățeni ai Uniunii și că, prin urmare, conceptul de cetățenie a Uniunii ca element de identitate europeană trebuie furnizat tinerilor în timpul educației școlare;

| 8. | salută programul Urbact II, care are ca prioritate integrarea socială a tinerilor și acțiuni de informare și de comunicare din partea instituțiilor europene, precum și efectele pozitive ale programului Socrates și recunoaște eficiența grupurilor de cadre didactice și a asociațiilor de tineri sau care lucrează în folosul tinerilor, care le oferă elevilor sau membrilor proprii o inițiere în realitățile europene; |
| --- | --- |

8.

salută programul Urbact II, care are ca prioritate integrarea socială a tinerilor și acțiuni de informare și de comunicare din partea instituțiilor europene, precum și efectele pozitive ale programului Socrates și recunoaște eficiența grupurilor de cadre didactice și a asociațiilor de tineri sau care lucrează în folosul tinerilor, care le oferă elevilor sau membrilor proprii o inițiere în realitățile europene;

| 9. | salută schimbul de bune practici la nivel local și regional în Europa, astfel încât copiii și tinerii să aibă posibilitatea de a afla mai multe informații cu privire la UE și statele membre; are convingerea că, pentru o eficiență reală, este necesară o acțiune generalizată, care să se adreseze tuturor cetățenilor tineri de vârstă școlară și care să ajute la înțelegerea și asumarea cetățeniei europene; |
| --- | --- |

9.

salută schimbul de bune practici la nivel local și regional în Europa, astfel încât copiii și tinerii să aibă posibilitatea de a afla mai multe informații cu privire la UE și statele membre; are convingerea că, pentru o eficiență reală, este necesară o acțiune generalizată, care să se adreseze tuturor cetățenilor tineri de vârstă școlară și care să ajute la înțelegerea și asumarea cetățeniei europene;

| 10. | subliniază, având în vedere acest obiectiv, importanța acțiunilor educative informale care există deja și care merită dezvoltate, în completarea educației formale despre Europa, deoarece acestea sunt, în general, dovada unei prime responsabilități liber acceptate, premergătoare cetățeniei active; |
| --- | --- |

10.

subliniază, având în vedere acest obiectiv, importanța acțiunilor educative informale care există deja și care merită dezvoltate, în completarea educației formale despre Europa, deoarece acestea sunt, în general, dovada unei prime responsabilități liber acceptate, premergătoare cetățeniei active;

| 11. | încurajează utilizarea certificatelor Youthpass, care permit recunoașterea muncii sociale a tinerilor în cadrul programului „Tineret în acțiune”, și Europass, care favorizează mobilitatea tinerilor lucrători în Europa; |
| --- | --- |

11.

încurajează utilizarea certificatelor Youthpass, care permit recunoașterea muncii sociale a tinerilor în cadrul programului „Tineret în acțiune”, și Europass, care favorizează mobilitatea tinerilor lucrători în Europa;

| 12. | deși conștient de faptul că educația școlară este o obligație care intră în domeniul de responsabilitate al statelor membre ale Uniunii, reamintește totuși decizia miniștrilor educației de a asigura tuturor tinerilor școlarizați o bază comună de competențe care să cuprindă și cunoștințe de bază despre Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

12.

deși conștient de faptul că educația școlară este o obligație care intră în domeniul de responsabilitate al statelor membre ale Uniunii, reamintește totuși decizia miniștrilor educației de a asigura tuturor tinerilor școlarizați o bază comună de competențe care să cuprindă și cunoștințe de bază despre Uniunea Europeană;

| 13. | departe de a sugera ca UE să se substituie autorităților din domeniul educației din statele membre, dorește totuși să încurajeze Uniunea să evalueze practicile care merg în direcția unei mai bune cunoașteri a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

13.

departe de a sugera ca UE să se substituie autorităților din domeniul educației din statele membre, dorește totuși să încurajeze Uniunea să evalueze practicile care merg în direcția unei mai bune cunoașteri a Uniunii Europene;

| 14. | în acest context, Comitetul Regiunilor are un rol de jucat, date fiind responsabilitățile pe care le au autorităților regionale și locale din anumite țări care, având în vedere apropierea lor de cetățeni, pot contribui la încurajarea tinerilor în sensul participării cetățenești active; |
| --- | --- |

14.

în acest context, Comitetul Regiunilor are un rol de jucat, date fiind responsabilitățile pe care le au autorităților regionale și locale din anumite țări care, având în vedere apropierea lor de cetățeni, pot contribui la încurajarea tinerilor în sensul participării cetățenești active;

| 15. | sprijină campaniile de comunicare pe care Comisia trebuie să le realizeze în contextul ratificării Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

15.

sprijină campaniile de comunicare pe care Comisia trebuie să le realizeze în contextul ratificării Tratatului de la Lisabona;

| 16. | subliniază faptul că eventualele modificări sau integrări de elemente noi în învățământ, în vederea promovării participării active a cetățenilor, necesită o reflecție și o pregătire minuțioase, iar efectele oricărei modificări voi fi resimțite vreme de mai mulți ani; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că eventualele modificări sau integrări de elemente noi în învățământ, în vederea promovării participării active a cetățenilor, necesită o reflecție și o pregătire minuțioase, iar efectele oricărei modificări voi fi resimțite vreme de mai mulți ani;

În ceea ce privește asumarea de către tineri a unei cetățenii active

| 17. | consideră că asumarea de către tineri a unei cetățenii active presupune existența unor cunoștințe privind diversitatea patrimoniului identitar comun. Patrimoniul identitar este constituit din cunoașterea trecutului, a tendințelor evolutive ale Europei și a conflictelor sale interne, dar și a valorilor sale, a bogăției sale culturale, a tradiției sale democratice și, mai recent, a afirmării drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi; |
| --- | --- |

17.

consideră că asumarea de către tineri a unei cetățenii active presupune existența unor cunoștințe privind diversitatea patrimoniului identitar comun. Patrimoniul identitar este constituit din cunoașterea trecutului, a tendințelor evolutive ale Europei și a conflictelor sale interne, dar și a valorilor sale, a bogăției sale culturale, a tradiției sale democratice și, mai recent, a afirmării drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi;

| 18. | este de părere, în acest context, că arta și cultura, în general, și educația culturală formală și informală, în special, au o importanță majoră în promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

18.

este de părere, în acest context, că arta și cultura, în general, și educația culturală formală și informală, în special, au o importanță majoră în promovarea cetățeniei active în rândul tinerilor în Uniunea Europeană;

| 19. | are convingerea că această cunoaștere se dobândește atât prin educația formală, cât și prin educația informală; |
| --- | --- |

19.

are convingerea că această cunoaștere se dobândește atât prin educația formală, cât și prin educația informală;

| 20. | invită Comisia Europeană să actualizeze ancheta realizată prin intermediul Eurydice privind educația cetățenească în școlile din Europa; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia Europeană să actualizeze ancheta realizată prin intermediul Eurydice privind educația cetățenească în școlile din Europa;

| 21. | sugerează ca toate materiile predate în cadrul educației formale și care se pretează la aceasta să fie îmbogățite cu o dimensiune europeană. O pedagogie a deschiderii îi va face pe cetățeni mai conștienți de utilitatea Europei și mai ambițioși în ceea ce privește dezvoltarea acesteia; |
| --- | --- |

21.

sugerează ca toate materiile predate în cadrul educației formale și care se pretează la aceasta să fie îmbogățite cu o dimensiune europeană. O pedagogie a deschiderii îi va face pe cetățeni mai conștienți de utilitatea Europei și mai ambițioși în ceea ce privește dezvoltarea acesteia;

| 22. | insistă că ar trebui să fie recomandată învățarea mai multor limbi străine, multilingvismul fiind recunoscut de tineri drept un atu important în cariera profesională; salută concluziile Grupului la nivel înalt pentru multilingvism instituit de comisarul Orban și apropiata comunicare a Comisiei privind multilingvismul, de care tinerii ar trebui să beneficieze în primul rând; |
| --- | --- |

22.

insistă că ar trebui să fie recomandată învățarea mai multor limbi străine, multilingvismul fiind recunoscut de tineri drept un atu important în cariera profesională; salută concluziile Grupului la nivel înalt pentru multilingvism instituit de comisarul Orban și apropiata comunicare a Comisiei privind multilingvismul, de care tinerii ar trebui să beneficieze în primul rând;

| 23. | solicită ca programele școlare să includă predarea noțiunilor esențiale despre instituțiile europene, a atribuțiilor Uniunii și a funcționării sale instituționale. Așa cum fiecare tânăr este instruit cu privire la instituțiile administrative și politice ale țării sale, tot astfel orice tânăr european trebuie să poată avea repere în ceea ce privește instituțiile Uniunii Europene. Autoritățile locale și regionale pot promova acțiuni concrete, întreprinse la nivelul lor, pentru punerea în aplicare a asistenței economice furnizate prin fondurile structurale ale UE; |
| --- | --- |

23.

solicită ca programele școlare să includă predarea noțiunilor esențiale despre instituțiile europene, a atribuțiilor Uniunii și a funcționării sale instituționale. Așa cum fiecare tânăr este instruit cu privire la instituțiile administrative și politice ale țării sale, tot astfel orice tânăr european trebuie să poată avea repere în ceea ce privește instituțiile Uniunii Europene. Autoritățile locale și regionale pot promova acțiuni concrete, întreprinse la nivelul lor, pentru punerea în aplicare a asistenței economice furnizate prin fondurile structurale ale UE;

| 24. | recunoaște că trebuie acordată o atenție deosebită tinerilor proveniți din imigrație sau din medii sociale defavorizate, pentru a putea răspunde nevoilor lor specifice, dar și pentru că, bine integrați, aceștia pot fi o sursă de îmbogățire culturală și de solidaritate pentru colectivitate. De altfel, anul 2008 a fost desemnat Anul european al dialogului intercultural pentru mai buna cunoaștere și înțelegere a celorlalte țări din Europa și din lume; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că trebuie acordată o atenție deosebită tinerilor proveniți din imigrație sau din medii sociale defavorizate, pentru a putea răspunde nevoilor lor specifice, dar și pentru că, bine integrați, aceștia pot fi o sursă de îmbogățire culturală și de solidaritate pentru colectivitate. De altfel, anul 2008 a fost desemnat Anul european al dialogului intercultural pentru mai buna cunoaștere și înțelegere a celorlalte țări din Europa și din lume;

| 25. | este conștient că, în învățământ, nu se poate pune un accent mai mare pe limbi și pe chestiuni europene fără o promovare activă din partea responsabililor politici, administrativi și economici din învățământ și fără implicarea cadrelor didactice, cărora trebuie să li se propună, dacă este cazul, cursuri de formare adecvate; |
| --- | --- |

25.

este conștient că, în învățământ, nu se poate pune un accent mai mare pe limbi și pe chestiuni europene fără o promovare activă din partea responsabililor politici, administrativi și economici din învățământ și fără implicarea cadrelor didactice, cărora trebuie să li se propună, dacă este cazul, cursuri de formare adecvate;

| 26. | remarcă cu interes inițiativele asociațiilor educative complementare învățământului public; |
| --- | --- |

26.

remarcă cu interes inițiativele asociațiilor educative complementare învățământului public;

| 27. | sugerează utilizarea intensă a noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor, în cadrul cursurilor despre UE și Europa, în special a internetului, ceea ce ar permite o mai bună implicare a tinerilor în propria formare și includerea celor care nu pot beneficia de o școlaritate normală; |
| --- | --- |

27.

sugerează utilizarea intensă a noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor, în cadrul cursurilor despre UE și Europa, în special a internetului, ceea ce ar permite o mai bună implicare a tinerilor în propria formare și includerea celor care nu pot beneficia de o școlaritate normală;

| 28. | susține propunerea de axare pe dezvoltarea și încurajarea potențialului educației informale pentru tineri, care este cel puțin la fel de importantă ca și educația formală în dinamizarea cetățeniei europene; |
| --- | --- |

28.

susține propunerea de axare pe dezvoltarea și încurajarea potențialului educației informale pentru tineri, care este cel puțin la fel de importantă ca și educația formală în dinamizarea cetățeniei europene;

| 29. | consideră că educația informală constituie o etapă esențială în pregătirea tinerilor pentru o cetățenie activă: asumarea benevolă de responsabilități în cadrul unor asociații, deschiderea către ceilalți, perceperea binelui comun, interesul față de viața publică, angajamentul politic la nivel local, toate acestea conduc spre asumarea destinului politic al Uniunii; |
| --- | --- |

29.

consideră că educația informală constituie o etapă esențială în pregătirea tinerilor pentru o cetățenie activă: asumarea benevolă de responsabilități în cadrul unor asociații, deschiderea către ceilalți, perceperea binelui comun, interesul față de viața publică, angajamentul politic la nivel local, toate acestea conduc spre asumarea destinului politic al Uniunii;

| 30. | prin abordarea focalizată pe participarea voluntară a tinerilor și prin apropierea față de nevoile și aspirațiile lor, educația informală le permite tinerilor să dobândească noi competențe, unele complementare celor dobândite în cursul educației formale, și calificări specifice. Gama de acțiuni propuse este cât de poate de bine adaptată la nevoile tinerilor defavorizați. În sfârșit, educația informală îi ajută pe tineri să conștientizeze că este nevoie să se adapteze la evoluția economică și socială a Uniunii; |
| --- | --- |

30.

prin abordarea focalizată pe participarea voluntară a tinerilor și prin apropierea față de nevoile și aspirațiile lor, educația informală le permite tinerilor să dobândească noi competențe, unele complementare celor dobândite în cursul educației formale, și calificări specifice. Gama de acțiuni propuse este cât de poate de bine adaptată la nevoile tinerilor defavorizați. În sfârșit, educația informală îi ajută pe tineri să conștientizeze că este nevoie să se adapteze la evoluția economică și socială a Uniunii;

| 31. | este de părere că părinții și sensibilizarea față de UE a acestora joacă un rol deosebit de important în dezbaterea privind cetățenia activă. În general, ar trebui ca părinții să fie sensibilizați mai mult, deoarece, pentru dezvoltarea UE, cunoștințele de bază despre aceasta trebuie completate și îmbunătățite în mod constant; |
| --- | --- |

31.

este de părere că părinții și sensibilizarea față de UE a acestora joacă un rol deosebit de important în dezbaterea privind cetățenia activă. În general, ar trebui ca părinții să fie sensibilizați mai mult, deoarece, pentru dezvoltarea UE, cunoștințele de bază despre aceasta trebuie completate și îmbunătățite în mod constant;

| 32. | îndeamnă autoritățile locale și regionale să se implice în susținerea și punerea în aplicare a inițiativelor pentru educația privind Europa, prin înfrățirea unor instituții școlare, prin încurajarea materială a inițiativelor asociațiilor de tineri sau care lucrează în favoarea tinerilor, prin primirea de vizite din partea unor clase de tineri europeni, prin deschiderea structurilor lor de recreere sau de sport și a instituțiilor proprii, insistând asupra competențelor partajate cu instituțiile europene; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă autoritățile locale și regionale să se implice în susținerea și punerea în aplicare a inițiativelor pentru educația privind Europa, prin înfrățirea unor instituții școlare, prin încurajarea materială a inițiativelor asociațiilor de tineri sau care lucrează în favoarea tinerilor, prin primirea de vizite din partea unor clase de tineri europeni, prin deschiderea structurilor lor de recreere sau de sport și a instituțiilor proprii, insistând asupra competențelor partajate cu instituțiile europene;

| 33. | insistă asupra necesității stimulării reflecției asupra mizei și modalităților de asumare de către tineri a unei cetățenii active, care să le permită tinerilor europeni să participe în mod eficient la economia Uniunii, în contextul globalizării, și să își asume responsabilitatea evoluției politice a Uniunii; |
| --- | --- |

33.

insistă asupra necesității stimulării reflecției asupra mizei și modalităților de asumare de către tineri a unei cetățenii active, care să le permită tinerilor europeni să participe în mod eficient la economia Uniunii, în contextul globalizării, și să își asume responsabilitatea evoluției politice a Uniunii;

În ceea ce privește acțiunile de întreprins

| 34. | își bazează propunerile, pe de o parte, pe o decizie a miniștrilor educației de a le furniza tuturor tinerilor din Europa competențele-cheie pe care le comportă buna cunoaștere a Uniunii Europene și, pe de altă parte, pe recentul program al Comisiei, aprobat de Parlament și de Consiliul European, intitulat „O Europă pentru cetățeni”, care are la bază propunerile cuprinse în Raportul Beazley privind măsurile necesare pentru integrarea dimensiunii europene în programele școlare; |
| --- | --- |

34.

își bazează propunerile, pe de o parte, pe o decizie a miniștrilor educației de a le furniza tuturor tinerilor din Europa competențele-cheie pe care le comportă buna cunoaștere a Uniunii Europene și, pe de altă parte, pe recentul program al Comisiei, aprobat de Parlament și de Consiliul European, intitulat „O Europă pentru cetățeni”, care are la bază propunerile cuprinse în Raportul Beazley privind măsurile necesare pentru integrarea dimensiunii europene în programele școlare;

| 35. | consideră importantă promovarea dimensiunii europene în materiile predate în școală pentru a da tuturor tinerilor europeni posibilitatea dezvoltării sentimentului participării la cetățenia europeană activă. Această dimensiune europeană comportă două aspecte: integrarea în toate materiile predate care se pretează la aceasta a „punctului de vedere” european, adică o raportare europeană la fiecare dintre materii, și o materie specifică, în cadrul căreia să se predea construcția europeană, bazele sale, valorile și instituțiile europene, funcționarea și impactul acestora asupra vieții cotidiene a tinerilor, evoluția Uniunii și raporturile sale cu restul lumii; |
| --- | --- |

35.

consideră importantă promovarea dimensiunii europene în materiile predate în școală pentru a da tuturor tinerilor europeni posibilitatea dezvoltării sentimentului participării la cetățenia europeană activă. Această dimensiune europeană comportă două aspecte: integrarea în toate materiile predate care se pretează la aceasta a „punctului de vedere” european, adică o raportare europeană la fiecare dintre materii, și o materie specifică, în cadrul căreia să se predea construcția europeană, bazele sale, valorile și instituțiile europene, funcționarea și impactul acestora asupra vieții cotidiene a tinerilor, evoluția Uniunii și raporturile sale cu restul lumii;

| 36. | propune, pe baza concluziilor Grupului la nivel înalt pentru multilingvism, să îi încurajeze pe toți tinerii europeni să învețe două limbi europene pe lângă cea maternă. Multilingvismul reprezintă o deschidere nu doar spre alte culturi, dar și spre mai multe schimburi economice și profesionale, precum și spre o comunitate dedicată cercetării și inovării; |
| --- | --- |

36.

propune, pe baza concluziilor Grupului la nivel înalt pentru multilingvism, să îi încurajeze pe toți tinerii europeni să învețe două limbi europene pe lângă cea maternă. Multilingvismul reprezintă o deschidere nu doar spre alte culturi, dar și spre mai multe schimburi economice și profesionale, precum și spre o comunitate dedicată cercetării și inovării;

| 37. | ar fi de dorit ca învățământul școlar să încurajeze mobilitatea tinerilor și a cadrelor didactice și recunoașterea acesteia în parcursul lor școlar și respectiv profesional; |
| --- | --- |

37.

ar fi de dorit ca învățământul școlar să încurajeze mobilitatea tinerilor și a cadrelor didactice și recunoașterea acesteia în parcursul lor școlar și respectiv profesional;

| 38. | recomandă acțiuni adecvate, cu participarea activă a cadrelor didactice, pentru a instaura în școli un climat educativ sigur, bazat pe respectul reciproc și pe cooperare, în așa fel încât fenomenele de violență sau de intoleranță dintre tineri să fie împiedicate sau oprite din start; |
| --- | --- |

38.

recomandă acțiuni adecvate, cu participarea activă a cadrelor didactice, pentru a instaura în școli un climat educativ sigur, bazat pe respectul reciproc și pe cooperare, în așa fel încât fenomenele de violență sau de intoleranță dintre tineri să fie împiedicate sau oprite din start;

| 39. | recomandă dezvoltarea acțiunilor asociațiilor educative complementare învățământului public și a educației informale dedicate tinerilor de vârstă școlară, cum sunt înfrățirile, schimburile între instituții școlare, competițiile sportive și stagiile sportive sau lingvistice din perioada vacanțelor școlare; |
| --- | --- |

39.

recomandă dezvoltarea acțiunilor asociațiilor educative complementare învățământului public și a educației informale dedicate tinerilor de vârstă școlară, cum sunt înfrățirile, schimburile între instituții școlare, competițiile sportive și stagiile sportive sau lingvistice din perioada vacanțelor școlare;

| 40. | încurajează elaborarea de proiecte similare celui al „tinerilor ambasadori” numiți în contextul universităților de vară ale tinerilor, inițiativă a Adunării Regiunilor Europene. Tinerilor trebuie să li se acorde responsabilitatea de a comunica altor tineri mesaje pe diferite teme, inclusiv pe cea a cetățeniei active. Trebuie să se acorde mai multă atenție explorării conceptului de cetățenie într-o Europă multiculturală și abordării unor chestiuni precum societățile multiconfesionale, multiculturalismul în școli și la locul de muncă și reacția culturală la problemele tinerilor; |
| --- | --- |

40.

încurajează elaborarea de proiecte similare celui al „tinerilor ambasadori” numiți în contextul universităților de vară ale tinerilor, inițiativă a Adunării Regiunilor Europene. Tinerilor trebuie să li se acorde responsabilitatea de a comunica altor tineri mesaje pe diferite teme, inclusiv pe cea a cetățeniei active. Trebuie să se acorde mai multă atenție explorării conceptului de cetățenie într-o Europă multiculturală și abordării unor chestiuni precum societățile multiconfesionale, multiculturalismul în școli și la locul de muncă și reacția culturală la problemele tinerilor;

| 41. | îndeamnă autoritățile locale și regionale să încurajeze material aceste inițiative în favoarea tinerilor și să le completeze cu acțiuni specifice, precum simularea de scenarii în legătură cu instituțiile europene, după exemplul consiliilor municipale sau al consiliilor regionale ale tinerilor, astfel încât tinerii să conștientizeze că au responsabilități politice la nivel european; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă autoritățile locale și regionale să încurajeze material aceste inițiative în favoarea tinerilor și să le completeze cu acțiuni specifice, precum simularea de scenarii în legătură cu instituțiile europene, după exemplul consiliilor municipale sau al consiliilor regionale ale tinerilor, astfel încât tinerii să conștientizeze că au responsabilități politice la nivel european;

| 42. | sugerează ca fiecare dintre acțiunile prevăzute în cadrul programului „O Europă pentru cetățeni” să includă inițiative ale tinerilor sau destinate acestora, cum ar fi așa-numitele proiecte populare, programele provenind din societatea civilă, organizarea de evenimente de mare vizibilitate sau acțiunile de protejare a patrimoniului european; |
| --- | --- |

42.

sugerează ca fiecare dintre acțiunile prevăzute în cadrul programului „O Europă pentru cetățeni” să includă inițiative ale tinerilor sau destinate acestora, cum ar fi așa-numitele proiecte populare, programele provenind din societatea civilă, organizarea de evenimente de mare vizibilitate sau acțiunile de protejare a patrimoniului european;

| 43. | sugerează evaluarea efectelor acțiunilor deja inițiate de grupările de cadre didactice și de asociațiile de tineri sau lucrând în favoarea tinerilor pentru favorizarea schimburilor și dezvoltării de bune practici în cadrul acestor organizații și pentru integrarea acestora în planurile de acțiune ale Uniunii. Practica este cea mai eficace modalitate de a sensibiliza tinerii în ceea ce privește cetățenia activă, plasându-i într-o perspectivă din care să simtă că părerea lor contează și are repercusiuni directe asupra propriilor lor vieți. Asociațiile de elevi din școli sau, la un nivel mai înalt, comitetele locale de copii sau de tineri oferă un teren propice pentru punerea în practică. Impactul direct al activității acestora din urmă poate fi apreciat în special în localitățile mici; |
| --- | --- |

43.

sugerează evaluarea efectelor acțiunilor deja inițiate de grupările de cadre didactice și de asociațiile de tineri sau lucrând în favoarea tinerilor pentru favorizarea schimburilor și dezvoltării de bune practici în cadrul acestor organizații și pentru integrarea acestora în planurile de acțiune ale Uniunii. Practica este cea mai eficace modalitate de a sensibiliza tinerii în ceea ce privește cetățenia activă, plasându-i într-o perspectivă din care să simtă că părerea lor contează și are repercusiuni directe asupra propriilor lor vieți. Asociațiile de elevi din școli sau, la un nivel mai înalt, comitetele locale de copii sau de tineri oferă un teren propice pentru punerea în practică. Impactul direct al activității acestora din urmă poate fi apreciat în special în localitățile mici;

| 44. | aceasta ar constitui o recunoaștere oficială a rolului educației informale în favorizarea includerii sociale a tinerilor, a adaptării lor la evoluțiile pieței forței de muncă, a participării lor la viața publică și, în final, a asumării de către tineri a unei cetățenii active și motivate; |
| --- | --- |

44.

aceasta ar constitui o recunoaștere oficială a rolului educației informale în favorizarea includerii sociale a tinerilor, a adaptării lor la evoluțiile pieței forței de muncă, a participării lor la viața publică și, în final, a asumării de către tineri a unei cetățenii active și motivate;

| 45. | insistă că educația privind Europa trebuie adaptată obiectivelor acesteia, fiind esențială pentru viitorul Uniunii Europene și al cetățenilor săi. Aceasta ar favoriza necesara revizuire a concepțiilor tradiționale despre educație, astfel încât educația să le ofere tinerilor resortisanți din statele membre capacitatea de a își adapta viitorul profesional și angajamentul social și politic într-o lume dominată de globalizarea economică. Educația privind Europa conferă educației formale, completate de educația informală, un obiectiv civic: acela de participare la construcția democratică a Uniunii; |
| --- | --- |

45.

insistă că educația privind Europa trebuie adaptată obiectivelor acesteia, fiind esențială pentru viitorul Uniunii Europene și al cetățenilor săi. Aceasta ar favoriza necesara revizuire a concepțiilor tradiționale despre educație, astfel încât educația să le ofere tinerilor resortisanți din statele membre capacitatea de a își adapta viitorul profesional și angajamentul social și politic într-o lume dominată de globalizarea economică. Educația privind Europa conferă educației formale, completate de educația informală, un obiectiv civic: acela de participare la construcția democratică a Uniunii;

| 46. | subliniază în mod explicit faptul că programele UE și programele statelor membre, precum și numeroasele programe ale ONG-urilor trebuie utilizate activ și dezvoltate în continuare pentru realizarea unor ample activități educative și culturale formale și informale în cadrul UE. |
| --- | --- |

46.

subliniază în mod explicit faptul că programele UE și programele statelor membre, precum și numeroasele programe ale ONG-urilor trebuie utilizate activ și dezvoltate în continuare pentru realizarea unor ample activități educative și culturale formale și informale în cadrul UE.

Bruxelles, 7 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM(2007) 568 final.

1

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/25

---

Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind „Evaluarea stării de sănătate a politicii agricole comune”

(2008/C 105/06)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | va acționa pentru a se asigura că necesara analiză a PAC nu conduce în nici un fel la fragmentarea și readucerea acestei politici la nivelul național, ci face posibilă păstrarea agriculturii durabile și a autonomiei alimentare; |
| --- | --- |

—

va acționa pentru a se asigura că necesara analiză a PAC nu conduce în nici un fel la fragmentarea și readucerea acestei politici la nivelul național, ci face posibilă păstrarea agriculturii durabile și a autonomiei alimentare;

| — | consideră că PAC aduce o contribuție semnificativă la coeziunea teritorială și că orice propuneri de modificare rezultate din evaluarea stării de sănătate trebuie să reflecte într-o măsură suficientă diferitele particularități regionale și sisteme de producție care există în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

consideră că PAC aduce o contribuție semnificativă la coeziunea teritorială și că orice propuneri de modificare rezultate din evaluarea stării de sănătate trebuie să reflecte într-o măsură suficientă diferitele particularități regionale și sisteme de producție care există în cadrul Uniunii Europene;

| — | consideră că PAC, cu pilonul al doilea ajustat, trebuie să conducă la o dezvoltare rurală adaptată la noile condiții de practicare a agriculturii, precum și la o dezvoltare rurală mai extinsă, care să cuprindă toate zonele rurale din UE; |
| --- | --- |

—

consideră că PAC, cu pilonul al doilea ajustat, trebuie să conducă la o dezvoltare rurală adaptată la noile condiții de practicare a agriculturii, precum și la o dezvoltare rurală mai extinsă, care să cuprindă toate zonele rurale din UE;

| — | recunoaște importanța unei finanțări adecvate a măsurilor de dezvoltare rurală, dar în consens cu subsidiaritatea — recunoscând totodată și natura comunitară a modulării — și apreciază că deciziile privind modularea este bine să fie luate la nivelul descentralizat corespunzător, pentru a reflecta mai bine diversitatea nevoilor locale și regionale. Statele membre și regiunile ar trebui să aibă posibilitatea de a direcționa fonduri către măsurile din pilonul al doilea în funcție de necesitățile reale; |
| --- | --- |

—

recunoaște importanța unei finanțări adecvate a măsurilor de dezvoltare rurală, dar în consens cu subsidiaritatea — recunoscând totodată și natura comunitară a modulării — și apreciază că deciziile privind modularea este bine să fie luate la nivelul descentralizat corespunzător, pentru a reflecta mai bine diversitatea nevoilor locale și regionale. Statele membre și regiunile ar trebui să aibă posibilitatea de a direcționa fonduri către măsurile din pilonul al doilea în funcție de necesitățile reale;

| — | este preocupat însă de faptul că încercările de a folosi umbrela „dezvoltării rurale” pentru a încorpora un număr tot mai mare de teme ar putea genera probleme; în orice caz, se întreabă dacă programele de dezvoltare rurală constituie cea mai bună cale de a aborda unele din aceste provocări; |
| --- | --- |

—

este preocupat însă de faptul că încercările de a folosi umbrela „dezvoltării rurale” pentru a încorpora un număr tot mai mare de teme ar putea genera probleme; în orice caz, se întreabă dacă programele de dezvoltare rurală constituie cea mai bună cale de a aborda unele din aceste provocări;

| — | pledează pentru capacitatea regiunilor de a-și păstra o parte din autonomia alimentară, inclusiv în cazul regiunilor în care cultivarea pământului și creșterea animalelor se fac în condiții dificile, și subliniază legătura directă între alimentele de înaltă calitate produse pe plan local și identitatea regională pe care PAC trebuie să o protejeze; |
| --- | --- |

—

pledează pentru capacitatea regiunilor de a-și păstra o parte din autonomia alimentară, inclusiv în cazul regiunilor în care cultivarea pământului și creșterea animalelor se fac în condiții dificile, și subliniază legătura directă între alimentele de înaltă calitate produse pe plan local și identitatea regională pe care PAC trebuie să o protejeze;

| — | consideră că este necesar să se asigure o „aterizare lină” a regimului de cote, pentru a facilita expirarea acestuia în martie 2015, și sprijină eliminarea treptată a regimului cotelor de lapte până în 2015 prin extinderea treptată a cotelor și reducerea suprataxelor. În cazul unei scăderi excesive a prețului pieței, mecanismele de protecție ar trebui asigurate în continuare. Ca parte a acestui proces, vor fi necesare modalități specifice de susținere a producției de lactate în regiunile sensibile. |
| --- | --- |

—

consideră că este necesar să se asigure o „aterizare lină” a regimului de cote, pentru a facilita expirarea acestuia în martie 2015, și sprijină eliminarea treptată a regimului cotelor de lapte până în 2015 prin extinderea treptată a cotelor și reducerea suprataxelor. În cazul unei scăderi excesive a prețului pieței, mecanismele de protecție ar trebui asigurate în continuare. Ca parte a acestui proces, vor fi necesare modalități specifice de susținere a producției de lactate în regiunile sensibile.

| Raportor | : | dl Seamus MURRAY (IE/UEN-AE), membru al Consiliului comitatului Meath și al Autorității regionale Mid-East |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Seamus MURRAY (IE/UEN-AE), membru al Consiliului comitatului Meath și al Autorității regionale Mid-East

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | consideră că Politica agricolă comună (PAC) trebuie să-și continue eforturile de realizare a obiectivelor, asigurând cetățenilor UE alimente de calitate la prețuri corecte și producătorilor agricoli un nivel de trai confortabil, conservând patrimoniul și protejând mediul rural, și apreciază că aceasta a evoluat suficient pentru a răspunde provocărilor și necesităților mereu în schimbare, stabilind în același timp și condițiile pentru o concurență loială, care să dea posibilitatea agriculturii europene să-și păstreze poziția pe piața mondială, cu respectarea conceptului de preferință comunitară; |
| --- | --- |

1.

consideră că Politica agricolă comună (PAC) trebuie să-și continue eforturile de realizare a obiectivelor, asigurând cetățenilor UE alimente de calitate la prețuri corecte și producătorilor agricoli un nivel de trai confortabil, conservând patrimoniul și protejând mediul rural, și apreciază că aceasta a evoluat suficient pentru a răspunde provocărilor și necesităților mereu în schimbare, stabilind în același timp și condițiile pentru o concurență loială, care să dea posibilitatea agriculturii europene să-și păstreze poziția pe piața mondială, cu respectarea conceptului de preferință comunitară;

| 2. | afirmă că PAC este în consens cu Obiectivele de la Lisabona și de la Göteborg, care urmăresc creșterea competitivității europene. În acest context, arată că PAC trebuie să stea în continuare la baza unor măsuri publice de apărare economică, socială și de mediu a acestui sector european esențial, care să fie acceptabile atât înăuntrul, cât și în afara granițelor UE; |
| --- | --- |

2.

afirmă că PAC este în consens cu Obiectivele de la Lisabona și de la Göteborg, care urmăresc creșterea competitivității europene. În acest context, arată că PAC trebuie să stea în continuare la baza unor măsuri publice de apărare economică, socială și de mediu a acestui sector european esențial, care să fie acceptabile atât înăuntrul, cât și în afara granițelor UE;

| 3. | consideră că PAC aduce o contribuție semnificativă la coeziunea teritorială și că orice propuneri de modificare rezultate din evaluarea stării de sănătate trebuie să reflecte într-o măsură suficientă diferitele particularități regionale și sisteme de producție care există în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

consideră că PAC aduce o contribuție semnificativă la coeziunea teritorială și că orice propuneri de modificare rezultate din evaluarea stării de sănătate trebuie să reflecte într-o măsură suficientă diferitele particularități regionale și sisteme de producție care există în cadrul Uniunii Europene;

| 4. | consideră că PAC, cu pilonul al doilea ajustat, trebuie să conducă la o dezvoltare rurală adaptată la noile condiții de practicare a agriculturii, precum și la o dezvoltare rurală mai extinsă, care să cuprindă toate zonele rurale din UE, în special zonele cele mai vulnerabile, așa cum sunt cele cu dezavantaje naturale (zonele montane și ultraperiferice și insulele), integrându-le în zonele geografice majore ale UE, cum ar fi zona nordică și zona mediteraneană; |
| --- | --- |

4.

consideră că PAC, cu pilonul al doilea ajustat, trebuie să conducă la o dezvoltare rurală adaptată la noile condiții de practicare a agriculturii, precum și la o dezvoltare rurală mai extinsă, care să cuprindă toate zonele rurale din UE, în special zonele cele mai vulnerabile, așa cum sunt cele cu dezavantaje naturale (zonele montane și ultraperiferice și insulele), integrându-le în zonele geografice majore ale UE, cum ar fi zona nordică și zona mediteraneană;

| 5. | consideră agricultura principalul sprijin pentru multe comunități rurale și, dat fiind că UE are un model de producție diferit de cel al altor țări importante ca producătoare și exportatoare de alimente, consideră că politicile de sprijinire a veniturilor ar trebui orientate în primul rând spre susținerea viabilității exploatațiilor funcționale și a celor familiale, deoarece pe acestea se bazează modelul multifuncțional al agriculturii UE; |
| --- | --- |

5.

consideră agricultura principalul sprijin pentru multe comunități rurale și, dat fiind că UE are un model de producție diferit de cel al altor țări importante ca producătoare și exportatoare de alimente, consideră că politicile de sprijinire a veniturilor ar trebui orientate în primul rând spre susținerea viabilității exploatațiilor funcționale și a celor familiale, deoarece pe acestea se bazează modelul multifuncțional al agriculturii UE;

| 6. | va acționa pentru a se asigura că necesara analiză a PAC nu conduce în nici un fel la fragmentarea și readucerea acestei politici la nivelul național, ci face posibilă păstrarea agriculturii durabile și a autonomiei alimentare în conformitate cu standardele de sănătate și siguranță alimentară din Europa; subliniază provocările pe care această politică le lansează tuturor regiunilor UE și cetățenilor săi în ansamblu; |
| --- | --- |

6.

va acționa pentru a se asigura că necesara analiză a PAC nu conduce în nici un fel la fragmentarea și readucerea acestei politici la nivelul național, ci face posibilă păstrarea agriculturii durabile și a autonomiei alimentare în conformitate cu standardele de sănătate și siguranță alimentară din Europa; subliniază provocările pe care această politică le lansează tuturor regiunilor UE și cetățenilor săi în ansamblu;

| 7. | salută ocazia care i se oferă de a contribui la evaluarea stării de sănătate a PAC și solicită să fie consultat cu privire la propunerile legislative ale Comisiei pe măsură ce avansează dezbaterile; |
| --- | --- |

7.

salută ocazia care i se oferă de a contribui la evaluarea stării de sănătate a PAC și solicită să fie consultat cu privire la propunerile legislative ale Comisiei pe măsură ce avansează dezbaterile;

EVALUAREA STĂRII DE SĂNĂTATE A POLITICII AGRICOLE COMUNE

Politica agricolă comună astăzi

| 8. | este de acord cu opinia Comisiei conform căreia PAC s-a modificat în ultimii 15 ani, în special de la reforma radicală din 2003, când s-a convenit să se întreprindă o evaluare a stării de sănătate pentru a analiza cele mai recente modificări și a lua în considerare noile provocări, riscuri și oportunități. Subliniază că aceasta se desfășoară într-un context nou în ceea ce privește comerțul cu produse alimentare, la nivel global și european; |
| --- | --- |

8.

este de acord cu opinia Comisiei conform căreia PAC s-a modificat în ultimii 15 ani, în special de la reforma radicală din 2003, când s-a convenit să se întreprindă o evaluare a stării de sănătate pentru a analiza cele mai recente modificări și a lua în considerare noile provocări, riscuri și oportunități. Subliniază că aceasta se desfășoară într-un context nou în ceea ce privește comerțul cu produse alimentare, la nivel global și european;

| 9. | subliniază că modelul multifuncțional al agriculturii UE trebuie să contribuie la combaterea schimbărilor climatice și să încorporeze conceptele de durabilitate, competitivitate, diversitate, autonomie alimentară și capacitate de a răspunde necesităților societății, consumatorilor și binelui public, din care fac parte integrantă bunele practici agricole, protecția mediului și bunăstarea animalelor și consideră că evaluarea stării de sănătate a PAC trebuie să servească la sprijinirea eficientă a modelului multifuncțional al agriculturii UE; |
| --- | --- |

9.

subliniază că modelul multifuncțional al agriculturii UE trebuie să contribuie la combaterea schimbărilor climatice și să încorporeze conceptele de durabilitate, competitivitate, diversitate, autonomie alimentară și capacitate de a răspunde necesităților societății, consumatorilor și binelui public, din care fac parte integrantă bunele practici agricole, protecția mediului și bunăstarea animalelor și consideră că evaluarea stării de sănătate a PAC trebuie să servească la sprijinirea eficientă a modelului multifuncțional al agriculturii UE;

| 10. | subliniază importanța unei industrii agroalimentare indigene în Europa și semnificația critică a siguranței și securității alimentare, dat fiind că UE este în prezent cel mai mare importator agricol din lume; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța unei industrii agroalimentare indigene în Europa și semnificația critică a siguranței și securității alimentare, dat fiind că UE este în prezent cel mai mare importator agricol din lume;

| 11. | consideră că ar fi utilă, în examinarea reformelor, o estimare a efectelor reformelor recente ale PAC, în special din perspectiva numărului de persoane care lucrează în agricultură și în domeniul prelucrării, a calității și disponibilității alimentelor, al prețurilor și nivelurilor importurilor de alimente, precum și a impactului asupra mediului și bunăstării animalelor și își exprimă dezamăgirea că această estimare nu a fost disponibilă de la inițierea evaluării stării de sănătate; în afară de aceasta, solicită ca astfel de analize și studii să fie disponibile la nivel regional înainte de adoptarea oricăror modificări legislative; |
| --- | --- |

11.

consideră că ar fi utilă, în examinarea reformelor, o estimare a efectelor reformelor recente ale PAC, în special din perspectiva numărului de persoane care lucrează în agricultură și în domeniul prelucrării, a calității și disponibilității alimentelor, al prețurilor și nivelurilor importurilor de alimente, precum și a impactului asupra mediului și bunăstării animalelor și își exprimă dezamăgirea că această estimare nu a fost disponibilă de la inițierea evaluării stării de sănătate; în afară de aceasta, solicită ca astfel de analize și studii să fie disponibile la nivel regional înainte de adoptarea oricăror modificări legislative;

| 12. | cu toate acestea, sprijină conținutul general al evaluării stării de sănătate, care urmărește să corecteze anomaliile din punerea în aplicare a reformelor recente, și speră ca aceasta să fie pusă în aplicare astfel încât să facă posibilă planificarea pe termen lung, să permită autorităților, industriei agroalimentare și producătorilor agricoli să aplice integral modificările convenite și să se adapteze la necesitățile pieței; |
| --- | --- |

12.

cu toate acestea, sprijină conținutul general al evaluării stării de sănătate, care urmărește să corecteze anomaliile din punerea în aplicare a reformelor recente, și speră ca aceasta să fie pusă în aplicare astfel încât să facă posibilă planificarea pe termen lung, să permită autorităților, industriei agroalimentare și producătorilor agricoli să aplice integral modificările convenite și să se adapteze la necesitățile pieței;

| 13. | consideră că există un decalaj masiv între percepția comună despre PAC și realitate, decalaj care trebuie recuperat de factorii de decizie politică. Într-un sondaj Eurobarometru recent (1), 88 % dintre respondenți consideră că agricultura și zonele rurale sunt fie „importante”, fie „foarte importante” pentru viitorul Europei. În același timp, aproape 90 % din respondenți știu puțin sau nimic despre PAC (54 % „nu au auzit niciodată despre aceasta” și 34 % „nu știu ce este”). Prin urmare, Comitetul consideră că este necesară o evaluare mai structurată a scopurilor și realizărilor PAC și o mai bună diseminare a informațiilor legate de acestea; |
| --- | --- |

13.

consideră că există un decalaj masiv între percepția comună despre PAC și realitate, decalaj care trebuie recuperat de factorii de decizie politică. Într-un sondaj Eurobarometru recent (1), 88 % dintre respondenți consideră că agricultura și zonele rurale sunt fie „importante”, fie „foarte importante” pentru viitorul Europei. În același timp, aproape 90 % din respondenți știu puțin sau nimic despre PAC (54 % „nu au auzit niciodată despre aceasta” și 34 % „nu știu ce este”). Prin urmare, Comitetul consideră că este necesară o evaluare mai structurată a scopurilor și realizărilor PAC și o mai bună diseminare a informațiilor legate de acestea;

| 14. | salută inițiativele de raționalizare și simplificare a aplicării PAC, dar subliniază că astfel de inițiative trebuie întotdeauna elaborate ținând seama de toți utilizatorii finali; |
| --- | --- |

14.

salută inițiativele de raționalizare și simplificare a aplicării PAC, dar subliniază că astfel de inițiative trebuie întotdeauna elaborate ținând seama de toți utilizatorii finali;

Acțiuni de evaluare a aplicării și de simplificare a sistemului de plăți unice (SPU)

Simplificarea SPU

| 15. | sprijină toate inițiativele raționale de simplificare în continuare a SPU, deoarece normele inutil de rigide și de complexe, precum și procedurile birocratice constituie poveri și costuri considerabile. Cu toate acestea, modificarea SPU nu trebuie să se bazeze exclusiv pe criterii de simplificare, ci va trebui să răspundă necesităților de consolidare și apărare a modelului multifuncțional al agriculturii UE; |
| --- | --- |

15.

sprijină toate inițiativele raționale de simplificare în continuare a SPU, deoarece normele inutil de rigide și de complexe, precum și procedurile birocratice constituie poveri și costuri considerabile. Cu toate acestea, modificarea SPU nu trebuie să se bazeze exclusiv pe criterii de simplificare, ci va trebui să răspundă necesităților de consolidare și apărare a modelului multifuncțional al agriculturii UE;

| 16. | sprijină propunerea ca statele membre să aibă posibilitatea de a ajusta SPU, acolo unde consideră necesar, de la o bază istorică spre o rată „mai uniformă”, pe măsură ce se apropie anul 2013, dar apreciază ca aceasta va necesita flexibilitate în aplicarea concretă a ratei „mai uniforme” în statele membre și în regiuni. Această flexibilitate va lua în considerare și potențialul impact al decuplării totale asupra anumitor sectoare și regiuni, precum și posibilitatea de gradare a primelor în favoarea exploatațiilor mai multifuncționale și mai puțin recompensate pe piață. Este de dorit să se efectueze, în statele membre, o analiză de impact privind efectele probabile ale acestei importante modificări potențiale asupra destinației terenurilor, structurii exploatațiilor agricole, proprietății și succesiunii, combinației de întreprinderi agricole și echilibrului regional, precum și asupra eficienței și competitivității globale a agriculturii; |
| --- | --- |

16.

sprijină propunerea ca statele membre să aibă posibilitatea de a ajusta SPU, acolo unde consideră necesar, de la o bază istorică spre o rată „mai uniformă”, pe măsură ce se apropie anul 2013, dar apreciază ca aceasta va necesita flexibilitate în aplicarea concretă a ratei „mai uniforme” în statele membre și în regiuni. Această flexibilitate va lua în considerare și potențialul impact al decuplării totale asupra anumitor sectoare și regiuni, precum și posibilitatea de gradare a primelor în favoarea exploatațiilor mai multifuncționale și mai puțin recompensate pe piață. Este de dorit să se efectueze, în statele membre, o analiză de impact privind efectele probabile ale acestei importante modificări potențiale asupra destinației terenurilor, structurii exploatațiilor agricole, proprietății și succesiunii, combinației de întreprinderi agricole și echilibrului regional, precum și asupra eficienței și competitivității globale a agriculturii;

| 17. | consideră că, în cazul „noilor” state membre, este necesar să se analizeze în continuare consecințele îndepărtării de SPU; |
| --- | --- |

17.

consideră că, în cazul „noilor” state membre, este necesar să se analizeze în continuare consecințele îndepărtării de SPU;

Condiționalitatea

| 18. | recunoaște necesitatea unui sistem de condiționalitate, prin care să se asigure respectarea standardelor UE în materie de protecția mediului, sănătatea animalelor și a plantelor și bunăstarea animalelor, și recomandă insistent să se continue modificarea legilor și a normelor nejustificat de complicate, indiferent că au fost introduse de Comisie sau de statele membre; |
| --- | --- |

18.

recunoaște necesitatea unui sistem de condiționalitate, prin care să se asigure respectarea standardelor UE în materie de protecția mediului, sănătatea animalelor și a plantelor și bunăstarea animalelor, și recomandă insistent să se continue modificarea legilor și a normelor nejustificat de complicate, indiferent că au fost introduse de Comisie sau de statele membre;

| 19. | consideră însă că nu trebuie permis ca, prin revizuirea cerințelor de menținere a terenurilor în stare bună din punct de vedere ecologic, care trebuie revizuite pe măsură ce se modifică reglementările (cum ar fi cele referitoare la pesticide), să se submineze sau să se reducă aceste cerințe; |
| --- | --- |

19.

consideră însă că nu trebuie permis ca, prin revizuirea cerințelor de menținere a terenurilor în stare bună din punct de vedere ecologic, care trebuie revizuite pe măsură ce se modifică reglementările (cum ar fi cele referitoare la pesticide), să se submineze sau să se reducă aceste cerințe;

| 20. | subliniază că reglementările privind condiționalitatea ar trebui să poată fi caracterizate de termenii proporționalitate, transparență și coerență, pentru a putea fi mai accesibile și mai ușor de respectat; solicită ca simplificările care au fost inițiate și hotărâte să fie puse în aplicare în scurt timp, să se elimine domeniile juridice mai puțin relevante din anexele III și IV la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și să se reducă reglementările privind condiționalitatea aferente domeniilor juridice care îi afectează direct pe beneficiarii plăților directe; |
| --- | --- |

20.

subliniază că reglementările privind condiționalitatea ar trebui să poată fi caracterizate de termenii proporționalitate, transparență și coerență, pentru a putea fi mai accesibile și mai ușor de respectat; solicită ca simplificările care au fost inițiate și hotărâte să fie puse în aplicare în scurt timp, să se elimine domeniile juridice mai puțin relevante din anexele III și IV la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și să se reducă reglementările privind condiționalitatea aferente domeniilor juridice care îi afectează direct pe beneficiarii plăților directe;

| 21. | ar saluta călduros o cooperare și o coordonare mai strânse între agențiile de inspecție agricolă, dată fiind creșterea numărului și a tipurilor de inspecții; |
| --- | --- |

21.

ar saluta călduros o cooperare și o coordonare mai strânse între agențiile de inspecție agricolă, dată fiind creșterea numărului și a tipurilor de inspecții;

Ajutorul parțial cuplat (APC)

| 22. | consideră că, în general, APC este înțeles ca o măsură de tranziție spre o acțiune de decuplare totală. Cu toate acestea, într-un anumit context regional, unde nivelul de producție este redus, unde regiunea însăși este vulnerabilă din punct de vedere economic sau unde avantajele sociale și de mediu ale decuplării parțiale sunt evidente, o măsură APC poate să-și continue rolul timp de mai mulți ani; prin urmare, sprijină propunerea de a i se permite APC, în aceste condiții, să păstreze în continuare un element de autonomie regională și să ajute la asigurarea unei dezvoltări regionale echilibrate; |
| --- | --- |

22.

consideră că, în general, APC este înțeles ca o măsură de tranziție spre o acțiune de decuplare totală. Cu toate acestea, într-un anumit context regional, unde nivelul de producție este redus, unde regiunea însăși este vulnerabilă din punct de vedere economic sau unde avantajele sociale și de mediu ale decuplării parțiale sunt evidente, o măsură APC poate să-și continue rolul timp de mai mulți ani; prin urmare, sprijină propunerea de a i se permite APC, în aceste condiții, să păstreze în continuare un element de autonomie regională și să ajute la asigurarea unei dezvoltări regionale echilibrate;

Limitele superioare și inferioare ale nivelurilor de ajutor

| 23. | consideră că, date fiind transparența plăților SPU și constatările Curții de Conturi, ar fi foarte bine primită de public și atrăgătoare din punct de vedere politic fixarea unei limite superioare a plăților. În mod ideal, însă, ar trebui elaborate studii de impact prin care să se argumenteze modificările propuse și acceptă posibilitatea de a se aplica o anumită limitare a nivelului superior al plăților, de exemplu printr-o reducere gradată combinată cu un plafon valoric; |
| --- | --- |

23.

consideră că, date fiind transparența plăților SPU și constatările Curții de Conturi, ar fi foarte bine primită de public și atrăgătoare din punct de vedere politic fixarea unei limite superioare a plăților. În mod ideal, însă, ar trebui elaborate studii de impact prin care să se argumenteze modificările propuse și acceptă posibilitatea de a se aplica o anumită limitare a nivelului superior al plăților, de exemplu printr-o reducere gradată combinată cu un plafon valoric;

| 24. | pentru a atenua dificultățile atunci când costurile administrative sunt mai mari decât plata primită, se propune fixarea unui nivel minim al plăților; Comitetul sprijină această propunere cu condiția ca formularea sa concretă să nu reprezinte o nouă piedică în calea viabilității exploatațiilor familiale și ar saluta eventualele economii de costuri administrative; |
| --- | --- |

24.

pentru a atenua dificultățile atunci când costurile administrative sunt mai mari decât plata primită, se propune fixarea unui nivel minim al plăților; Comitetul sprijină această propunere cu condiția ca formularea sa concretă să nu reprezinte o nouă piedică în calea viabilității exploatațiilor familiale și ar saluta eventualele economii de costuri administrative;

| 25. | atrage atenția asupra faptului că producătorii agricoli „autentici” ar putea să nu fie prea ușor de clasificat ca atare în funcție de mărimea exploatației; de exemplu, anumite culturi și întreprinderi pot necesita multă forță de muncă, în timp ce unii proprietari de terenuri agricole, cu proprietăți mari, ar putea întâmpina dificultăți în a fi recunoscuți ca „producători adevărați”; Comitetul consideră că viabilitatea producătorilor agricoli activi, în special a exploatațiilor familiale mai mici, ar trebui să fie prioritară la efectuarea plăților de sprijin; |
| --- | --- |

25.

atrage atenția asupra faptului că producătorii agricoli „autentici” ar putea să nu fie prea ușor de clasificat ca atare în funcție de mărimea exploatației; de exemplu, anumite culturi și întreprinderi pot necesita multă forță de muncă, în timp ce unii proprietari de terenuri agricole, cu proprietăți mari, ar putea întâmpina dificultăți în a fi recunoscuți ca „producători adevărați”; Comitetul consideră că viabilitatea producătorilor agricoli activi, în special a exploatațiilor familiale mai mici, ar trebui să fie prioritară la efectuarea plăților de sprijin;

| 26. | în același timp, propune ca întreprinderile agricole importante să nu fie luate în considerare independent de forma lor juridică de organizare, gradul de dezvoltare și structură, deoarece o degresiune globală ar putea, în anumite cazuri, să distrugă exploatații competitive și să conducă la o pierdere substanțială de locuri de muncă; |
| --- | --- |

26.

în același timp, propune ca întreprinderile agricole importante să nu fie luate în considerare independent de forma lor juridică de organizare, gradul de dezvoltare și structură, deoarece o degresiune globală ar putea, în anumite cazuri, să distrugă exploatații competitive și să conducă la o pierdere substanțială de locuri de muncă;

Îmbunătățirea orientării către piață și valorificarea noilor oportunități

Rolul intervenției pe piață și controlul asupra ofertei

| 27. | consideră că sectorul agroalimentar trece de la etapa eliminării subvenționate a surplusurilor și de susținere a prețurilor prin instrumente de control al volumului la o etapă care să reflecte mai exact condițiile pieței. Această trecere are la bază schimbări structurale semnificative, pe termen mai lung, cum sunt creșterea susținută a cererii pentru alimente, în special în Asia, și efectul politicilor pentru biocarburanți. Factorii pe termen scurt, cum sunt seceta și izbucnirea epidemiilor, precum și fluctuațiile de curs valutar, sunt de asemenea relevanți pentru variațiile temporare ale prețurilor. Schimbări importante sunt evidente în peisajul pieței internaționale, în special pentru lapte, produse lactate și cereale; |
| --- | --- |

27.

consideră că sectorul agroalimentar trece de la etapa eliminării subvenționate a surplusurilor și de susținere a prețurilor prin instrumente de control al volumului la o etapă care să reflecte mai exact condițiile pieței. Această trecere are la bază schimbări structurale semnificative, pe termen mai lung, cum sunt creșterea susținută a cererii pentru alimente, în special în Asia, și efectul politicilor pentru biocarburanți. Factorii pe termen scurt, cum sunt seceta și izbucnirea epidemiilor, precum și fluctuațiile de curs valutar, sunt de asemenea relevanți pentru variațiile temporare ale prețurilor. Schimbări importante sunt evidente în peisajul pieței internaționale, în special pentru lapte, produse lactate și cereale;

| 28. | consideră că, deși instrumentele PAC existente legate de piață devin mai puțin necesare pe măsură ce piețele internaționale de alimente devin mai puternice, aceste piețe pot fi extrem de volatile. Astfel, pentru stabilitatea pieței, este necesar ca aceasta să fie protejată împotriva schimbărilor importante și bruște de prețuri și, prin urmare, Comitetul sprijină necesitatea păstrării unor instrumente legate de piață, cum ar fi o „plasă de siguranță” în caz de piață slabă, fără a se renunța complet la controlarea ofertei; |
| --- | --- |

28.

consideră că, deși instrumentele PAC existente legate de piață devin mai puțin necesare pe măsură ce piețele internaționale de alimente devin mai puternice, aceste piețe pot fi extrem de volatile. Astfel, pentru stabilitatea pieței, este necesar ca aceasta să fie protejată împotriva schimbărilor importante și bruște de prețuri și, prin urmare, Comitetul sprijină necesitatea păstrării unor instrumente legate de piață, cum ar fi o „plasă de siguranță” în caz de piață slabă, fără a se renunța complet la controlarea ofertei;

| 29. | propune continuarea de către Comisie a analizei detaliate a perspectivelor pieței în toate sectoarele și publicarea unor rapoarte periodice privind evoluțiile pieței, pentru a asigura luarea unor decizii politice informate; |
| --- | --- |

29.

propune continuarea de către Comisie a analizei detaliate a perspectivelor pieței în toate sectoarele și publicarea unor rapoarte periodice privind evoluțiile pieței, pentru a asigura luarea unor decizii politice informate;

Intervenția în sectorul cerealelor

| 30. | sprijină o revizuire completă a sistemului de intervenție pentru cereale și împărtășește părerea Comisiei, conform căreia intervenția ar trebui să se limiteze la grâul de pâine; |
| --- | --- |

30.

sprijină o revizuire completă a sistemului de intervenție pentru cereale și împărtășește părerea Comisiei, conform căreia intervenția ar trebui să se limiteze la grâul de pâine;

Retragerea unor terenuri din circuitul agricol

| 31. | sprijină propunerea de reducere la zero a cotei de terenuri retrase în mod obligatoriu din circuitul agricol, dar propune să fie păstrată posibilitatea de reglementare a retragerii obligatorii a unor terenuri din circuitul agricol, ca măsură de adaptare la perioadele următoare de piață slabă; în plus, sprijină măsuri suplimentare de protecție a mediului, inclusiv, de exemplu, păstrarea unor pășuni permanente și protejarea fâșiilor riverane; |
| --- | --- |

31.

sprijină propunerea de reducere la zero a cotei de terenuri retrase în mod obligatoriu din circuitul agricol, dar propune să fie păstrată posibilitatea de reglementare a retragerii obligatorii a unor terenuri din circuitul agricol, ca măsură de adaptare la perioadele următoare de piață slabă; în plus, sprijină măsuri suplimentare de protecție a mediului, inclusiv, de exemplu, păstrarea unor pășuni permanente și protejarea fâșiilor riverane;

O „aterizare lină” pentru cota de produse lactate

| 32. | estimează că, spre deosebire de deceniile recente, piețele globale de produse lactate sunt acum mai puternice și ne putem aștepta ca această creștere a pieței pe baza cererii să fie durabilă. Nu este mai puțin adevărat că există o mare incertitudine în ceea ce privește prețurile produselor lactate pe această piață mondială. În acest context, ar trebui lansată o dezbatere privind organizarea comună a pieței în sectorul laptelui și produselor lactate, în vederea redefinirii noilor mecanisme pentru reglementarea acestui sector; |
| --- | --- |

32.

estimează că, spre deosebire de deceniile recente, piețele globale de produse lactate sunt acum mai puternice și ne putem aștepta ca această creștere a pieței pe baza cererii să fie durabilă. Nu este mai puțin adevărat că există o mare incertitudine în ceea ce privește prețurile produselor lactate pe această piață mondială. În acest context, ar trebui lansată o dezbatere privind organizarea comună a pieței în sectorul laptelui și produselor lactate, în vederea redefinirii noilor mecanisme pentru reglementarea acestui sector;

| 33. | consideră că este necesar să se asigure o „aterizare lină” a regimului de cote, pentru a facilita expirarea acestuia în martie 2015, și sprijină eliminarea treptată a regimului cotelor de lapte până în 2015, prin extinderea treptată a cotelor și reducerea suprataxelor. Viteza și calendarul măririi cotei sau ale reducerii suprataxei ar trebui să fie bazate pe analiza periodică a perspectivelor pieței efectuată de Comisie începând din decembrie 2007. În cazul unei scăderi excesive a prețului pieței, ar trebui asigurate în continuare mecanisme de protecție. Ca parte a acestui proces, vor fi necesare modalități specifice de susținere a producției de lactate în regiunile sensibile; |
| --- | --- |

33.

consideră că este necesar să se asigure o „aterizare lină” a regimului de cote, pentru a facilita expirarea acestuia în martie 2015, și sprijină eliminarea treptată a regimului cotelor de lapte până în 2015, prin extinderea treptată a cotelor și reducerea suprataxelor. Viteza și calendarul măririi cotei sau ale reducerii suprataxei ar trebui să fie bazate pe analiza periodică a perspectivelor pieței efectuată de Comisie începând din decembrie 2007. În cazul unei scăderi excesive a prețului pieței, ar trebui asigurate în continuare mecanisme de protecție. Ca parte a acestui proces, vor fi necesare modalități specifice de susținere a producției de lactate în regiunile sensibile;

| 34. | așteaptă analiza Comisiei cu privire la succesul măsurilor de control asupra ofertei în cazul sectoarelor „mai mici” (furaje uscate, amidon, in și cânepă); |
| --- | --- |

34.

așteaptă analiza Comisiei cu privire la succesul măsurilor de control asupra ofertei în cazul sectoarelor „mai mici” (furaje uscate, amidon, in și cânepă);

Răspunsul la noile provocări

Gestionarea riscului

| 35. | recunoaște importanța pe care o are gestionarea riscului pe o piață globală caracterizată de schimbări rapide, precum și posibilitatea de a consolida măsurile specifice de dezvoltare rurală, astfel încât să răspundă riscurilor crescute. Mecanismele propuse de Comisie își au rolul lor, însă nu pot înlocui principalele instrumente de gestionare a piețelor care existau în cadrul PAC și care au fost eliminate treptat în ultimii ani; Comitetul încurajează continuarea cercetării în domeniul potențialelor aplicații și evaluarea acestora; |
| --- | --- |

35.

recunoaște importanța pe care o are gestionarea riscului pe o piață globală caracterizată de schimbări rapide, precum și posibilitatea de a consolida măsurile specifice de dezvoltare rurală, astfel încât să răspundă riscurilor crescute. Mecanismele propuse de Comisie își au rolul lor, însă nu pot înlocui principalele instrumente de gestionare a piețelor care existau în cadrul PAC și care au fost eliminate treptat în ultimii ani; Comitetul încurajează continuarea cercetării în domeniul potențialelor aplicații și evaluarea acestora;

Schimbările climatice, bioenergia, gestionarea apei și biodiversitatea

| 36. | recunoaște efectul dăunător al agriculturii intensive, de exemplu asupra structurii solurilor, biodiversității și poluării cursurilor de apă; cu toate acestea, subliniază rolul producătorilor agricoli ca protectori ai spațiului rural și al peisajelor în mod tradițional variate, ca rezultat al unei agriculturi la scară redusă, și salută recunoașterea de către Comisie a faptului că agricultura UE a contribuit mai mult decât alte sectoare la încetinirea creșterii emisiilor de gaze cu efect de seră, subliniind totodată că agricultura din numeroase regiuni ale UE este foarte expusă la efectele schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

36.

recunoaște efectul dăunător al agriculturii intensive, de exemplu asupra structurii solurilor, biodiversității și poluării cursurilor de apă; cu toate acestea, subliniază rolul producătorilor agricoli ca protectori ai spațiului rural și al peisajelor în mod tradițional variate, ca rezultat al unei agriculturi la scară redusă, și salută recunoașterea de către Comisie a faptului că agricultura UE a contribuit mai mult decât alte sectoare la încetinirea creșterii emisiilor de gaze cu efect de seră, subliniind totodată că agricultura din numeroase regiuni ale UE este foarte expusă la efectele schimbărilor climatice;

| 37. | sprijină apelul adresat agriculturii, în recenta Carte verde privind adaptarea la schimbările climatice, de a contribui în continuare la atenuarea efectelor schimbărilor climatice. Schimbările climatice fac ca agricultura și silvicultura să joace un rol din ce în ce mai important ca furnizoare de servicii de mediu și ecosisteme. Revizuirile viitoare ale PAC ar putea să ofere posibilitatea de a include măsuri de adaptare în programele de sprijinire a agriculturii; |
| --- | --- |

37.

sprijină apelul adresat agriculturii, în recenta Carte verde privind adaptarea la schimbările climatice, de a contribui în continuare la atenuarea efectelor schimbărilor climatice. Schimbările climatice fac ca agricultura și silvicultura să joace un rol din ce în ce mai important ca furnizoare de servicii de mediu și ecosisteme. Revizuirile viitoare ale PAC ar putea să ofere posibilitatea de a include măsuri de adaptare în programele de sprijinire a agriculturii;

| 38. | recunoaște importanța vitală a dezvoltării surselor de energie durabile și sprijină continuarea cercetărilor și a măsurilor relevante de extindere a reacției UE la aceste chestiuni legate de durabilitate, care sunt vitale pentru planetă; constată că, prin măsurile și instrumentele de la nivel național și european, culturile energetice au o contribuție clară la îndeplinirea obiectivelor Comunității privind politica energetică și climatică și reprezintă un important potențial de valoare adăugată pentru agricultură și mediul rural; atrage atenția asupra faptului, că, în acest context, reducerea subvențiilor pentru culturile energetice și-a pierdut din importanță și, pe viitor, această măsură conexă poate fi eliminată; |
| --- | --- |

38.

recunoaște importanța vitală a dezvoltării surselor de energie durabile și sprijină continuarea cercetărilor și a măsurilor relevante de extindere a reacției UE la aceste chestiuni legate de durabilitate, care sunt vitale pentru planetă; constată că, prin măsurile și instrumentele de la nivel național și european, culturile energetice au o contribuție clară la îndeplinirea obiectivelor Comunității privind politica energetică și climatică și reprezintă un important potențial de valoare adăugată pentru agricultură și mediul rural; atrage atenția asupra faptului, că, în acest context, reducerea subvențiilor pentru culturile energetice și-a pierdut din importanță și, pe viitor, această măsură conexă poate fi eliminată;

| 39. | este preocupat însă de faptul că încercările de a folosi umbrela „dezvoltării rurale” pentru a încorpora un număr tot mai mare de teme, din care unele sunt potențial incongruente (de exemplu, silvicultura și biodiversitatea) ar putea genera probleme; în orice caz, se întreabă dacă programele de dezvoltare rurală constituie cea mai bună cale de a aborda unele din aceste provocări; |
| --- | --- |

39.

este preocupat însă de faptul că încercările de a folosi umbrela „dezvoltării rurale” pentru a încorpora un număr tot mai mare de teme, din care unele sunt potențial incongruente (de exemplu, silvicultura și biodiversitatea) ar putea genera probleme; în orice caz, se întreabă dacă programele de dezvoltare rurală constituie cea mai bună cale de a aborda unele din aceste provocări;

Consolidarea pilonului al doilea

| 40. | recunoaște importanța unei finanțări adecvate a măsurilor de dezvoltare rurală, dar în consens cu subsidiaritatea — recunoscând totodată și natura comunitară a modulării —, și apreciază că deciziile privind modularea este bine să fie luate la nivelul descentralizat corespunzător, pentru a reflecta mai bine diversitatea nevoilor locale și regionale. Statele membre și regiunile ar trebui să aibă posibilitatea de a direcționa fonduri către măsurile din pilonul al doilea în funcție de necesitățile reale; |
| --- | --- |

40.

recunoaște importanța unei finanțări adecvate a măsurilor de dezvoltare rurală, dar în consens cu subsidiaritatea — recunoscând totodată și natura comunitară a modulării —, și apreciază că deciziile privind modularea este bine să fie luate la nivelul descentralizat corespunzător, pentru a reflecta mai bine diversitatea nevoilor locale și regionale. Statele membre și regiunile ar trebui să aibă posibilitatea de a direcționa fonduri către măsurile din pilonul al doilea în funcție de necesitățile reale;

| 41. | în plus, este preocupat de faptul că tendința către creșterea modulării amenință natura comunitară a PAC și subminează principiul coeziunii, dat fiind că, pentru statele membre și regiunile mai sărace, cofinanțarea pilonului al doilea va fi mai dificilă; |
| --- | --- |

41.

în plus, este preocupat de faptul că tendința către creșterea modulării amenință natura comunitară a PAC și subminează principiul coeziunii, dat fiind că, pentru statele membre și regiunile mai sărace, cofinanțarea pilonului al doilea va fi mai dificilă;

Cadrul financiar

| 42. | constată că bugetul disponibil până în 2013 descrește constant în termeni de prețuri fixe; cu toate acestea, prețuri de piață mai ridicate în unele sectoare și o mai mare eficiență pot conduce la economii substanțiale și sprijină propunerea ca astfel de economii să fie orientate spre amplificarea măsurilor de dezvoltare rurală, de exemplu în cercetare și inovare; |
| --- | --- |

42.

constată că bugetul disponibil până în 2013 descrește constant în termeni de prețuri fixe; cu toate acestea, prețuri de piață mai ridicate în unele sectoare și o mai mare eficiență pot conduce la economii substanțiale și sprijină propunerea ca astfel de economii să fie orientate spre amplificarea măsurilor de dezvoltare rurală, de exemplu în cercetare și inovare;

PUNCTE DE VEDERE ASUPRA VIITOAREI PAC DE DUPĂ 2013

| 43. | în contextul procesului de consultare asupra reformei bugetului UE, Comitetul ar dori să stabilească un set de priorități politice, care ar trebui luate pe deplin în considerare în toate discuțiile privind rolul și funcționarea PAC; |
| --- | --- |

43.

în contextul procesului de consultare asupra reformei bugetului UE, Comitetul ar dori să stabilească un set de priorități politice, care ar trebui luate pe deplin în considerare în toate discuțiile privind rolul și funcționarea PAC;

Noi provocări și necesități

| 44. | apreciază că, de la crearea sa, PAC s-a adaptat cu succes la diverse provocări, însă Comisia și agenții săi trebuie să facă mai mult pentru a informa mai bine și pentru a angaja cetățenii într-o măsură mai mare în obiectivele, realizările și prioritățile PAC și consideră că aceasta ar trebui să fie una din viitoarele priorități de comunicare ale Comisiei; |
| --- | --- |

44.

apreciază că, de la crearea sa, PAC s-a adaptat cu succes la diverse provocări, însă Comisia și agenții săi trebuie să facă mai mult pentru a informa mai bine și pentru a angaja cetățenii într-o măsură mai mare în obiectivele, realizările și prioritățile PAC și consideră că aceasta ar trebui să fie una din viitoarele priorități de comunicare ale Comisiei;

| 45. | consideră că se așteaptă ca natura multifuncțională a PAC să fie extinsă, pentru a prelua noi roluri, dat fiind că apar noi provocări, cum sunt impactul politicilor legate de energie și schimbări climatice asupra politicilor agricole și alimentare, extinderea continuă a UE, chestiuni legate de comerțul internațional etc.; apreciază că o politică PAC dotată cu suficiente resurse și destinată amenajării funciare, alimentelor și agriculturii trebuie să rămână în centrul proiectului UE. De asemenea, politica de mediu și cea energetică trebuie să primească resurse corespunzătoare; |
| --- | --- |

45.

consideră că se așteaptă ca natura multifuncțională a PAC să fie extinsă, pentru a prelua noi roluri, dat fiind că apar noi provocări, cum sunt impactul politicilor legate de energie și schimbări climatice asupra politicilor agricole și alimentare, extinderea continuă a UE, chestiuni legate de comerțul internațional etc.; apreciază că o politică PAC dotată cu suficiente resurse și destinată amenajării funciare, alimentelor și agriculturii trebuie să rămână în centrul proiectului UE. De asemenea, politica de mediu și cea energetică trebuie să primească resurse corespunzătoare;

| 46. | subliniază că îmbătrânirea populației din UE are un impact semnificativ asupra sectorului agricol și asupra zonelor rurale în general și, în același timp, recunoaște că cercetarea-dezvoltarea și inovarea sunt esențiale pentru competitivitatea agriculturii europene; recomandă insistent să se ofere educație și formare adecvate, în special pentru a-i încuraja pe nou-veniții în rândul producătorilor agricoli; |
| --- | --- |

46.

subliniază că îmbătrânirea populației din UE are un impact semnificativ asupra sectorului agricol și asupra zonelor rurale în general și, în același timp, recunoaște că cercetarea-dezvoltarea și inovarea sunt esențiale pentru competitivitatea agriculturii europene; recomandă insistent să se ofere educație și formare adecvate, în special pentru a-i încuraja pe nou-veniții în rândul producătorilor agricoli;

| 47. | apreciază că, având în vedere resursele limitate, prioritatea în politica de sprijinire a veniturilor le revine exploatațiilor familiale aflate în funcțiune și acelora care participă activ la ocuparea forței de muncă și la menținerea populației rurale; |
| --- | --- |

47.

apreciază că, având în vedere resursele limitate, prioritatea în politica de sprijinire a veniturilor le revine exploatațiilor familiale aflate în funcțiune și acelora care participă activ la ocuparea forței de muncă și la menținerea populației rurale;

Garantarea siguranței și securității alimentelor

| 48. | consideră că, deși sectorul agroalimentar a căpătat orientare comercială, securitatea aprovizionării cu produse alimentare la prețuri rezonabile rămâne esențială și apreciază că este necesar să se abordeze tema securității alimentare pe termen lung a UE; |
| --- | --- |

48.

consideră că, deși sectorul agroalimentar a căpătat orientare comercială, securitatea aprovizionării cu produse alimentare la prețuri rezonabile rămâne esențială și apreciază că este necesar să se abordeze tema securității alimentare pe termen lung a UE;

| 49. | îndeamnă la aplicarea uniformă a standardelor fitosanitare, veterinare și de mediu în cazul produselor alimentare destinate consumului în UE, indiferent dacă sunt fabricate în UE sau în țări terțe, și pledează pentru finanțarea autorităților însărcinate cu controlul la frontiere, a Oficiului Alimentar și Veterinar (OAV) și a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (AESA), astfel încât acestea să beneficieze de resursele umane și materiale necesare exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă la aplicarea uniformă a standardelor fitosanitare, veterinare și de mediu în cazul produselor alimentare destinate consumului în UE, indiferent dacă sunt fabricate în UE sau în țări terțe, și pledează pentru finanțarea autorităților însărcinate cu controlul la frontiere, a Oficiului Alimentar și Veterinar (OAV) și a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (AESA), astfel încât acestea să beneficieze de resursele umane și materiale necesare exercitării funcțiilor lor;

| 50. | consideră că, dat fiind că industria alimentară este a doua mare industrie a UE, este esențial ca sectorul alimentar să rămână eficient și competitiv. Cercetarea trebuie finanțată adecvat, astfel încât să sprijine dezvoltarea produselor, precum și învățământul, formarea și serviciile de consiliere pentru noii și tinerii producători agricoli; |
| --- | --- |

50.

consideră că, dat fiind că industria alimentară este a doua mare industrie a UE, este esențial ca sectorul alimentar să rămână eficient și competitiv. Cercetarea trebuie finanțată adecvat, astfel încât să sprijine dezvoltarea produselor, precum și învățământul, formarea și serviciile de consiliere pentru noii și tinerii producători agricoli;

| 51. | consideră că, pentru a reduce la minimum transportul aerian al alimentelor și amprenta de carbon, ar trebui să se pună accentul pe promovarea producției UE și pe informarea consumatorilor, în special a copiilor, asupra avantajelor unei alimentații sănătoase și a unor alimente produse local; |
| --- | --- |

51.

consideră că, pentru a reduce la minimum transportul aerian al alimentelor și amprenta de carbon, ar trebui să se pună accentul pe promovarea producției UE și pe informarea consumatorilor, în special a copiilor, asupra avantajelor unei alimentații sănătoase și a unor alimente produse local;

Particularități regionale

| 52. | apreciază că PAC trebuie să țină seama într-o măsură suficientă de particularitățile regionale existente în cadrul Uniunii Europene și să protejeze și să valorifice, mai mult decât o face în prezent, diversitatea activităților agricole și a sistemelor de producție (inclusiv cele ecologice și fără OMG), răspunzând astfel mai bine caracteristicilor regionale (cum sunt zonele mediteraneene și cele montane); |
| --- | --- |

52.

apreciază că PAC trebuie să țină seama într-o măsură suficientă de particularitățile regionale existente în cadrul Uniunii Europene și să protejeze și să valorifice, mai mult decât o face în prezent, diversitatea activităților agricole și a sistemelor de producție (inclusiv cele ecologice și fără OMG), răspunzând astfel mai bine caracteristicilor regionale (cum sunt zonele mediteraneene și cele montane);

| 53. | pledează pentru capacitatea regiunilor de a-și păstra o parte din autonomia alimentară, inclusiv în cazul regiunilor în care cultivarea pământului și creșterea animalelor se fac în condiții dificile, și subliniază legătura directă dintre alimentele de înaltă calitate produse pe plan local și identitatea regională pe care PAC trebuie să o protejeze; |
| --- | --- |

53.

pledează pentru capacitatea regiunilor de a-și păstra o parte din autonomia alimentară, inclusiv în cazul regiunilor în care cultivarea pământului și creșterea animalelor se fac în condiții dificile, și subliniază legătura directă dintre alimentele de înaltă calitate produse pe plan local și identitatea regională pe care PAC trebuie să o protejeze;

Coerența cu alte politici sectoriale

| 54. | este tot mai preocupat de chestiunile de mediu și energetice în general și de încălzirea globală în special și, în acest sens, vede în politica de amenajare funciară un factor de o importanță critică. Agricultura trebuie să inoveze pentru a se adapta la efectele schimbărilor climatice și pentru a le combate; |
| --- | --- |

54.

este tot mai preocupat de chestiunile de mediu și energetice în general și de încălzirea globală în special și, în acest sens, vede în politica de amenajare funciară un factor de o importanță critică. Agricultura trebuie să inoveze pentru a se adapta la efectele schimbărilor climatice și pentru a le combate;

| 55. | apreciază că PAC ar trebui să fie mai bine conectată la alte politici relevante, cum sunt politica energetică, politica regională, politicile de mediu și de cercetare-dezvoltare din UE și solicită o mai bună coordonare a acestor sectoare la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

55.

apreciază că PAC ar trebui să fie mai bine conectată la alte politici relevante, cum sunt politica energetică, politica regională, politicile de mediu și de cercetare-dezvoltare din UE și solicită o mai bună coordonare a acestor sectoare la toate nivelurile de guvernare;

| 56. | apreciază, de asemenea, că PAC are atât o dimensiune internă, cât și una externă, iar punctul său de vedere este că o PAC viitoare trebuie să ia în considerare, dintr-o perspectivă mai largă, rolul UE într-o lume în curs de dezvoltare, prin asigurarea de piețe de desfacere acolo unde acest lucru este realizabil, și să încurajeze autonomia alimentară în țările în curs de dezvoltare prin transfer tehnologic și de competențe practice; este esențial ca impactul pe care PAC îl are asupra țărilor în curs de dezvoltare să fie evaluat permanent; |
| --- | --- |

56.

apreciază, de asemenea, că PAC are atât o dimensiune internă, cât și una externă, iar punctul său de vedere este că o PAC viitoare trebuie să ia în considerare, dintr-o perspectivă mai largă, rolul UE într-o lume în curs de dezvoltare, prin asigurarea de piețe de desfacere acolo unde acest lucru este realizabil, și să încurajeze autonomia alimentară în țările în curs de dezvoltare prin transfer tehnologic și de competențe practice; este esențial ca impactul pe care PAC îl are asupra țărilor în curs de dezvoltare să fie evaluat permanent;

Natura dezvoltării rurale

| 57. | consideră că o evaluare a efectelor din mediul rural ale deciziilor UE ar putea asigura o nouă dimensiune procesului decizional comunitar, care ar permite luarea în considerare a caracteristicilor specifice ale zonelor rurale atât la planificarea deciziilor, cât și în timpul monitorizării acestora. La evaluarea efectelor în mediul rural, ar trebui să se țină seama de diversitatea zonelor rurale din Europa și de faptul că acestea pot să îmbrace forme foarte variate în cadrul aceluiași stat membru, în funcție de poziția geografică; |
| --- | --- |

57.

consideră că o evaluare a efectelor din mediul rural ale deciziilor UE ar putea asigura o nouă dimensiune procesului decizional comunitar, care ar permite luarea în considerare a caracteristicilor specifice ale zonelor rurale atât la planificarea deciziilor, cât și în timpul monitorizării acestora. La evaluarea efectelor în mediul rural, ar trebui să se țină seama de diversitatea zonelor rurale din Europa și de faptul că acestea pot să îmbrace forme foarte variate în cadrul aceluiași stat membru, în funcție de poziția geografică;

| 58. | consideră că domeniul de aplicare al „dezvoltării rurale” și ceea ce poate fi inclus în pilonul al doilea va avea nevoie de o definiție mai clară și, în legătură cu aceasta, consideră că viitoarea politică PAC poate fi mai bine utilizată pentru a construi alianțe și a sprijini coordonarea între zona rurală și cea urbană, în special în zonele periurbane, unde se pot exercita presiuni intense asupra resurselor rurale; în afară de aceasta, politicile de dezvoltare rurală ar trebui să încurajeze și să protejeze agricultura în zonele în care poate fi deosebit de avantajoasă, cum ar fi în zonele urbane și în jurul acestora și în zonele slab populate; |
| --- | --- |

58.

consideră că domeniul de aplicare al „dezvoltării rurale” și ceea ce poate fi inclus în pilonul al doilea va avea nevoie de o definiție mai clară și, în legătură cu aceasta, consideră că viitoarea politică PAC poate fi mai bine utilizată pentru a construi alianțe și a sprijini coordonarea între zona rurală și cea urbană, în special în zonele periurbane, unde se pot exercita presiuni intense asupra resurselor rurale; în afară de aceasta, politicile de dezvoltare rurală ar trebui să încurajeze și să protejeze agricultura în zonele în care poate fi deosebit de avantajoasă, cum ar fi în zonele urbane și în jurul acestora și în zonele slab populate;

| 59. | încurajează dezvoltarea durabilă a zonelor rurale pentru populația locală, prin furnizarea de servicii esențiale, cum sunt serviciile de educație, sănătate și poștale, și servicii de infrastructură, cum sunt accesul la internet în bandă largă și transportul în comun; |
| --- | --- |

59.

încurajează dezvoltarea durabilă a zonelor rurale pentru populația locală, prin furnizarea de servicii esențiale, cum sunt serviciile de educație, sănătate și poștale, și servicii de infrastructură, cum sunt accesul la internet în bandă largă și transportul în comun;

| 60. | apreciază că pentru decizii prin care să se reacționeze mai bine la cerințele sociale, în special în legătură cu chestiunile mai generale ale „dezvoltării rurale”, pentru nivelul local și cel regional trebuie să existe o sferă de acțiune mai largă și o implicare mai intensă în elaborarea politicilor și în procesul decizional; |
| --- | --- |

60.

apreciază că pentru decizii prin care să se reacționeze mai bine la cerințele sociale, în special în legătură cu chestiunile mai generale ale „dezvoltării rurale”, pentru nivelul local și cel regional trebuie să existe o sferă de acțiune mai largă și o implicare mai intensă în elaborarea politicilor și în procesul decizional;

| 61. | în acest context, face trimitere la Declarația sa privind dezvoltarea rurală și Strategia Lisabona, care este o contribuție valoroasă la reflecția asupra viitorului PAC și al dezvoltării rurale (2). |
| --- | --- |

61.

în acest context, face trimitere la Declarația sa privind dezvoltarea rurală și Strategia Lisabona, care este o contribuție valoroasă la reflecția asupra viitorului PAC și al dezvoltării rurale (2).

Bruxelles, 7 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Eurobarometrul special 276, „Europenii, agricultura și Politica agricolă comună”, martie 2007.

1

(2)  Declarația de la Alexandroupolis privind dezvoltarea rurală și Strategia Lisabona, Grecia (iunie 2006) (CdR 209/2006).

2

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/31

---

Rezoluția Comitetului Regiunilor la Consiliul European de primăvară din 2008 „Strategia de creștere economică și ocupare a forței de muncă — Abordarea «Paradoxului Lisabona»”

(2008/C 105/07)

Întrucât Consiliul European de primăvară din 2006 a solicitat Comitetului Regiunilor elaborarea unui raport de sinteză în sprijinul parteneriatului pentru creștere economică și ocupare a forței de muncă, pentru summitul său din 2008, pentru a evalua efectele Strategiei de la Lisabona revizuite asupra nivelurilor local și regional și pentru a oferi o perspectivă după anul 2008.

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută această solicitare, având în vedere că regiunile și orașele europene joacă un rol major în punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona. De fapt, acestea reprezintă actorii-cheie în domeniile politicilor de inovare, cercetare și educație; acestea furnizează peste 66 % din investițiile publice din UE; acestea concentrează tot mai mult cheltuirea Fondurilor Structurale în direcția obiectivelor privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

1.

salută această solicitare, având în vedere că regiunile și orașele europene joacă un rol major în punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona. De fapt, acestea reprezintă actorii-cheie în domeniile politicilor de inovare, cercetare și educație; acestea furnizează peste 66 % din investițiile publice din UE; acestea concentrează tot mai mult cheltuirea Fondurilor Structurale în direcția obiectivelor privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă;

| 2. | reamintește faptul că Tratatul de reformă al UE adoptat la Lisabona adaugă coeziunea teritorială ca un al treilea obiectiv al Uniunii Europene, împreună cu coeziunea socială și economică, și în consecință, abordarea disparităților teritoriale care afectează competitivitatea generală a economiei UE devine o prioritate, făcând ca rolul regiunilor și orașelor să devină mai important ca oricând; |
| --- | --- |

2.

reamintește faptul că Tratatul de reformă al UE adoptat la Lisabona adaugă coeziunea teritorială ca un al treilea obiectiv al Uniunii Europene, împreună cu coeziunea socială și economică, și în consecință, abordarea disparităților teritoriale care afectează competitivitatea generală a economiei UE devine o prioritate, făcând ca rolul regiunilor și orașelor să devină mai important ca oricând;

| 3. | salută Raportul strategic al Comisiei Europene privind reformele economice în Europa, raport care cuprinde o evaluare a progreselor înregistrate de statele membre, însoțită de proiecte de recomandări conexe pentru fiecare țară și de o propunere de confirmare substanțială a orientărilor integrate, precum și de o propunere privind un nou Program comunitar de la Lisabona pentru 2008-2010. Acest raport strategic scoate în evidență faptul că Strategia de la Lisabona și-a demonstrat valoarea prin crearea unui obiectiv general pentru amplificarea creșterii economice și ocupării forței de muncă în Europa. Comitetul subliniază în acest context înființarea mai multor asociații de cooperare între regiuni ale căror activități sunt structurate în funcție de obiectivele stabilite în Strategia de la Lisabona; acestea includ de exemplu Alianța pentru Inovare, o asociație de cooperare compusă din aproximativ 20 de regiuni europene, care înregistrează deja succese în domeniul inovării și care în parte îndeplinesc deja criteriile Lisabona; |
| --- | --- |

3.

salută Raportul strategic al Comisiei Europene privind reformele economice în Europa, raport care cuprinde o evaluare a progreselor înregistrate de statele membre, însoțită de proiecte de recomandări conexe pentru fiecare țară și de o propunere de confirmare substanțială a orientărilor integrate, precum și de o propunere privind un nou Program comunitar de la Lisabona pentru 2008-2010. Acest raport strategic scoate în evidență faptul că Strategia de la Lisabona și-a demonstrat valoarea prin crearea unui obiectiv general pentru amplificarea creșterii economice și ocupării forței de muncă în Europa. Comitetul subliniază în acest context înființarea mai multor asociații de cooperare între regiuni ale căror activități sunt structurate în funcție de obiectivele stabilite în Strategia de la Lisabona; acestea includ de exemplu Alianța pentru Inovare, o asociație de cooperare compusă din aproximativ 20 de regiuni europene, care înregistrează deja succese în domeniul inovării și care în parte îndeplinesc deja criteriile Lisabona;

| 4. | cu toate acestea subliniază că nu toate statele membre aplică programele de reformă în ritmul necesar și că mai sunt multe de făcut pentru ca reformele să înainteze; |
| --- | --- |

4.

cu toate acestea subliniază că nu toate statele membre aplică programele de reformă în ritmul necesar și că mai sunt multe de făcut pentru ca reformele să înainteze;

| 5. | salută decizia Consiliului European din 2006 de a implica CoR în punerea în aplicare a parteneriatului pentru creștere economică și ocupare a forței de muncă prin furnizarea unui raport privind efectele Agendei Lisabona revizuite la nivelurile local și regional și solicită Consiliului European de primăvară să mandateze CoR cu elaborarea unor rapoarte periodice privind punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona și monitorizarea acesteia la nivelurile local și regional; |
| --- | --- |

5.

salută decizia Consiliului European din 2006 de a implica CoR în punerea în aplicare a parteneriatului pentru creștere economică și ocupare a forței de muncă prin furnizarea unui raport privind efectele Agendei Lisabona revizuite la nivelurile local și regional și solicită Consiliului European de primăvară să mandateze CoR cu elaborarea unor rapoarte periodice privind punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona și monitorizarea acesteia la nivelurile local și regional;

| 6. | consideră că Strategia de la Lisabona poate fi pusă în aplicare cu succes numai dacă autoritățile locale și regional sunt implicate în totalitate în luarea deciziilor, procesele de punere în aplicare și monitorizare, și își reiterează angajamentul de a contribui la realizarea strategiei de creștere economică și ocupare a forței de muncă în teritoriu; |
| --- | --- |

6.

consideră că Strategia de la Lisabona poate fi pusă în aplicare cu succes numai dacă autoritățile locale și regional sunt implicate în totalitate în luarea deciziilor, procesele de punere în aplicare și monitorizare, și își reiterează angajamentul de a contribui la realizarea strategiei de creștere economică și ocupare a forței de muncă în teritoriu;

| 7. | este ferm convins că trebuie să existe o strategie europeană pentru promovarea competitivității Europei și după 2010, care să stabilească un set de politici de reformă, coordonate și incluzive, la nivel european, pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă, și pentru o mai bună abordare a provocărilor globale cu care se confruntă tot mai mult toate nivelurile de guvernanță din Europa; |
| --- | --- |

7.

este ferm convins că trebuie să existe o strategie europeană pentru promovarea competitivității Europei și după 2010, care să stabilească un set de politici de reformă, coordonate și incluzive, la nivel european, pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă, și pentru o mai bună abordare a provocărilor globale cu care se confruntă tot mai mult toate nivelurile de guvernanță din Europa;

| 8. | își oferă sprijinul Comisiei Europene pentru organizarea unei campanii de sensibilizare a opiniei publice la nivel european, pentru a atrage atenția și sprijinul în favoarea acestei strategii, în prezent, ca și în viitor; |
| --- | --- |

8.

își oferă sprijinul Comisiei Europene pentru organizarea unei campanii de sensibilizare a opiniei publice la nivel european, pentru a atrage atenția și sprijinul în favoarea acestei strategii, în prezent, ca și în viitor;

„Paradoxul Lisabona” și aproprierea Agendei Lisabona

| 1. | salută faptul că una din schimbările-cheie ale Strategiei de la Lisabona revizuite, adoptate în 2005, este conceptul de „acțiune la nivel local”, cu scopul de a sublinia rolul nivelurilor local și regional; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că una din schimbările-cheie ale Strategiei de la Lisabona revizuite, adoptate în 2005, este conceptul de „acțiune la nivel local”, cu scopul de a sublinia rolul nivelurilor local și regional;

| 2. | observă că, în timp ce regiunile și orașele Europei se angajează practic în realizarea tuturor obiectivelor de creștere economică și ocupare a forței de muncă ale Strategiei de la Lisabona, majoritatea acestora consideră că o contribuție la această strategie în sensul atingerii acestor obiective este de importanță scăzută; |
| --- | --- |

2.

observă că, în timp ce regiunile și orașele Europei se angajează practic în realizarea tuturor obiectivelor de creștere economică și ocupare a forței de muncă ale Strategiei de la Lisabona, majoritatea acestora consideră că o contribuție la această strategie în sensul atingerii acestor obiective este de importanță scăzută;

| 3. | regretă acest „Paradox Lisabona” și reamintește faptul că o însușire mai bună a agendei de creștere economică și ocupare a forței de muncă, așa cum s-a solicitat în procesul de revizuire a Strategiei de la Lisabona din 2005, poate fi realizată numai dacă diferitele niveluri de guvernare (nivelurile UE, național, regional și local) conlucrează pentru a îndeplini această sarcină; |
| --- | --- |

3.

regretă acest „Paradox Lisabona” și reamintește faptul că o însușire mai bună a agendei de creștere economică și ocupare a forței de muncă, așa cum s-a solicitat în procesul de revizuire a Strategiei de la Lisabona din 2005, poate fi realizată numai dacă diferitele niveluri de guvernare (nivelurile UE, național, regional și local) conlucrează pentru a îndeplini această sarcină;

| 4. | prin urmare, face apel la realizarea unei cooperări mai bune între diferitele niveluri de guvernare în conformitate cu principiul subsidiarității, pentru a permite elaborarea mai coerentă, coordonată și eficientă a politicilor și mărirea „valorii adăugate” care rezultă din existența unei strategii de creștere economică și ocupare a forței de muncă la nivelul UE; |
| --- | --- |

4.

prin urmare, face apel la realizarea unei cooperări mai bune între diferitele niveluri de guvernare în conformitate cu principiul subsidiarității, pentru a permite elaborarea mai coerentă, coordonată și eficientă a politicilor și mărirea „valorii adăugate” care rezultă din existența unei strategii de creștere economică și ocupare a forței de muncă la nivelul UE;

Punerea în aplicare a PAC — Regiunile și orașele în ciclul guvernanței

| 5. | reamintește faptul că autoritățile locale și regionale sunt puternic angajate în realizarea Obiectivelor de la Lisabona și că multe din acestea consideră că există un potențial pentru asumarea unui rol mai pronunțat în procesul de punere în aplicare. Constată o nemulțumire predominantă a acestora privind implicarea lor în procesul de punere în aplicare, ceea ce demonstrează că, în ciuda unor îmbunătățiri, persistă un decalaj sub aspectul punerii în aplicare, ce trebuie abordat în următorul ciclu de guvernanță; |
| --- | --- |

5.

reamintește faptul că autoritățile locale și regionale sunt puternic angajate în realizarea Obiectivelor de la Lisabona și că multe din acestea consideră că există un potențial pentru asumarea unui rol mai pronunțat în procesul de punere în aplicare. Constată o nemulțumire predominantă a acestora privind implicarea lor în procesul de punere în aplicare, ceea ce demonstrează că, în ciuda unor îmbunătățiri, persistă un decalaj sub aspectul punerii în aplicare, ce trebuie abordat în următorul ciclu de guvernanță;

| 6. | recomandă ca monitorizarea anuală a Comisiei și recomandările specifice de țară să includă informații privind implicarea tuturor părților interesate, într-un mod sistematic; |
| --- | --- |

6.

recomandă ca monitorizarea anuală a Comisiei și recomandările specifice de țară să includă informații privind implicarea tuturor părților interesate, într-un mod sistematic;

| 7. | își reiterează apelul ca statele membre să implice mai sistematic autoritățile locale și regionale în toate etapele ciclului de politici Lisabona, în conformitate cu dispozițiile constituționale ale acestora; |
| --- | --- |

7.

își reiterează apelul ca statele membre să implice mai sistematic autoritățile locale și regionale în toate etapele ciclului de politici Lisabona, în conformitate cu dispozițiile constituționale ale acestora;

| 8. | solicită să fie invitat în cadrul Grupului de lucru privind metodologia Lisabona al Comitetului pentru politică economică; |
| --- | --- |

8.

solicită să fie invitat în cadrul Grupului de lucru privind metodologia Lisabona al Comitetului pentru politică economică;

| 9. | recomandă ca Eurostat să primească sarcina de a furniza toate datele statistice la nivel regional, care ar permite compilarea și publicarea unui raport de monitorizare structurală privind atingerea obiectivelor Strategiei de la Lisabona; |
| --- | --- |

9.

recomandă ca Eurostat să primească sarcina de a furniza toate datele statistice la nivel regional, care ar permite compilarea și publicarea unui raport de monitorizare structurală privind atingerea obiectivelor Strategiei de la Lisabona;

Politica de coeziune aduce o contribuție importantă la punerea în aplicare a strategiei de creștere economică și ocupare a forței de muncă

| 10. | percepe politica europeană de coeziune ca pe unul din instrumentele importante ale regiunilor și orașelor Europei în atingerea obiectivelor Strategiei de creștere economică și ocupare a forței de muncă în teritoriu. Politica de coeziune reprezintă cea mai importantă politică de însoțire în regiunile rămase în urmă, în ceea ce privește consolidarea competitivității și creșterea ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

10.

percepe politica europeană de coeziune ca pe unul din instrumentele importante ale regiunilor și orașelor Europei în atingerea obiectivelor Strategiei de creștere economică și ocupare a forței de muncă în teritoriu. Politica de coeziune reprezintă cea mai importantă politică de însoțire în regiunile rămase în urmă, în ceea ce privește consolidarea competitivității și creșterea ocupării forței de muncă;

| 11. | observă că cerința de alocare a resurselor din noua perioadă de programare a politicii de coeziune 2007-2013 a introdus schimbări relevante și majore privind planurile de cheltuieli pentru regiuni și orașe, majoritatea acestora ducând la o majorare a cheltuielilor aferente inovării. În afară de aceasta, Comitetul ia în considerare și salută faptul că această alocare de resurse contribuie la convergența Strategiilor de la Lisabona și Göteborg cu misiunea-cheie a politicii de coeziune și se așteaptă ca Comisia să prezinte propuneri, după evaluarea experiențelor înregistrate în perioada actuală de programare, privind felul în care politica de coeziune va putea contribui în viitor la Strategia de la Lisabona; |
| --- | --- |

11.

observă că cerința de alocare a resurselor din noua perioadă de programare a politicii de coeziune 2007-2013 a introdus schimbări relevante și majore privind planurile de cheltuieli pentru regiuni și orașe, majoritatea acestora ducând la o majorare a cheltuielilor aferente inovării. În afară de aceasta, Comitetul ia în considerare și salută faptul că această alocare de resurse contribuie la convergența Strategiilor de la Lisabona și Göteborg cu misiunea-cheie a politicii de coeziune și se așteaptă ca Comisia să prezinte propuneri, după evaluarea experiențelor înregistrate în perioada actuală de programare, privind felul în care politica de coeziune va putea contribui în viitor la Strategia de la Lisabona;

| 12. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei Europene (1), potrivit căruia noua „politică de coeziune 2007-2013 a creat o bază pentru o abordare mai strategică a planificării investițiilor, fundamentată pe Strategia de la Lisabona, și pentru asumarea unei responsabilități mai mari cu privire la strategie în teritoriu, printr-o descentralizare mai puternică a managementului și acordarea unui rol mai important partenerilor”. Cu toate acestea, regretă faptul că Comisia se limitează la „a lucra îndeaproape cu statele membre, utilizând sistemele și procedurile care au fost introduse pentru monitorizarea, evaluarea și adaptarea programelor la situațiile și prioritățile în schimbare”. Încurajează Comisia să acorde o recunoaștere corespunzătoare rolului-cheie pe care regiunile și orașele îl pot juca în acest context; |
| --- | --- |

12.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei Europene (1), potrivit căruia noua „politică de coeziune 2007-2013 a creat o bază pentru o abordare mai strategică a planificării investițiilor, fundamentată pe Strategia de la Lisabona, și pentru asumarea unei responsabilități mai mari cu privire la strategie în teritoriu, printr-o descentralizare mai puternică a managementului și acordarea unui rol mai important partenerilor”. Cu toate acestea, regretă faptul că Comisia se limitează la „a lucra îndeaproape cu statele membre, utilizând sistemele și procedurile care au fost introduse pentru monitorizarea, evaluarea și adaptarea programelor la situațiile și prioritățile în schimbare”. Încurajează Comisia să acorde o recunoaștere corespunzătoare rolului-cheie pe care regiunile și orașele îl pot juca în acest context;

| 13. | de aceea, solicită introducerea unor mecanisme pentru o mai bună coordonare între diferitele niveluri de elaborare de politici, pentru a realiza o strategie eficientă, care să implice toate autoritățile care doresc să realizeze Obiectivele de la Lisabona la nivelurile regional și local. Comitetul Regiunilor, în cooperare cu asociațiile naționale și europene ale autorităților locale și regionale, dorește să-și aducă contribuția la o asemenea abordare coordonată și participativă; |
| --- | --- |

13.

de aceea, solicită introducerea unor mecanisme pentru o mai bună coordonare între diferitele niveluri de elaborare de politici, pentru a realiza o strategie eficientă, care să implice toate autoritățile care doresc să realizeze Obiectivele de la Lisabona la nivelurile regional și local. Comitetul Regiunilor, în cooperare cu asociațiile naționale și europene ale autorităților locale și regionale, dorește să-și aducă contribuția la o asemenea abordare coordonată și participativă;

| 14. | subliniază noile oportunități create prin grupările europene de cooperare teritorială (GECT), care permit autorităților naționale, regionale și locale să realizeze o cooperare teritorială mai puternică, pentru o punere în aplicare mai bună, mai coerentă și eficientă a Obiectivelor de la Lisabona într-un anumit domeniu, prin crearea de proiecte concrete în regiunile transfrontaliere și desfășurarea de proiecte în cadrul cooperării transnaționale și interregionale; |
| --- | --- |

14.

subliniază noile oportunități create prin grupările europene de cooperare teritorială (GECT), care permit autorităților naționale, regionale și locale să realizeze o cooperare teritorială mai puternică, pentru o punere în aplicare mai bună, mai coerentă și eficientă a Obiectivelor de la Lisabona într-un anumit domeniu, prin crearea de proiecte concrete în regiunile transfrontaliere și desfășurarea de proiecte în cadrul cooperării transnaționale și interregionale;

| 15. | în conformitate cu baza legală privind coeziunea teritorială a noului Tratat de la Lisabona, încurajează Uniunea Europeană să ia măsuri concrete și să pună în aplicare acțiuni adecvate care să răspundă nevoilor specifice ale regiunilor ultraperiferice, insulare, de munte și de coastă; |
| --- | --- |

15.

în conformitate cu baza legală privind coeziunea teritorială a noului Tratat de la Lisabona, încurajează Uniunea Europeană să ia măsuri concrete și să pună în aplicare acțiuni adecvate care să răspundă nevoilor specifice ale regiunilor ultraperiferice, insulare, de munte și de coastă;

| 16. | în afară de aceasta, consideră că următoarea revizuire a bugetului UE va ajuta la mărirea gradului de sensibilizare privind faptul că nevoile la nivel teritorial, provocările și oportunitățile specifice ale regiunilor și orașelor europene nu pot fi abordate decât printr-o politică europeană de coeziune care să depășească anul 2013; |
| --- | --- |

16.

în afară de aceasta, consideră că următoarea revizuire a bugetului UE va ajuta la mărirea gradului de sensibilizare privind faptul că nevoile la nivel teritorial, provocările și oportunitățile specifice ale regiunilor și orașelor europene nu pot fi abordate decât printr-o politică europeană de coeziune care să depășească anul 2013;

| 17. | reamintește nevoia de a permite și facilita în continuare realizarea unei coordonări orizontale între Fondurile Structurale și alte programe europene de finanțare relevante, cum ar fi Programul de competitivitate și inovare (PCI), Al șaptelea program-cadru de cercetare (PC7) și Programele de învățare pe tot parcursul vieții (ITPV), pentru a maximiza valoarea adăugată a finanțării europene față de realizarea Obiectivelor de la Lisabona; |
| --- | --- |

17.

reamintește nevoia de a permite și facilita în continuare realizarea unei coordonări orizontale între Fondurile Structurale și alte programe europene de finanțare relevante, cum ar fi Programul de competitivitate și inovare (PCI), Al șaptelea program-cadru de cercetare (PC7) și Programele de învățare pe tot parcursul vieții (ITPV), pentru a maximiza valoarea adăugată a finanțării europene față de realizarea Obiectivelor de la Lisabona;

| 18. | subliniază faptul că dinamismul economic în secolul XXI, caracterizat printr-o înaltă competitivitate, trebuie să aibă loc la toate nivelurile — la nivelul UE, al statelor membre, al regiunilor/localităților — astfel încât să se clădească o societate stabilă și prosperă pentru toate teritoriile UE. Recunoaște capacitatea colectivităților locale și regionale de a crea condiții favorabile creșterii întreprinderilor situate pe teritoriul acestora. Consideră că viitorul teritoriilor Europei nu poate fi conceput decât pe baza unei dinamici pur competitive; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că dinamismul economic în secolul XXI, caracterizat printr-o înaltă competitivitate, trebuie să aibă loc la toate nivelurile — la nivelul UE, al statelor membre, al regiunilor/localităților — astfel încât să se clădească o societate stabilă și prosperă pentru toate teritoriile UE. Recunoaște capacitatea colectivităților locale și regionale de a crea condiții favorabile creșterii întreprinderilor situate pe teritoriul acestora. Consideră că viitorul teritoriilor Europei nu poate fi conceput decât pe baza unei dinamici pur competitive;

Prioritățile viitoare privind politicile de dezvoltare locală și regională

| 19. | solicită UE și statelor membre să ia în considerare prioritățile regiunilor și orașelor în programele de dezvoltare ale acestora; |
| --- | --- |

19.

solicită UE și statelor membre să ia în considerare prioritățile regiunilor și orașelor în programele de dezvoltare ale acestora;

| 20. | consideră că Programul de la Lisabona reprezintă o pârghie importantă pentru ridicarea gradului de sensibilizare cu privire la agenda de creștere economică și ocupare a forței de muncă și la valoarea adăugată pe care aceasta o aduce la elaborarea de politici la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

20.

consideră că Programul de la Lisabona reprezintă o pârghie importantă pentru ridicarea gradului de sensibilizare cu privire la agenda de creștere economică și ocupare a forței de muncă și la valoarea adăugată pe care aceasta o aduce la elaborarea de politici la nivel național, regional și local;

| 21. | își mandatează președintele să transmită prezenta rezoluție Președinției slovene a UE și Consiliului European de primăvară din 2008, Comisiei Europene, Parlamentului European și Comitetului Economic și Social European. |
| --- | --- |

21.

își mandatează președintele să transmită prezenta rezoluție Președinției slovene a UE și Consiliului European de primăvară din 2008, Comisiei Europene, Parlamentului European și Comitetului Economic și Social European.

Bruxelles, 7 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Comunicarea intitulată „Statele membre și regiunile punând în aplicare Strategia Lisabona de creștere economică și ocupare a forței de muncă prin politica europeană de coeziune 2007-2013” din 11 noiembrie 2007, pp. 11-12, Concluzii.

1

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/34

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Strategia pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate”

(2008/C 105/08)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că, pentru combaterea problemelor de sănătate publică, în special a aspectelor legate de alimentație, de excesul de greutate și obezitate, este necesară integrarea unor strategii din diferite domenii: de la alimentație la sport, de la educație la transporturi, de la producție la consumatori, acordându-se în același timp o atenție deosebită dimensiunii sociale a problemei; |
| --- | --- |

—

consideră că, pentru combaterea problemelor de sănătate publică, în special a aspectelor legate de alimentație, de excesul de greutate și obezitate, este necesară integrarea unor strategii din diferite domenii: de la alimentație la sport, de la educație la transporturi, de la producție la consumatori, acordându-se în același timp o atenție deosebită dimensiunii sociale a problemei;

| — | consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție diseminării cunoștințelor dobândite prin experiențe la nivel național, astfel încât să se reducă eterogenitatea intervențiilor și să se creeze instrumente noi, în vederea combaterii eficace a stilurilor de viață dăunătoare; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție diseminării cunoștințelor dobândite prin experiențe la nivel național, astfel încât să se reducă eterogenitatea intervențiilor și să se creeze instrumente noi, în vederea combaterii eficace a stilurilor de viață dăunătoare;

| — | este convins că promovarea parteneriatelor reprezintă soluția cea mai eficientă pentru a da un răspuns problemelor legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate și consideră că o abordare unică este absolut insuficientă. Singura abordare posibilă în prevenirea problemelor de sănătate produse, în principal, de o proastă alimentație, o constituie intervenția tuturor actorilor implicați, la nivel internațional, național, regional și strict local; |
| --- | --- |

—

este convins că promovarea parteneriatelor reprezintă soluția cea mai eficientă pentru a da un răspuns problemelor legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate și consideră că o abordare unică este absolut insuficientă. Singura abordare posibilă în prevenirea problemelor de sănătate produse, în principal, de o proastă alimentație, o constituie intervenția tuturor actorilor implicați, la nivel internațional, național, regional și strict local;

| — | solicită Comisiei Europene să prevadă, pentru viitoarea perioadă de programare financiară, un buget specific, utilizabil în cadrul Fondurilor Structurale, pentru îndeplinirea obiectivelor formulate în prezentul aviz; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei Europene să prevadă, pentru viitoarea perioadă de programare financiară, un buget specific, utilizabil în cadrul Fondurilor Structurale, pentru îndeplinirea obiectivelor formulate în prezentul aviz;

| — | recomandă, în acest sens, ca statele membre și regiunile să se angajeze să-i protejeze pe propriii cetățeni de mesajele vehiculate în mass-media care, în special prin intermediul programelor radio și de televiziune, fac publicitate unor alimente cu un conținut ridicat de grăsimi și zahăr; de asemenea, statele și regiunile ar putea impune „costuri de publicitate” ridicate sau chiar să ceară ca pe etichetele anumitor produse să se menționeze informații suplimentare privind eventualele efecte dăunătoare; |
| --- | --- |

—

recomandă, în acest sens, ca statele membre și regiunile să se angajeze să-i protejeze pe propriii cetățeni de mesajele vehiculate în mass-media care, în special prin intermediul programelor radio și de televiziune, fac publicitate unor alimente cu un conținut ridicat de grăsimi și zahăr; de asemenea, statele și regiunile ar putea impune „costuri de publicitate” ridicate sau chiar să ceară ca pe etichetele anumitor produse să se menționeze informații suplimentare privind eventualele efecte dăunătoare;

| — | susține consolidarea alianțelor între organismele publice și organizațiile externe sectorului sănătății, active în sectorul producției (de exemplu în agricultură) și al distribuției de alimente, punând accentul pe actorii care operează la nivel local. |
| --- | --- |

—

susține consolidarea alianțelor între organismele publice și organizațiile externe sectorului sănătății, active în sectorul producției (de exemplu în agricultură) și al distribuției de alimente, punând accentul pe actorii care operează la nivel local.

| Raportor | : | dl Mario MAGNANI, vicepreședinte al Consiliului regional Trentino — Alto Adige/Tirolul de Sud (IT/ALDE) |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Mario MAGNANI, vicepreședinte al Consiliului regional Trentino — Alto Adige/Tirolul de Sud (IT/ALDE)

Text de referință

Cartea albă „Strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate”

COM(2007) 279 final

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | consideră că sănătatea constituie o prioritate a tuturor politicilor și acțiunilor comunitare, care ar trebui să garanteze un înalt nivel de protecție a acesteia. În conformitate cu articolul 152 din Tratatul CE, Comunitatea are într-adevăr obligația de a juca un rol activ în garantarea protecției sănătății umane, adoptând, conform principiului subsidiarității, acele măsuri care nu pot fi adoptate de statele membre; |
| --- | --- |

1.

consideră că sănătatea constituie o prioritate a tuturor politicilor și acțiunilor comunitare, care ar trebui să garanteze un înalt nivel de protecție a acesteia. În conformitate cu articolul 152 din Tratatul CE, Comunitatea are într-adevăr obligația de a juca un rol activ în garantarea protecției sănătății umane, adoptând, conform principiului subsidiarității, acele măsuri care nu pot fi adoptate de statele membre;

| 2. | subliniază că, în definirea și punerea în aplicare a altor politici sau acțiuni comunitare, ar trebui să se ia în considerare exigențele inerente protecției consumatorilor, Uniunea având obligația de a promova dreptul consumatorilor la informare, educație și organizare în vederea protejării propriilor interese și fiind în măsură să încurajeze o alimentație și un mod de viață sănătoase; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, în definirea și punerea în aplicare a altor politici sau acțiuni comunitare, ar trebui să se ia în considerare exigențele inerente protecției consumatorilor, Uniunea având obligația de a promova dreptul consumatorilor la informare, educație și organizare în vederea protejării propriilor interese și fiind în măsură să încurajeze o alimentație și un mod de viață sănătoase;

| 3. | reamintește că acțiunea comunitară își propune îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor și eliminarea factorilor de risc pentru sănătatea umană și că această acțiune completează politicile naționale; |
| --- | --- |

3.

reamintește că acțiunea comunitară își propune îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor și eliminarea factorilor de risc pentru sănătatea umană și că această acțiune completează politicile naționale;

| 4. | invită Comisia să respecte competențele statelor membre în materie de organizare și prestare a serviciilor sanitare și de asistență medicală, recunoscând totodată dreptul acesteia de a propune — pentru a îmbunătăți eficacitatea intervențiilor — modurile de operare aplicate de regiunile care au obținut cele mai bune rezultate; reamintește, de asemenea, că, în ceea ce privește promovarea activităților fizice și a sportului, acțiunile Uniunii Europene trebuie neapărat să se alăture acțiunilor întreprinse de statele membre, precum și de autoritățile locale și regionale, cu participarea eventuală a altor instituții, cum ar fi universitățile și centrele educaționale neuniversitare; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să respecte competențele statelor membre în materie de organizare și prestare a serviciilor sanitare și de asistență medicală, recunoscând totodată dreptul acesteia de a propune — pentru a îmbunătăți eficacitatea intervențiilor — modurile de operare aplicate de regiunile care au obținut cele mai bune rezultate; reamintește, de asemenea, că, în ceea ce privește promovarea activităților fizice și a sportului, acțiunile Uniunii Europene trebuie neapărat să se alăture acțiunilor întreprinse de statele membre, precum și de autoritățile locale și regionale, cu participarea eventuală a altor instituții, cum ar fi universitățile și centrele educaționale neuniversitare;

| 5. | ia act de invitația, adresată în repetate rânduri Comisiei de către Consiliu, de a dezvolta acțiuni în sectorul alimentației și al activității fizice. Consultarea cu privire la elaborarea Cărții verzi a evidențiat în plus că se așteaptă din partea UE o contribuție care presupune și colaborarea cu diverși actori la nivel național, regional și local, subliniind, pe de o parte, necesitatea de a asigura coerența cu politicile comunitare și, pe de altă parte, importanța unei abordări multisectoriale; |
| --- | --- |

5.

ia act de invitația, adresată în repetate rânduri Comisiei de către Consiliu, de a dezvolta acțiuni în sectorul alimentației și al activității fizice. Consultarea cu privire la elaborarea Cărții verzi a evidențiat în plus că se așteaptă din partea UE o contribuție care presupune și colaborarea cu diverși actori la nivel național, regional și local, subliniind, pe de o parte, necesitatea de a asigura coerența cu politicile comunitare și, pe de altă parte, importanța unei abordări multisectoriale;

| 6. | consideră că obiectivul Cărții albe este acela de a defini o abordare europeană integrată, care să ducă la diminuarea problemelor de sănătate produse de o alimentație incorectă, de o activitate fizică insuficientă, de excesul de greutate și obezitate; consideră, de asemenea, că, în acest scop, va trebui să se definească orientări metodologice, instrumente indispensabile pentru a fi favorizată, la nivel regional și local, crearea de rețele între servicii cu adevărat operative și eficiente; |
| --- | --- |

6.

consideră că obiectivul Cărții albe este acela de a defini o abordare europeană integrată, care să ducă la diminuarea problemelor de sănătate produse de o alimentație incorectă, de o activitate fizică insuficientă, de excesul de greutate și obezitate; consideră, de asemenea, că, în acest scop, va trebui să se definească orientări metodologice, instrumente indispensabile pentru a fi favorizată, la nivel regional și local, crearea de rețele între servicii cu adevărat operative și eficiente;

| 7. | subliniază că, pentru a se răspunde cât mai bine problemelor legate de alimentație, exces de greutate și obezitate, trebuie să se promoveze atât complementaritatea și integrarea între diferitele sectoare strategice pertinente (abordare orizontală), cât și între diferitele niveluri de acțiune (abordare verticală); |
| --- | --- |

7.

subliniază că, pentru a se răspunde cât mai bine problemelor legate de alimentație, exces de greutate și obezitate, trebuie să se promoveze atât complementaritatea și integrarea între diferitele sectoare strategice pertinente (abordare orizontală), cât și între diferitele niveluri de acțiune (abordare verticală);

| 8. | împărtășește obiectivele Cărții albe și consideră că regiunile și autoritățile locale joacă un rol fundamental în elaborarea de proiecte de punere în aplicare care să poată limita prejudiciile produse, la toate nivelurile, de o alimentație și un stil de viață necorespunzătoare; |
| --- | --- |

8.

împărtășește obiectivele Cărții albe și consideră că regiunile și autoritățile locale joacă un rol fundamental în elaborarea de proiecte de punere în aplicare care să poată limita prejudiciile produse, la toate nivelurile, de o alimentație și un stil de viață necorespunzătoare;

| 9. | împărtășește poziția Comisiei potrivit căreia, în diverse domenii, principalele niveluri de acțiune nu sunt numai cel național sau local, ci și nivelul transnațional, care constă în cooperarea diferitelor comunități naționale ce prezintă asemănări culturale, teritoriale și sociale; |
| --- | --- |

9.

împărtășește poziția Comisiei potrivit căreia, în diverse domenii, principalele niveluri de acțiune nu sunt numai cel național sau local, ci și nivelul transnațional, care constă în cooperarea diferitelor comunități naționale ce prezintă asemănări culturale, teritoriale și sociale;

| 10. | recomandă așadar ca acțiunea UE să fie orientată spre completarea, îmbunătățirea, coordonarea și difuzarea acțiunilor întreprinse la nivel național sau regional ori spre abordarea unor chestiuni care țin în mod specific de strategiile comunitare; |
| --- | --- |

10.

recomandă așadar ca acțiunea UE să fie orientată spre completarea, îmbunătățirea, coordonarea și difuzarea acțiunilor întreprinse la nivel național sau regional ori spre abordarea unor chestiuni care țin în mod specific de strategiile comunitare;

| 11. | estimează că, într-adevăr, strategiile naționale nu pot fi eficace decât dacă sunt susținute de activități în teritoriu și de inițiative concrete din partea autorităților locale și, din această cauză, consideră că este de dorit o implicare a instituțiilor locale și regionale în activitățile UE întemeiate pe articolul 152 din Tratatul CE; |
| --- | --- |

11.

estimează că, într-adevăr, strategiile naționale nu pot fi eficace decât dacă sunt susținute de activități în teritoriu și de inițiative concrete din partea autorităților locale și, din această cauză, consideră că este de dorit o implicare a instituțiilor locale și regionale în activitățile UE întemeiate pe articolul 152 din Tratatul CE;

| 12. | subliniază că existența problemelor legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate în diferitele state membre nu presupune în mod necesar găsirea unei soluții unice la nivel european; |
| --- | --- |

12.

subliniază că existența problemelor legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate în diferitele state membre nu presupune în mod necesar găsirea unei soluții unice la nivel european;

| 13. | apreciază recunoașterea de către Comisie a importanței diversității regimurilor alimentare din statele membre și a abordărilor strategice diferite utilizate în Europa, precum și reafirmarea faptului că acțiunile de la nivel local și regional, fiind nivelul guvernamental cel mai apropiat de cetățeni, trebuie să continue să se dezvolte: „Intervențiile la aceste niveluri sunt indispensabile în vederea adaptării la contextele locale specifice a abordărilor elaborate și validate la nivel general”; |
| --- | --- |

13.

apreciază recunoașterea de către Comisie a importanței diversității regimurilor alimentare din statele membre și a abordărilor strategice diferite utilizate în Europa, precum și reafirmarea faptului că acțiunile de la nivel local și regional, fiind nivelul guvernamental cel mai apropiat de cetățeni, trebuie să continue să se dezvolte: „Intervențiile la aceste niveluri sunt indispensabile în vederea adaptării la contextele locale specifice a abordărilor elaborate și validate la nivel general”;

| 14. | consideră că lupta împotriva problemelor de sănătate este de durată. Finanțarea măsurilor de combatere a excesului de greutate și a obezității trebuie, de asemenea, prevăzută pentru o perioadă de mai mulți ani; |
| --- | --- |

14.

consideră că lupta împotriva problemelor de sănătate este de durată. Finanțarea măsurilor de combatere a excesului de greutate și a obezității trebuie, de asemenea, prevăzută pentru o perioadă de mai mulți ani;

Principii de acțiune

| 15. | consideră că, pentru combaterea problemelor de sănătate publică, în special a aspectelor legate de alimentație, de excesul de greutate și obezitate, este necesară integrarea unor strategii din diferite domenii: de la alimentație la sport, de la educație la transporturi, de la producție la consumatori, acordându-se în același timp o atenție deosebită dimensiunii sociale a problemei. Cu toate acestea, subliniază că aspectul sanitar este cel care influențează covârșitor bugetele și calitatea vieții; |
| --- | --- |

15.

consideră că, pentru combaterea problemelor de sănătate publică, în special a aspectelor legate de alimentație, de excesul de greutate și obezitate, este necesară integrarea unor strategii din diferite domenii: de la alimentație la sport, de la educație la transporturi, de la producție la consumatori, acordându-se în același timp o atenție deosebită dimensiunii sociale a problemei. Cu toate acestea, subliniază că aspectul sanitar este cel care influențează covârșitor bugetele și calitatea vieții;

| 16. | remarcă existența unei lacune grave în ceea ce privește inventarierea insuficientă a actorilor potențiali, în special a actorilor publici. Pentru realizarea de proiecte ale căror resurse tehnice și economice să fie efectiv disponibile și pentru care să existe în mod cert protocoale de integrare și de cooperare bine definite, trebuie respectate două priorități: pe de o parte, verificarea în mod regulat a resurselor existente, în special în sectorul sănătății publice; pe de altă parte, stabilirea de protocoale de cooperare, înainte de planificarea oricărei intervenții; |
| --- | --- |

16.

remarcă existența unei lacune grave în ceea ce privește inventarierea insuficientă a actorilor potențiali, în special a actorilor publici. Pentru realizarea de proiecte ale căror resurse tehnice și economice să fie efectiv disponibile și pentru care să existe în mod cert protocoale de integrare și de cooperare bine definite, trebuie respectate două priorități: pe de o parte, verificarea în mod regulat a resurselor existente, în special în sectorul sănătății publice; pe de altă parte, stabilirea de protocoale de cooperare, înainte de planificarea oricărei intervenții;

| 17. | consideră că profilaxia primară, și anume cea care urmărește evitarea dezvoltării bolilor, reprezintă abordarea cea mai eficientă pentru problemele de sănătate legate de excesul de greutate, obezitate, bolile cardiovasculare, diabet, accidente cerebrale etc. Într-adevăr, s-a dovedit științific că alimentația și stilul de viață joacă un rol fundamental în prevenirea declanșării acestor patologii. De asemenea, trebuie ca persoanele obeze sau supraponderale să facă obiectul unor proiecte de profilaxie secundară, cu alte cuvinte, complicațiile trebuie evitate prin intervenții pentru tratarea obezității; |
| --- | --- |

17.

consideră că profilaxia primară, și anume cea care urmărește evitarea dezvoltării bolilor, reprezintă abordarea cea mai eficientă pentru problemele de sănătate legate de excesul de greutate, obezitate, bolile cardiovasculare, diabet, accidente cerebrale etc. Într-adevăr, s-a dovedit științific că alimentația și stilul de viață joacă un rol fundamental în prevenirea declanșării acestor patologii. De asemenea, trebuie ca persoanele obeze sau supraponderale să facă obiectul unor proiecte de profilaxie secundară, cu alte cuvinte, complicațiile trebuie evitate prin intervenții pentru tratarea obezității;

| 18. | consideră că este indispensabil să se acționeze direct asupra factorilor determinanți ai unei alimentații sănătoase și echilibrate, precum și asupra tuturor acelor factori asociați care contribuie la menținerea unei greutății corporale corecte, cum sunt activitatea fizică, cultura, obiceiurile și tradițiile, informarea, contextul socioeconomic, agricultura, industria agroalimentară, infrastructura și transporturile; |
| --- | --- |

18.

consideră că este indispensabil să se acționeze direct asupra factorilor determinanți ai unei alimentații sănătoase și echilibrate, precum și asupra tuturor acelor factori asociați care contribuie la menținerea unei greutății corporale corecte, cum sunt activitatea fizică, cultura, obiceiurile și tradițiile, informarea, contextul socioeconomic, agricultura, industria agroalimentară, infrastructura și transporturile;

| 19. | este de părere că acțiunile trebuie să vizeze și să combată cauzele aflate la originea riscurilor de sănătate și să se refere la diferite politici și niveluri guvernamentale, subliniind faptul că nivelul regional și cel local sunt esențiale pentru reușita proiectelor; |
| --- | --- |

19.

este de părere că acțiunile trebuie să vizeze și să combată cauzele aflate la originea riscurilor de sănătate și să se refere la diferite politici și niveluri guvernamentale, subliniind faptul că nivelul regional și cel local sunt esențiale pentru reușita proiectelor;

| 20. | consideră că este esențial ca strategia propusă de Comisie să prevadă participarea actorilor privați, cum sunt industria agroalimentară și societatea civilă, precum și a actorilor de la nivel local, cum sunt școlile, alte centre educaționale și organizațiile de sănătate, în cadrul cărora ar trebui create și dezvoltate servicii specifice; |
| --- | --- |

20.

consideră că este esențial ca strategia propusă de Comisie să prevadă participarea actorilor privați, cum sunt industria agroalimentară și societatea civilă, precum și a actorilor de la nivel local, cum sunt școlile, alte centre educaționale și organizațiile de sănătate, în cadrul cărora ar trebui create și dezvoltate servicii specifice;

| 21. | consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție diseminării cunoștințelor dobândite prin experiențe la nivel național (de exemplu, existența unor școli specializate în știința alimentației destinate absolvenților de studii superioare) care să aibă o arie mai largă de răspândire și la nivel comunitar, astfel încât să se reducă eterogenitatea intervențiilor și să se creeze instrumente noi, în vederea combaterii eficace a stilurilor de viață dăunătoare; |
| --- | --- |

21.

consideră că ar trebui să se acorde mai multă atenție diseminării cunoștințelor dobândite prin experiențe la nivel național (de exemplu, existența unor școli specializate în știința alimentației destinate absolvenților de studii superioare) care să aibă o arie mai largă de răspândire și la nivel comunitar, astfel încât să se reducă eterogenitatea intervențiilor și să se creeze instrumente noi, în vederea combaterii eficace a stilurilor de viață dăunătoare;

| 22. | subliniază importanța desfășurării unei activități ample de monitorizare în cursul anilor viitori, însă consideră că este necesar un efort deosebit pentru a încerca să se definească încă de pe acum actorii tehnici și publici cărora le va reveni această sarcină. În plus, parametrii utilizați de institutele de statistică pentru a identifica obiceiurile alimentare ale populației trebuie modificați urgent. În acest scop sunt necesare date cantitative, fie ele și aproximative. De aceea, Comitetul consideră că este important ca măsurile adoptate să facă obiectul unei monitorizări și rezultatele acestora să fie evaluate. |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța desfășurării unei activități ample de monitorizare în cursul anilor viitori, însă consideră că este necesar un efort deosebit pentru a încerca să se definească încă de pe acum actorii tehnici și publici cărora le va reveni această sarcină. În plus, parametrii utilizați de institutele de statistică pentru a identifica obiceiurile alimentare ale populației trebuie modificați urgent. În acest scop sunt necesare date cantitative, fie ele și aproximative. De aceea, Comitetul consideră că este important ca măsurile adoptate să facă obiectul unei monitorizări și rezultatele acestora să fie evaluate.

O abordare bazată pe parteneriat

| 23. | este convins că promovarea parteneriatelor reprezintă soluția cea mai eficientă pentru a da un răspuns problemelor legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate și consideră că o abordare unică este absolut insuficientă. Singura abordare posibilă în prevenirea problemelor de sănătate produse, în principal, de o proastă alimentație, o constituie intervenția tuturor actorilor implicați, la nivel internațional, național, regional și strict local; |
| --- | --- |

23.

este convins că promovarea parteneriatelor reprezintă soluția cea mai eficientă pentru a da un răspuns problemelor legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate și consideră că o abordare unică este absolut insuficientă. Singura abordare posibilă în prevenirea problemelor de sănătate produse, în principal, de o proastă alimentație, o constituie intervenția tuturor actorilor implicați, la nivel internațional, național, regional și strict local;

| 24. | susține că numai o abordare care să prevadă un parteneriat între actorii publici, precum și între aceștia și actorii privați, inclusiv asociațiile de consumatori, ar putea antrena schimbări culturale, de mediu și economice cu efecte asupra comportamentelor și obiceiurilor „nocive” pentru sănătate. Cu toate acestea, coordonarea și supravegherea ar trebui încredințate unor instituții publice; |
| --- | --- |

24.

susține că numai o abordare care să prevadă un parteneriat între actorii publici, precum și între aceștia și actorii privați, inclusiv asociațiile de consumatori, ar putea antrena schimbări culturale, de mediu și economice cu efecte asupra comportamentelor și obiceiurilor „nocive” pentru sănătate. Cu toate acestea, coordonarea și supravegherea ar trebui încredințate unor instituții publice;

| 25. | subliniază faptul că, în domeniul social și pentru a se depăși diferențele socioeconomice existente în rândul populației, ar trebui ca acțiunile de promovare a unui consum alimentar sănătos să se adreseze fiecărei persoane în parte și, în același timp, să fie complementare acțiunilor „structurale” care să-i includă pe toți cei interesați: inițiativele privind cunoștințele ar trebui să fie integrate în politicile menite să garanteze alimente sănătoase mai accesibile pentru toți; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că, în domeniul social și pentru a se depăși diferențele socioeconomice existente în rândul populației, ar trebui ca acțiunile de promovare a unui consum alimentar sănătos să se adreseze fiecărei persoane în parte și, în același timp, să fie complementare acțiunilor „structurale” care să-i includă pe toți cei interesați: inițiativele privind cunoștințele ar trebui să fie integrate în politicile menite să garanteze alimente sănătoase mai accesibile pentru toți;

| 26. | consideră că este indispensabil să se creeze alianțe între factorii de decizie din domeniul sănătății, economiei, agriculturii, sportului și politicilor sociale, precum și între producători, distribuitori, vânzători cu amănuntul și consumatori; |
| --- | --- |

26.

consideră că este indispensabil să se creeze alianțe între factorii de decizie din domeniul sănătății, economiei, agriculturii, sportului și politicilor sociale, precum și între producători, distribuitori, vânzători cu amănuntul și consumatori;

| 27. | consideră deci necesar să se creeze parteneriate pentru acțiuni la nivel european și să se întărească rețelele locale în vederea întreprinderii de acțiuni în viitor, prin difuzarea de orientări metodologice și științifice specifice; în plus, este de părere că știința alimentației ar trebui introdusă ca materie recomandată în programele universitare pe teme de sănătate; |
| --- | --- |

27.

consideră deci necesar să se creeze parteneriate pentru acțiuni la nivel european și să se întărească rețelele locale în vederea întreprinderii de acțiuni în viitor, prin difuzarea de orientări metodologice și științifice specifice; în plus, este de părere că știința alimentației ar trebui introdusă ca materie recomandată în programele universitare pe teme de sănătate;

Întărirea rețelelor locale și rolul politicilor comunitare

| 28. | aprobă și susține ideea că UE ar trebui să aibă și responsabilitatea coordonării ulterioare a eforturilor statelor membre, definind în acest scop linii directoare privind conceptul de „consumatori informați”, la „propunerile pentru un regim alimentar sănătos și echilibrat”, la „activitatea fizică”, și ideea că UE ar trebui să servească drept sprijin științific prin comitetele sale și prin Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentelor (EFSA); |
| --- | --- |

28.

aprobă și susține ideea că UE ar trebui să aibă și responsabilitatea coordonării ulterioare a eforturilor statelor membre, definind în acest scop linii directoare privind conceptul de „consumatori informați”, la „propunerile pentru un regim alimentar sănătos și echilibrat”, la „activitatea fizică”, și ideea că UE ar trebui să servească drept sprijin științific prin comitetele sale și prin Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentelor (EFSA);

| 29. | consideră util să se ia în considerare experiența acumulată și bunele practici identificate în cadrul programului REEPS (Rețeaua europeană de școli care promovează sănătatea); |
| --- | --- |

29.

consideră util să se ia în considerare experiența acumulată și bunele practici identificate în cadrul programului REEPS (Rețeaua europeană de școli care promovează sănătatea);

| 30. | consideră în această privință că — asigurând o monitorizare a eforturilor asumate de statele membre — UE are sarcina de a lua inițiative pentru a încuraja difuzarea și compararea reciprocă a experiențelor acumulate, creându-se astfel un cerc virtuos, care să ducă la popularizarea și aplicarea modelelor ce se vor fi dovedit mai eficace; |
| --- | --- |

30.

consideră în această privință că — asigurând o monitorizare a eforturilor asumate de statele membre — UE are sarcina de a lua inițiative pentru a încuraja difuzarea și compararea reciprocă a experiențelor acumulate, creându-se astfel un cerc virtuos, care să ducă la popularizarea și aplicarea modelelor ce se vor fi dovedit mai eficace;

| 31. | subliniază importanța organizării unei întâlniri anuale între regiunile europene care vor fi elaborat și aplicat modelul profilactic cu cele mai bune rezultate; de aceea, Comisia ar trebui să ia în considerare crearea unei baze de date, care să înlesnească statelor membre accesul la diferite experiențe în domeniu; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța organizării unei întâlniri anuale între regiunile europene care vor fi elaborat și aplicat modelul profilactic cu cele mai bune rezultate; de aceea, Comisia ar trebui să ia în considerare crearea unei baze de date, care să înlesnească statelor membre accesul la diferite experiențe în domeniu;

| 32. | solicită Comisiei Europene să prevadă, pentru viitoarea perioadă de programare financiară, un buget specific, utilizabil în cadrul Fondurilor Structurale, pentru îndeplinirea obiectivelor formulate în prezentul aviz; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei Europene să prevadă, pentru viitoarea perioadă de programare financiară, un buget specific, utilizabil în cadrul Fondurilor Structurale, pentru îndeplinirea obiectivelor formulate în prezentul aviz;

Măsurile adoptate de statele membre

| 33. | salută recunoașterea de către Comisie a faptului că acțiunile care țin de competențele sale au ca obiectiv sprijinirea sau completarea măsurilor luate de statele membre. Reamintește că, în conformitate cu articolul 152 alineatul (2) din Tratatul CE, Comunitatea trebuie să încurajeze colaborarea statelor membre în acest domeniu și, în cazul în care este necesar, să sprijine acțiunile acestora; susține posibilitatea adoptării de către Comisie, în strâns contact cu statele membre, a tuturor inițiativelor utile, servind la promovarea coordonării politicilor și programelor acestora; subliniază necesitatea ca statele membre să-și concentreze acțiunile în special pe problemele legate de alimentație, exces de greutate și obezitate; |
| --- | --- |

33.

salută recunoașterea de către Comisie a faptului că acțiunile care țin de competențele sale au ca obiectiv sprijinirea sau completarea măsurilor luate de statele membre. Reamintește că, în conformitate cu articolul 152 alineatul (2) din Tratatul CE, Comunitatea trebuie să încurajeze colaborarea statelor membre în acest domeniu și, în cazul în care este necesar, să sprijine acțiunile acestora; susține posibilitatea adoptării de către Comisie, în strâns contact cu statele membre, a tuturor inițiativelor utile, servind la promovarea coordonării politicilor și programelor acestora; subliniază necesitatea ca statele membre să-și concentreze acțiunile în special pe problemele legate de alimentație, exces de greutate și obezitate;

| 34. | recomandă, în acest sens, ca statele membre și regiunile să se angajeze să-i protejeze pe propriii cetățeni de mesajele vehiculate în mass-media care, în special prin intermediul programelor radio și de televiziune, fac publicitate unor alimente cu un conținut ridicat de grăsimi și zahăr. În plus, statele și regiunile ar putea impune „costuri de publicitate” ridicate sau chiar să ceară ca pe etichetele anumitor produse să se menționeze informații suplimentare privind eventualele efecte dăunătoare (de exemplu, s-ar putea cere să se indice prezența grăsimilor trans și procentul de grăsimi saturate, mononesaturate și polinesaturate); în afară de aceasta, consideră că utilizarea ingredientelor „sănătoase” ar putea fi încurajată prin stimulente economice și că utilizarea alimentelor dezechilibrate sau neadecvate din punct de vedere nutrițional ar putea fi puternic penalizată la nivel economic; |
| --- | --- |

34.

recomandă, în acest sens, ca statele membre și regiunile să se angajeze să-i protejeze pe propriii cetățeni de mesajele vehiculate în mass-media care, în special prin intermediul programelor radio și de televiziune, fac publicitate unor alimente cu un conținut ridicat de grăsimi și zahăr. În plus, statele și regiunile ar putea impune „costuri de publicitate” ridicate sau chiar să ceară ca pe etichetele anumitor produse să se menționeze informații suplimentare privind eventualele efecte dăunătoare (de exemplu, s-ar putea cere să se indice prezența grăsimilor trans și procentul de grăsimi saturate, mononesaturate și polinesaturate); în afară de aceasta, consideră că utilizarea ingredientelor „sănătoase” ar putea fi încurajată prin stimulente economice și că utilizarea alimentelor dezechilibrate sau neadecvate din punct de vedere nutrițional ar putea fi puternic penalizată la nivel economic;

| 35. | consideră că difuzarea informațiilor prin internet — în special a celor care îi vizează pe copii și pe tineri — reprezintă o modalitate deosebit de utilă de a spori impactul informațiilor privind un mod de viață sănătos. Experiențele oferite de proiectele deja desfășurate sunt pozitive, obținându-se, printre altele, rezultate surprinzător de bune în comparație cu costurile; |
| --- | --- |

35.

consideră că difuzarea informațiilor prin internet — în special a celor care îi vizează pe copii și pe tineri — reprezintă o modalitate deosebit de utilă de a spori impactul informațiilor privind un mod de viață sănătos. Experiențele oferite de proiectele deja desfășurate sunt pozitive, obținându-se, printre altele, rezultate surprinzător de bune în comparație cu costurile;

Măsurile luate de autoritățile locale și regionale

| 36. | invită autoritățile locale și regionale să propună „alternative sănătoase” la obiceiurile alimentare greșite, bazându-se pe o abordare care să ia în considerare diferitele etape ale vieții și informându-i pe cetățeni cu privire la bunele practici în materie de alimentație care trebuie urmate pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

36.

invită autoritățile locale și regionale să propună „alternative sănătoase” la obiceiurile alimentare greșite, bazându-se pe o abordare care să ia în considerare diferitele etape ale vieții și informându-i pe cetățeni cu privire la bunele practici în materie de alimentație care trebuie urmate pe tot parcursul vieții;

| 37. | reamintește că în fiecare regiune trebuie să se pună în aplicare programe de formare și informare pentru a preveni, încă din perioada gravidității, îngrășarea excesivă și rapidă a femeii însărcinate, cu influență directă asupra fătului și a greutății sale viitoare; subliniază și că, în primele cinci luni de viață și la începutul școlarității, este important să se evite îngrășările excesive, care determină predispoziția ulterioară la excesul de greutate; |
| --- | --- |

37.

reamintește că în fiecare regiune trebuie să se pună în aplicare programe de formare și informare pentru a preveni, încă din perioada gravidității, îngrășarea excesivă și rapidă a femeii însărcinate, cu influență directă asupra fătului și a greutății sale viitoare; subliniază și că, în primele cinci luni de viață și la începutul școlarității, este important să se evite îngrășările excesive, care determină predispoziția ulterioară la excesul de greutate;

| 38. | recomandă să fie promovate, în cadrul activităților sportive pentru tineri, atât sportul de masă, cât și cel de performanță, astfel încât ambele să se bazeze pe un sistem de valori care să favorizeze bucuria, jocul și dreptul tuturor la participare, în funcție de aptitudini; în același timp, ar trebui stimulată activitatea fizică nu numai la nivel individual, ci și la nivelul întregii familii: o familie care „face mișcare” aduce pe lume copii care fac mișcare; |
| --- | --- |

38.

recomandă să fie promovate, în cadrul activităților sportive pentru tineri, atât sportul de masă, cât și cel de performanță, astfel încât ambele să se bazeze pe un sistem de valori care să favorizeze bucuria, jocul și dreptul tuturor la participare, în funcție de aptitudini; în același timp, ar trebui stimulată activitatea fizică nu numai la nivel individual, ci și la nivelul întregii familii: o familie care „face mișcare” aduce pe lume copii care fac mișcare;

| 39. | consideră necesar să se opună culturii comodității: cultura industriei alimentare constituie o capcană care a transformat plăcerea mâncării într-o alegere între, pe de o parte, alimente grase și dulci și, pe de altă parte, regimuri stricte; |
| --- | --- |

39.

consideră necesar să se opună culturii comodității: cultura industriei alimentare constituie o capcană care a transformat plăcerea mâncării într-o alegere între, pe de o parte, alimente grase și dulci și, pe de altă parte, regimuri stricte;

| 40. | constată cu regret că plăcerea provocată de mișcare se reduce adeseori la efectuarea unui program de antrenament, căruia, din cauza caracterului său constrângător, mulți i se împotrivesc; |
| --- | --- |

40.

constată cu regret că plăcerea provocată de mișcare se reduce adeseori la efectuarea unui program de antrenament, căruia, din cauza caracterului său constrângător, mulți i se împotrivesc;

| 41. | încurajează, o dată mai mult, jocul, la vârsta copilăriei și a tinereții: după cum se subliniază în Cartea albă, este, desigur, esențial să se știe mai mult despre ceea ce determină alegerile alimentare și comportamentul, însă, printr-o abordare modernă, trebuie să fie susținută și o nouă cultură socială, similară cu cea care a stat la baza societăților tradiționale, în care obezitatea și bolile cauzate de stiluri de viață nesănătoase erau aproape inexistente; |
| --- | --- |

41.

încurajează, o dată mai mult, jocul, la vârsta copilăriei și a tinereții: după cum se subliniază în Cartea albă, este, desigur, esențial să se știe mai mult despre ceea ce determină alegerile alimentare și comportamentul, însă, printr-o abordare modernă, trebuie să fie susținută și o nouă cultură socială, similară cu cea care a stat la baza societăților tradiționale, în care obezitatea și bolile cauzate de stiluri de viață nesănătoase erau aproape inexistente;

| 42. | este de părere că spațiul fizic trebuie să-i fie redat omului și să recâștige dimensiunea omenescului: trebuie favorizată joaca liberă a copiilor și a tinerilor, atât în cadrul școlar, cât și în definirea spațiilor din locuințele și orașele noastre. A lua din spațiul destinat parcărilor și a acorda mai mult spațiu jocului în curtea casei înseamnă a preveni nu numai excesul de greutate și obezitatea, ci și hipertensiunea și bolile cardiovasculare, care reprezintă principala cauză a mortalității în Europa; |
| --- | --- |

42.

este de părere că spațiul fizic trebuie să-i fie redat omului și să recâștige dimensiunea omenescului: trebuie favorizată joaca liberă a copiilor și a tinerilor, atât în cadrul școlar, cât și în definirea spațiilor din locuințele și orașele noastre. A lua din spațiul destinat parcărilor și a acorda mai mult spațiu jocului în curtea casei înseamnă a preveni nu numai excesul de greutate și obezitatea, ci și hipertensiunea și bolile cardiovasculare, care reprezintă principala cauză a mortalității în Europa;

| 43. | recomandă, în cadrul planificării urbane, amenajarea de drumuri pietonale, care să le permită tuturor elevilor, indiferent de vârstă, să parcurgă drumul spre școală „în deplină siguranță”, precum și de terenuri de sport, terenuri de joacă și centre de activități recreative sigure; |
| --- | --- |

43.

recomandă, în cadrul planificării urbane, amenajarea de drumuri pietonale, care să le permită tuturor elevilor, indiferent de vârstă, să parcurgă drumul spre școală „în deplină siguranță”, precum și de terenuri de sport, terenuri de joacă și centre de activități recreative sigure;

Promovarea unei alimentații sănătoase

| 44. | sprijină participarea activă la proiectul „Orașe sănătoase”, desfășurat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS). Printre sursele de sănătate, proiectul menționează nu numai alimentația umană sănătoasă, ci și menținerea unui mediu sănătos, viața socială activă și activitățile fizice de orice tip; |
| --- | --- |

44.

sprijină participarea activă la proiectul „Orașe sănătoase”, desfășurat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS). Printre sursele de sănătate, proiectul menționează nu numai alimentația umană sănătoasă, ci și menținerea unui mediu sănătos, viața socială activă și activitățile fizice de orice tip;

| 45. | consideră necesar să se planifice campanii periodice de educație alimentară (pe principiul „mai puține grăsimi animale, mai multe fructe și legume”) și să se promoveze elaborarea de „orientări regionale”, definite împreună cu Comisia Europeană; |
| --- | --- |

45.

consideră necesar să se planifice campanii periodice de educație alimentară (pe principiul „mai puține grăsimi animale, mai multe fructe și legume”) și să se promoveze elaborarea de „orientări regionale”, definite împreună cu Comisia Europeană;

| 46. | consideră fundamentală o informare mai bună a consumatorilor cu privire la impactul alimentației și al modului lor de viață asupra sănătății și subliniază că aceștia trebuie protejați împotriva mesajele publicitare înșelătoare sau insidioase. În acest scop, UE ar putea face apel la competențele științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentelor (EFSA), de exemplu în ceea ce privește compoziția anumitor alimente, utilizarea de aditivi sau veridicitatea mesajelor publicitare și a informațiilor de pe etichete; |
| --- | --- |

46.

consideră fundamentală o informare mai bună a consumatorilor cu privire la impactul alimentației și al modului lor de viață asupra sănătății și subliniază că aceștia trebuie protejați împotriva mesajele publicitare înșelătoare sau insidioase. În acest scop, UE ar putea face apel la competențele științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentelor (EFSA), de exemplu în ceea ce privește compoziția anumitor alimente, utilizarea de aditivi sau veridicitatea mesajelor publicitare și a informațiilor de pe etichete;

| 47. | consideră oportun să fie încurajată elaborarea de programe de educație alimentară în toate școlile, indiferent de tip sau nivel, cu accent pe grădinițe și școli primare; |
| --- | --- |

47.

consideră oportun să fie încurajată elaborarea de programe de educație alimentară în toate școlile, indiferent de tip sau nivel, cu accent pe grădinițe și școli primare;

| 48. | în vederea promovării unei alimentații sănătoase încă de la vârsta școlară, încurajează implicarea directă a sectorului cantinelor școlare, a familiilor, a profesorilor și pediatrilor și a serviciilor medicale din școli — tot atâția actori care pot juca un rol semnificativ în educația alimentară; |
| --- | --- |

48.

în vederea promovării unei alimentații sănătoase încă de la vârsta școlară, încurajează implicarea directă a sectorului cantinelor școlare, a familiilor, a profesorilor și pediatrilor și a serviciilor medicale din școli — tot atâția actori care pot juca un rol semnificativ în educația alimentară;

| 49. | consideră necesar să se asigure supravegherea fenomenului de exces de greutate/obezitate, îndeosebi la copiii de vârstă școlară, prin evaluarea eventualelor inițiative de profilaxie puse în aplicare și prin acordarea unei atenții deosebite tulburărilor de comportament alimentar; |
| --- | --- |

49.

consideră necesar să se asigure supravegherea fenomenului de exces de greutate/obezitate, îndeosebi la copiii de vârstă școlară, prin evaluarea eventualelor inițiative de profilaxie puse în aplicare și prin acordarea unei atenții deosebite tulburărilor de comportament alimentar;

Promovarea activității fizice

| 50. | întâmpină cu satisfacție realizarea, cu ajutorul principalelor mijloace de informare, a unor campanii de informare intensive și la scară largă și susține publicarea de ghiduri de informare destinate întregii populații, care să-și propună să pună în valoare și activitatea fizică zilnică, de dincolo de spațiile închise și/sau specializate (săli de sport); |
| --- | --- |

50.

întâmpină cu satisfacție realizarea, cu ajutorul principalelor mijloace de informare, a unor campanii de informare intensive și la scară largă și susține publicarea de ghiduri de informare destinate întregii populații, care să-și propună să pună în valoare și activitatea fizică zilnică, de dincolo de spațiile închise și/sau specializate (săli de sport);

| 51. | invită autoritățile regionale și locale să lanseze inițiative de promovare a activității fizice, de exemplu prin afișarea, în puncte strategice din clădirile publice (de exemplu în locurile de acces la lifturi), a unor panouri care să îndemne la utilizarea scărilor în locul liftului; |
| --- | --- |

51.

invită autoritățile regionale și locale să lanseze inițiative de promovare a activității fizice, de exemplu prin afișarea, în puncte strategice din clădirile publice (de exemplu în locurile de acces la lifturi), a unor panouri care să îndemne la utilizarea scărilor în locul liftului;

| 52. | cheamă la o mai bună conștientizare a importanței activității fizice în programele școlare, începând cu ciclul primar. Astfel, profesorii trebuie să fie pe deplin informați și încurajați să utilizeze optim resursele structurale disponibile în toate școlile, conferind activității fizice demnitate și valoare; |
| --- | --- |

52.

cheamă la o mai bună conștientizare a importanței activității fizice în programele școlare, începând cu ciclul primar. Astfel, profesorii trebuie să fie pe deplin informați și încurajați să utilizeze optim resursele structurale disponibile în toate școlile, conferind activității fizice demnitate și valoare;

| 53. | salută extinderea ofertei de activități fizice structurate pentru adulți, prin intermediul unei colaborări între organismele publice și organizațiile sau asociațiile care operează la nivel local. Subliniază necesitatea de a se facilita accesul la activități (taxe de înscriere, orare adaptate populației în cauză) și de a fi supravegheată calitatea inițiativelor propuse (tip de activitate, durată, spații adecvate, sisteme de transport care ușurează accesul, formarea și calificarea profesorilor); |
| --- | --- |

53.

salută extinderea ofertei de activități fizice structurate pentru adulți, prin intermediul unei colaborări între organismele publice și organizațiile sau asociațiile care operează la nivel local. Subliniază necesitatea de a se facilita accesul la activități (taxe de înscriere, orare adaptate populației în cauză) și de a fi supravegheată calitatea inițiativelor propuse (tip de activitate, durată, spații adecvate, sisteme de transport care ușurează accesul, formarea și calificarea profesorilor);

| 54. | consideră că autoritățile locale și regionale pot, de asemenea, să promoveze activitatea fizică a populației și prin punerea în valoare a resurselor de mediu locale, prin dezvoltarea de infrastructuri urbane (piste pentru bicicliști, zone de promenadă, transporturi nemotorizate sigure) sau prin punerea în valoare a locurilor de agrement existente (plimbări cu bicicleta și pe jos), și prin punerea la dispoziție a unor infrastructuri întru totul accesibile, astfel încât să se țină seama de dreptul la mobilitate al persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

54.

consideră că autoritățile locale și regionale pot, de asemenea, să promoveze activitatea fizică a populației și prin punerea în valoare a resurselor de mediu locale, prin dezvoltarea de infrastructuri urbane (piste pentru bicicliști, zone de promenadă, transporturi nemotorizate sigure) sau prin punerea în valoare a locurilor de agrement existente (plimbări cu bicicleta și pe jos), și prin punerea la dispoziție a unor infrastructuri întru totul accesibile, astfel încât să se țină seama de dreptul la mobilitate al persoanelor cu handicap;

| 55. | susține necesitatea de a-i forma pe specialiștii din domeniul sănătății cu privire la importanța promovării activității fizice. Medicii generaliști trebuie să cunoască recomandările internaționale, cu eficacitate demonstrată, și să poată dispune de toate informațiile privind tipul de activitate de recomandat și ofertele existente în locul în care își au sediul, pentru a-și putea îndeplini corect rolul de consilieri, dacă este cazul. Formarea profesională și continuă a personalului din sănătate, mai ales în cazul medicilor, ar trebui să prevadă și promovarea unui mod de viață sănătos; |
| --- | --- |

55.

susține necesitatea de a-i forma pe specialiștii din domeniul sănătății cu privire la importanța promovării activității fizice. Medicii generaliști trebuie să cunoască recomandările internaționale, cu eficacitate demonstrată, și să poată dispune de toate informațiile privind tipul de activitate de recomandat și ofertele existente în locul în care își au sediul, pentru a-și putea îndeplini corect rolul de consilieri, dacă este cazul. Formarea profesională și continuă a personalului din sănătate, mai ales în cazul medicilor, ar trebui să prevadă și promovarea unui mod de viață sănătos;

Rolul actorilor privați

| 56. | consideră că actorii privați au un rol determinant, inspirând alegerea consumatorilor și oferindu-le acestora mijloacele de a face alegeri orientate către un stil de viață sănătos: intervențiile acestora pot completa politicile guvernamentale și măsurile legislative luate la nivel european și național; |
| --- | --- |

56.

consideră că actorii privați au un rol determinant, inspirând alegerea consumatorilor și oferindu-le acestora mijloacele de a face alegeri orientate către un stil de viață sănătos: intervențiile acestora pot completa politicile guvernamentale și măsurile legislative luate la nivel european și național;

| 57. | susține, îndeosebi pentru a încuraja abordarea în parteneriat propusă de Comisie, participarea la pregătirea de mâncăruri sănătoase a gestionarilor spațiilor de mare afluență (centre comerciale, centre de desfacere), a sectorului alimentației publice și al distribuției de alimente și promovarea ofertei respective prin intermediul unor indicații precise menționate pe meniuri; |
| --- | --- |

57.

susține, îndeosebi pentru a încuraja abordarea în parteneriat propusă de Comisie, participarea la pregătirea de mâncăruri sănătoase a gestionarilor spațiilor de mare afluență (centre comerciale, centre de desfacere), a sectorului alimentației publice și al distribuției de alimente și promovarea ofertei respective prin intermediul unor indicații precise menționate pe meniuri;

| 58. | încurajează industriile alimentare să dezvolte, în mod voluntar sau cu sprijinul asociațiilor de consumatori, „coduri de bună conduită” și/sau „să reformuleze” aportul caloric și nutrițional al alimentelor pe care le produc, propunând stimulente îndeosebi de ordin economic industriilor care decid să se angajeze în această direcție; |
| --- | --- |

58.

încurajează industriile alimentare să dezvolte, în mod voluntar sau cu sprijinul asociațiilor de consumatori, „coduri de bună conduită” și/sau „să reformuleze” aportul caloric și nutrițional al alimentelor pe care le produc, propunând stimulente îndeosebi de ordin economic industriilor care decid să se angajeze în această direcție;

| 59. | este convins că mass-media (televiziunea, radioul, internetul și presa scrisă) ar putea participa ca partener la campanii de educație alimentară și la adoptarea de coduri de autoreglementare privind publicitatea „nocivă”; |
| --- | --- |

59.

este convins că mass-media (televiziunea, radioul, internetul și presa scrisă) ar putea participa ca partener la campanii de educație alimentară și la adoptarea de coduri de autoreglementare privind publicitatea „nocivă”;

| 60. | susține consolidarea alianțelor între organismele publice și organizațiile externe sectorului sănătății, active în sectorul producției (de exemplu în agricultură) și al distribuției de alimente, punând accentul pe actorii care operează la nivel local; |
| --- | --- |

60.

susține consolidarea alianțelor între organismele publice și organizațiile externe sectorului sănătății, active în sectorul producției (de exemplu în agricultură) și al distribuției de alimente, punând accentul pe actorii care operează la nivel local;

Cooperarea internațională

| 61. | reamintește că, în conformitate cu articolul 152 alineatul (3) din Tratatul CE, Comunitatea și statele membre promovează cooperarea cu țări terțe și cu organizațiile internaționale competente în materie de sănătate publică; |
| --- | --- |

61.

reamintește că, în conformitate cu articolul 152 alineatul (3) din Tratatul CE, Comunitatea și statele membre promovează cooperarea cu țări terțe și cu organizațiile internaționale competente în materie de sănătate publică;

| 62. | subliniază că regiunile ar trebui să acționeze în acord și în colaborare cu diferitele ministere naționale implicate (sănătate, politică socială, educație etc.). În acest scop, recomandă cooperarea cu Biroul regional pentru Europa al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care a propus deja coordonarea acțiunii altor organizații internaționale (FAO, UNICEF, OIM, OCDE), pentru a sprijini punerea în aplicare a unor inițiative având ca scop definirea nevoilor diferitelor regiuni, evaluarea situației, a tendințelor și a strategiilor puse în aplicare, colectarea, analiza și difuzarea probelor științifice care atestă eficacitatea intervențiilor realizate; |
| --- | --- |

62.

subliniază că regiunile ar trebui să acționeze în acord și în colaborare cu diferitele ministere naționale implicate (sănătate, politică socială, educație etc.). În acest scop, recomandă cooperarea cu Biroul regional pentru Europa al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care a propus deja coordonarea acțiunii altor organizații internaționale (FAO, UNICEF, OIM, OCDE), pentru a sprijini punerea în aplicare a unor inițiative având ca scop definirea nevoilor diferitelor regiuni, evaluarea situației, a tendințelor și a strategiilor puse în aplicare, colectarea, analiza și difuzarea probelor științifice care atestă eficacitatea intervențiilor realizate;

| 63. | consideră necesară cooperarea cu OMS pentru stabilirea unui sistem de supraveghere în materie de alimentație și activitate fizică, îndeosebi în vederea adoptării celui de-al doilea plan de acțiune pentru alimentație și nutriție; |
| --- | --- |

63.

consideră necesară cooperarea cu OMS pentru stabilirea unui sistem de supraveghere în materie de alimentație și activitate fizică, îndeosebi în vederea adoptării celui de-al doilea plan de acțiune pentru alimentație și nutriție;

| 64. | subliniază deosebita importanță a cooperării cu țări care și-au dezvoltat deja propria strategie în materie de obezitate, în vederea schimbului de experiență și de cunoștințe; |
| --- | --- |

64.

subliniază deosebita importanță a cooperării cu țări care și-au dezvoltat deja propria strategie în materie de obezitate, în vederea schimbului de experiență și de cunoștințe;

| 65. | este în favoarea punerii în valoare a cunoștințelor privind obiceiurile și stilurile de viață locale cu efect preventiv asupra excesului de greutate, obezității și a tulburărilor metabolismului (diabet, boli degenerative); reamintește că OMS a încurajat în această privință experiențele de reintroducere, la nivelul diferitelor populații și etnii, a formelor tradiționale de tratament și a stilurilor de viață sănătoase; |
| --- | --- |

65.

este în favoarea punerii în valoare a cunoștințelor privind obiceiurile și stilurile de viață locale cu efect preventiv asupra excesului de greutate, obezității și a tulburărilor metabolismului (diabet, boli degenerative); reamintește că OMS a încurajat în această privință experiențele de reintroducere, la nivelul diferitelor populații și etnii, a formelor tradiționale de tratament și a stilurilor de viață sănătoase;

| 66. | încurajează realizarea de studii epidemiologice privind excesul de greutate, obezitatea și diabetul, tulburări considerate astăzi a fi adevărate urgențe. |
| --- | --- |

66.

încurajează realizarea de studii epidemiologice privind excesul de greutate, obezitatea și diabetul, tulburări considerate astăzi a fi adevărate urgențe.

Bruxelles, 6 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/40

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Cartea albă privind sportul”

(2008/C 105/09)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | arată că sportul este un instrument important de promovare a integrării tuturor păturilor sociale și remarcă faptul că sportul dezvoltă capacitatea individuală și transmite valori fundamentale precum corectitudinea, toleranța și solidaritatea; |
| --- | --- |

—

arată că sportul este un instrument important de promovare a integrării tuturor păturilor sociale și remarcă faptul că sportul dezvoltă capacitatea individuală și transmite valori fundamentale precum corectitudinea, toleranța și solidaritatea;

| — | este de părere că o populație puternică și sănătoasă — tineri și vârstnici, femei și bărbați — reprezintă baza și forța motrice a creșterii economice, a competitivității și, în general, a creșterii prosperității în Europa, contribuind astfel la realizarea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona; |
| --- | --- |

—

este de părere că o populație puternică și sănătoasă — tineri și vârstnici, femei și bărbați — reprezintă baza și forța motrice a creșterii economice, a competitivității și, în general, a creșterii prosperității în Europa, contribuind astfel la realizarea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona;

| — | salută Cartea albă privind sportul a Comisiei, deoarece aceasta reprezintă un instrument de promovare a sportului ca fenomen fundamental și în plină creștere pe planul educațional, al sănătății, social și economico-politic, care contribuie considerabil la realizarea obiectivelor strategice de solidaritate și bunăstare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

salută Cartea albă privind sportul a Comisiei, deoarece aceasta reprezintă un instrument de promovare a sportului ca fenomen fundamental și în plină creștere pe planul educațional, al sănătății, social și economico-politic, care contribuie considerabil la realizarea obiectivelor strategice de solidaritate și bunăstare ale Uniunii Europene;

| — | cu toate acestea, ia cunoștință cu îngrijorare de obiectivele prezentate în Cartea albă a Comisiei, având în vedere că, de fapt, acestea reprezintă tendințe clare de extindere a competențelor UE în domeniul sportului, care depășesc conținutul actual al Declarației de la Nisa și al dispozițiilor în vigoare ale tratatului; |
| --- | --- |

—

cu toate acestea, ia cunoștință cu îngrijorare de obiectivele prezentate în Cartea albă a Comisiei, având în vedere că, de fapt, acestea reprezintă tendințe clare de extindere a competențelor UE în domeniul sportului, care depășesc conținutul actual al Declarației de la Nisa și al dispozițiilor în vigoare ale tratatului;

| — | este de acord cu analiza Comisiei conform căreia un dialog structurat cu actorii din domeniul sportiv printr-un forum european al sportului și prin dezbateri tematice ar putea contribui semnificativ la dezbaterea europeană pe tema sportului; consideră că este necesar, având în vedere rolul său, să se implice activ în organizarea acestui dialog. |
| --- | --- |

—

este de acord cu analiza Comisiei conform căreia un dialog structurat cu actorii din domeniul sportiv printr-un forum european al sportului și prin dezbateri tematice ar putea contribui semnificativ la dezbaterea europeană pe tema sportului; consideră că este necesar, având în vedere rolul său, să se implice activ în organizarea acestui dialog.

| Raportor | : | Helma KUHN-THEIS (DE/PPE), membru al Parlamentului regional din Saarland |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Helma KUHN-THEIS (DE/PPE), membru al Parlamentului regional din Saarland

Text de referință

Cartea albă privind sportul (prezentată de Comisie)

COM(2007) 391 final — SEC(2007) 932 — SEC(2007) 934 — SEC(2007) 935 — SEC(2007) 936

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | constată că sportul face parte integrantă din societatea europeană și din viața cotidiană a multor cetățeni europeni; |
| --- | --- |

1.

constată că sportul face parte integrantă din societatea europeană și din viața cotidiană a multor cetățeni europeni;

| 2. | confirmă că practicarea unei activități sportive este benefică pentru sănătate și contribuie la prevenirea bolilor, în special a celor legate de lipsa de mișcare și de o alimentație necorespunzătoare; |
| --- | --- |

2.

confirmă că practicarea unei activități sportive este benefică pentru sănătate și contribuie la prevenirea bolilor, în special a celor legate de lipsa de mișcare și de o alimentație necorespunzătoare;

| 3. | subliniază contribuția holistică a sportului la educația tinerei generații și sprijinul acestuia în procesul prin care copiii și tinerii devin persoane mature, responsabile și cu principii; |
| --- | --- |

3.

subliniază contribuția holistică a sportului la educația tinerei generații și sprijinul acestuia în procesul prin care copiii și tinerii devin persoane mature, responsabile și cu principii;

| 4. | arată că sportul este un instrument important de promovare a integrării tuturor păturilor sociale: există puține alte domenii ale vieții sociale în care coexistența persoanelor străine și autohtone, a persoanelor valide și a celor cu handicap, a tinerilor și vârstnicilor este atât de armonioasă precum în sport; |
| --- | --- |

4.

arată că sportul este un instrument important de promovare a integrării tuturor păturilor sociale: există puține alte domenii ale vieții sociale în care coexistența persoanelor străine și autohtone, a persoanelor valide și a celor cu handicap, a tinerilor și vârstnicilor este atât de armonioasă precum în sport;

| 5. | este de părere că o populație puternică și sănătoasă — tineri și vârstnici, femei și bărbați — reprezintă baza și forța motrice a creșterii economice, a competitivității și în general a creșterii prosperității în Europa, contribuind astfel la realizarea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona; |
| --- | --- |

5.

este de părere că o populație puternică și sănătoasă — tineri și vârstnici, femei și bărbați — reprezintă baza și forța motrice a creșterii economice, a competitivității și în general a creșterii prosperității în Europa, contribuind astfel la realizarea obiectivelor stabilite de Strategia de la Lisabona;

| 6. | remarcă faptul că sportul dezvoltă capacitatea individuală și transmite valori fundamentale precum corectitudinea, toleranța și solidaritatea; |
| --- | --- |

6.

remarcă faptul că sportul dezvoltă capacitatea individuală și transmite valori fundamentale precum corectitudinea, toleranța și solidaritatea;

| 7. | salută prin urmare Cartea albă privind sportul a Comisiei, deoarece aceasta reprezintă un instrument de promovare a sportului ca fenomen fundamental și în plină creștere pe planul educațional, al sănătății, social și politico-economic, care contribuie considerabil la realizarea obiectivelor strategice de solidaritate și bunăstare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

salută prin urmare Cartea albă privind sportul a Comisiei, deoarece aceasta reprezintă un instrument de promovare a sportului ca fenomen fundamental și în plină creștere pe planul educațional, al sănătății, social și politico-economic, care contribuie considerabil la realizarea obiectivelor strategice de solidaritate și bunăstare ale Uniunii Europene;

| 8. | este de părere că sportul se confruntă însă și cu noile amenințări și probleme ale societății europene, precum presiunile comerciale, exploatarea tinerilor sportivi, dopajul, rasismul, violența, corupția și spălarea banilor; |
| --- | --- |

8.

este de părere că sportul se confruntă însă și cu noile amenințări și probleme ale societății europene, precum presiunile comerciale, exploatarea tinerilor sportivi, dopajul, rasismul, violența, corupția și spălarea banilor;

| 9. | ia cunoștință cu îngrijorare de obiectivele prezentate în Cartea albă privind sportul, având în vedere că, în definitiv, acestea reprezintă tendințe clare de extindere a competențelor UE în domeniul sportului care depășesc conținutul actual al Declarației de la Nisa și al dispozițiilor în vigoare ale tratatului. Autonomia organizațiilor sportive și competențele statelor membre, precum și cele ale autorităților locale și regionale nu pot fi puse sub semnul întrebării. De aceea, subliniază insistent că, în domeniul sportului, Comunitatea dispune doar de competențe limitate; |
| --- | --- |

9.

ia cunoștință cu îngrijorare de obiectivele prezentate în Cartea albă privind sportul, având în vedere că, în definitiv, acestea reprezintă tendințe clare de extindere a competențelor UE în domeniul sportului care depășesc conținutul actual al Declarației de la Nisa și al dispozițiilor în vigoare ale tratatului. Autonomia organizațiilor sportive și competențele statelor membre, precum și cele ale autorităților locale și regionale nu pot fi puse sub semnul întrebării. De aceea, subliniază insistent că, în domeniul sportului, Comunitatea dispune doar de competențe limitate;

| 10. | ar saluta însă, în acest context, inițiativa Comisiei Europene de a ajuta sportul din statele membre prin măsuri de sprijinire, de coordonare și complementare și de a încuraja valorile sociale, educaționale, în materie de sănătate și culturale, fără a aduce atingere autonomiei și competenței statelor membre și organizațiilor sportive; |
| --- | --- |

10.

ar saluta însă, în acest context, inițiativa Comisiei Europene de a ajuta sportul din statele membre prin măsuri de sprijinire, de coordonare și complementare și de a încuraja valorile sociale, educaționale, în materie de sănătate și culturale, fără a aduce atingere autonomiei și competenței statelor membre și organizațiilor sportive;

| 11. | având în vedere că un program comunitar de sprijinire a sportului nu poate fi realizat înainte de 2011, îndeamnă la integrarea, în bugetul pentru anul 2009, a unei linii bugetare consacrate măsurilor pregătitoare și proiectelor-pilot pentru punerea în aplicare a Cărții albe privind sportul; recomandă, în plus, larga difuzare a informațiilor privind posibilitățile actuale și viitoare de a facilita finanțarea în domeniul sportului; |
| --- | --- |

11.

având în vedere că un program comunitar de sprijinire a sportului nu poate fi realizat înainte de 2011, îndeamnă la integrarea, în bugetul pentru anul 2009, a unei linii bugetare consacrate măsurilor pregătitoare și proiectelor-pilot pentru punerea în aplicare a Cărții albe privind sportul; recomandă, în plus, larga difuzare a informațiilor privind posibilitățile actuale și viitoare de a facilita finanțarea în domeniul sportului;

| 12. | se declară în favoarea introducerii mai accentuate a sportului în politicile și programele de sprijinire ale Uniunii Europene; Comitetul Regiunilor este de părere că introducerea sportului în tratatul de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene reprezintă o bază legislativă suficientă pentru considerarea explicită a acestuia în viitoarea perioadă de programare începând cu 2013 prin acțiuni de sprijinire, coordonare și complementare; |
| --- | --- |

12.

se declară în favoarea introducerii mai accentuate a sportului în politicile și programele de sprijinire ale Uniunii Europene; Comitetul Regiunilor este de părere că introducerea sportului în tratatul de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene reprezintă o bază legislativă suficientă pentru considerarea explicită a acestuia în viitoarea perioadă de programare începând cu 2013 prin acțiuni de sprijinire, coordonare și complementare;

| 13. | își invită membrii să susțină la nivel regional solicitările din Cartea albă privind sportul referitoare la integrarea sportului în punerea în aplicare a instrumentelor de sprijin ale UE prevăzute de Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul European Agricol de Dezvoltare Rurală; |
| --- | --- |

13.

își invită membrii să susțină la nivel regional solicitările din Cartea albă privind sportul referitoare la integrarea sportului în punerea în aplicare a instrumentelor de sprijin ale UE prevăzute de Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul European Agricol de Dezvoltare Rurală;

| 14. | salută inițiativa Cărții albe privind sportul de a face din abordarea integratoare a sportului o sarcină principală și invită Comisia să prezinte un raport periodic cu privire la punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

14.

salută inițiativa Cărții albe privind sportul de a face din abordarea integratoare a sportului o sarcină principală și invită Comisia să prezinte un raport periodic cu privire la punerea sa în aplicare;

Cu privire la îmbunătățirea sănătății publice prin intermediul activităților fizice

| 15. | este de părere că problema a fost recunoscută de către Comisie și că, în două Cărți albe complementare — Cartea albă privind sportul și Cartea albă privind strategia pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate, aceasta a atras atenția la nivel internațional asupra necesității de acțiune și a indicat soluții posibile; |
| --- | --- |

15.

este de părere că problema a fost recunoscută de către Comisie și că, în două Cărți albe complementare — Cartea albă privind sportul și Cartea albă privind strategia pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate, aceasta a atras atenția la nivel internațional asupra necesității de acțiune și a indicat soluții posibile;

| 16. | consideră firească participarea organizațiilor sportive la îmbunătățirea sănătății publice prin activitate fizică, deoarece acestea ating un mare grup-țintă prin organizarea lor în asociații și federații. Comitetul aprobă intenția Comisiei de a promova mai mult decât până acum, atât pe plan conceptual cât și financiar, crearea de rețele de schimb de experiență, mai ales în ceea ce privește practicile consacrate în rândul tinerilor, punând accentul pe sporturile de masă; insistă, în plus, pe importanța cooperării intersectoriale în acest domeniu, în măsura în care acțiunile colective la nivel comunitar pot avea un efect pozitiv asupra structurilor administrative naționale, care sunt împărțite în mai multe sectoare (sport, sănătate, educație); |
| --- | --- |

16.

consideră firească participarea organizațiilor sportive la îmbunătățirea sănătății publice prin activitate fizică, deoarece acestea ating un mare grup-țintă prin organizarea lor în asociații și federații. Comitetul aprobă intenția Comisiei de a promova mai mult decât până acum, atât pe plan conceptual cât și financiar, crearea de rețele de schimb de experiență, mai ales în ceea ce privește practicile consacrate în rândul tinerilor, punând accentul pe sporturile de masă; insistă, în plus, pe importanța cooperării intersectoriale în acest domeniu, în măsura în care acțiunile colective la nivel comunitar pot avea un efect pozitiv asupra structurilor administrative naționale, care sunt împărțite în mai multe sectoare (sport, sănătate, educație);

| 17. | Comitetul îi sugerează totodată Comisiei să recunoască în mod explicit activitățile sportive spontane și neorganizate, și să acționeze în sensul de a abilita organizațiile sportive și autoritățile locale să creeze cel mai bun climat posibil în care aceste activități să se poată dezvolta; |
| --- | --- |

17.

Comitetul îi sugerează totodată Comisiei să recunoască în mod explicit activitățile sportive spontane și neorganizate, și să acționeze în sensul de a abilita organizațiile sportive și autoritățile locale să creeze cel mai bun climat posibil în care aceste activități să se poată dezvolta;

Cu privire la combaterea și prevenirea dopajului

| 18. | este de părere că, la fel ca și în alte domenii, dacă lipsesc bazele etice corespunzătoare, presiunile de a realiza performanțe în special din considerente comerciale și sociale reprezintă un pericol major, deoarece încurajează utilizarea mijloacelor neloiale de îmbunătățire a performanței; |
| --- | --- |

18.

este de părere că, la fel ca și în alte domenii, dacă lipsesc bazele etice corespunzătoare, presiunile de a realiza performanțe în special din considerente comerciale și sociale reprezintă un pericol major, deoarece încurajează utilizarea mijloacelor neloiale de îmbunătățire a performanței;

| 19. | constată că dopajul dăunează grav spiritului de echitate și imaginii sportului, reprezintă o amenințare gravă pentru sănătatea persoanelor și constituie un factor de descurajare pentru ceilalți sportivi; |
| --- | --- |

19.

constată că dopajul dăunează grav spiritului de echitate și imaginii sportului, reprezintă o amenințare gravă pentru sănătatea persoanelor și constituie un factor de descurajare pentru ceilalți sportivi;

| 20. | consideră că în domeniul sportului de performanță nu numai sportivii profesioniști sunt expuși unei presiuni ridicate din partea multor grupuri sociale de a obține performanțe. Chiar și la nivelul sportului pentru amatori și în contextul promovării tinerilor a crescut semnificativ pericolul recurgerii succesive la dopaj; |
| --- | --- |

20.

consideră că în domeniul sportului de performanță nu numai sportivii profesioniști sunt expuși unei presiuni ridicate din partea multor grupuri sociale de a obține performanțe. Chiar și la nivelul sportului pentru amatori și în contextul promovării tinerilor a crescut semnificativ pericolul recurgerii succesive la dopaj;

| 21. | este de părere că angajamentele în favoarea sportului fără dopaj pot fi respectate numai dacă există un control anti-dopaj eficient; în acest sens, este necesar un angajament la nivelul UE și la nivel mondial de luptă împotriva dopajului; |
| --- | --- |

21.

este de părere că angajamentele în favoarea sportului fără dopaj pot fi respectate numai dacă există un control anti-dopaj eficient; în acest sens, este necesar un angajament la nivelul UE și la nivel mondial de luptă împotriva dopajului;

| 22. | recomandă o mai bună coordonare a luptei împotriva dopajului în UE, ținând seama de Convenția UNESCO împotriva dopajului în sport și de necesitatea existenței unei instituții specializate în materie de control anti-dopaj care să fie într-adevăr independentă; |
| --- | --- |

22.

recomandă o mai bună coordonare a luptei împotriva dopajului în UE, ținând seama de Convenția UNESCO împotriva dopajului în sport și de necesitatea existenței unei instituții specializate în materie de control anti-dopaj care să fie într-adevăr independentă;

| 23. | consideră că autoritățile și organizațiile locale și regionale sunt extrem de bine plasate pentru a atrage atenția asupra acestei probleme prin intermediul campaniilor de informare în școli, cluburi sportive și în sport în general și pentru a promova diseminarea cunoștințelor în materie; prin urmare, le solicită acestora să întreprindă astfel de acțiuni și confirmă intenția de a însoți și sprijini activitățile la nivel local și regional; |
| --- | --- |

23.

consideră că autoritățile și organizațiile locale și regionale sunt extrem de bine plasate pentru a atrage atenția asupra acestei probleme prin intermediul campaniilor de informare în școli, cluburi sportive și în sport în general și pentru a promova diseminarea cunoștințelor în materie; prin urmare, le solicită acestora să întreprindă astfel de acțiuni și confirmă intenția de a însoți și sprijini activitățile la nivel local și regional;

Cu privire la sporirea rolului deținut de sport în educație și formare

| 24. | salută și aprobă sprijinul și promovarea sportului și activităților fizice prin diferite inițiative politice ale Comisiei și prin acordarea unei etichete europene de calitate acelor școli care sunt implicate în mod special în promovarea activităților fizice și acelor asociații sportive care se remarcă în mod deosebit prin calitatea serviciilor pe care le oferă; |
| --- | --- |

24.

salută și aprobă sprijinul și promovarea sportului și activităților fizice prin diferite inițiative politice ale Comisiei și prin acordarea unei etichete europene de calitate acelor școli care sunt implicate în mod special în promovarea activităților fizice și acelor asociații sportive care se remarcă în mod deosebit prin calitatea serviciilor pe care le oferă;

| 25. | subliniază importanța deosebită a mișcării, jocului și sportului în mediul preșcolar pentru dezvoltarea fizică, psihică, cognitivă și socială a copiilor și adolescenților, acestea fiind elemente indispensabile ale unui proces complet de educație și formare; prin urmare, face apel către Comisie să acorde o importanță deosebită activității fizice în mediul preșcolar; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța deosebită a mișcării, jocului și sportului în mediul preșcolar pentru dezvoltarea fizică, psihică, cognitivă și socială a copiilor și adolescenților, acestea fiind elemente indispensabile ale unui proces complet de educație și formare; prin urmare, face apel către Comisie să acorde o importanță deosebită activității fizice în mediul preșcolar;

| 26. | reamintește totuși că în cadrul acțiunilor Comisiei de sprijinire, de coordonare și complementare, care se referă la educație și sport, ar trebui să se țină seama de competențele statelor membre, respectiv de cele ale nivelurilor subnaționale competente din statele membre; |
| --- | --- |

26.

reamintește totuși că în cadrul acțiunilor Comisiei de sprijinire, de coordonare și complementare, care se referă la educație și sport, ar trebui să se țină seama de competențele statelor membre, respectiv de cele ale nivelurilor subnaționale competente din statele membre;

Cu privire la promovarea voluntariatului și a cetățeniei active prin intermediul sportului

| 27. | subliniază importanța deosebită a activităților de voluntariat și invită Comisia să atragă atenția, încă de la început, asupra angajamentului benevol din sport; atrage de asemenea atenția asupra pericolului de a privi sportul ca pe o activitate pur economică, deoarece această viziune nu reflectă adecvat imaginea sportului în ansamblu. Sportul profesionist reprezintă doar o mică parte din întreaga mișcare sportivă, ceea ce se reflectă prea puțin în Cartea albă privind sportul; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța deosebită a activităților de voluntariat și invită Comisia să atragă atenția, încă de la început, asupra angajamentului benevol din sport; atrage de asemenea atenția asupra pericolului de a privi sportul ca pe o activitate pur economică, deoarece această viziune nu reflectă adecvat imaginea sportului în ansamblu. Sportul profesionist reprezintă doar o mică parte din întreaga mișcare sportivă, ceea ce se reflectă prea puțin în Cartea albă privind sportul;

| 28. | este de părere că în special în domeniul sportului există o legătură directă între evoluțiile colectivității și angajamentul civic, acesta urmărind totodată obiective sociale și civice pe lângă cele legate de sport; |
| --- | --- |

28.

este de părere că în special în domeniul sportului există o legătură directă între evoluțiile colectivității și angajamentul civic, acesta urmărind totodată obiective sociale și civice pe lângă cele legate de sport;

| 29. | în ceea ce privește promovarea sportului de masă, salută elaborarea programului „Cetățeni pentru Europa”; |
| --- | --- |

29.

în ceea ce privește promovarea sportului de masă, salută elaborarea programului „Cetățeni pentru Europa”;

| 30. | în ceea ce privește programul „Tineretul în acțiune”, sprijină propunerea Comisiei de a încuraja voluntariatul tinerilor în sport; |
| --- | --- |

30.

în ceea ce privește programul „Tineretul în acțiune”, sprijină propunerea Comisiei de a încuraja voluntariatul tinerilor în sport;

| 31. | salută inițiativa Comisiei de a realiza un studiu european privind voluntariatul în sport, deoarece acesta va constitui un instrument util pentru identificarea în viitor a sarcinilor și siguranței planificării în domeniul voluntariatului în sport; |
| --- | --- |

31.

salută inițiativa Comisiei de a realiza un studiu european privind voluntariatul în sport, deoarece acesta va constitui un instrument util pentru identificarea în viitor a sarcinilor și siguranței planificării în domeniul voluntariatului în sport;

Cu privire la utilizarea potențialului sportului pentru incluziune socială, integrare și egalitate de șanse

| 32. | este de părere că trebuie să se țină seama de rolul deosebit al sportului pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

32.

este de părere că trebuie să se țină seama de rolul deosebit al sportului pentru persoanele cu handicap;

| 33. | invită deci statele membre, colectivitățile locale și regionale și organizațiile sportive să ia în considerare nevoile persoanelor cu handicap și să ia măsurile necesare pentru ca echipamentele și sălile de sport să le fie accesibile; |
| --- | --- |

33.

invită deci statele membre, colectivitățile locale și regionale și organizațiile sportive să ia în considerare nevoile persoanelor cu handicap și să ia măsurile necesare pentru ca echipamentele și sălile de sport să le fie accesibile;

| 34. | este de părere că este necesară încurajarea formării coordonatorilor, antrenorilor, voluntarilor și personalului din cluburile și organizațiile sportive pentru a primi persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

34.

este de părere că este necesară încurajarea formării coordonatorilor, antrenorilor, voluntarilor și personalului din cluburile și organizațiile sportive pentru a primi persoanele cu handicap;

| 35. | este de părere că sportul permite persoanelor vârstnice să-și mențină cât mai mult posibil potențialul în materie de activitate fizică și intelectuală și autonomia pentru a trăi cât mai mult posibil fără ajutorul altora. A fi și a rămâne mobil înseamnă că persoanele vârstnice își pot păstra contactele sociale și pot participa la viața socială într-un mod independent. Acest obiectiv poate fi realizat printre altele cu ajutorul activităților sportive; |
| --- | --- |

35.

este de părere că sportul permite persoanelor vârstnice să-și mențină cât mai mult posibil potențialul în materie de activitate fizică și intelectuală și autonomia pentru a trăi cât mai mult posibil fără ajutorul altora. A fi și a rămâne mobil înseamnă că persoanele vârstnice își pot păstra contactele sociale și pot participa la viața socială într-un mod independent. Acest obiectiv poate fi realizat printre altele cu ajutorul activităților sportive;

| 36. | consideră că statele membre ar trebui să țină seama de forța de integrare a sportului la elaborarea programelor privind Fondul Social European, Fondul European de Dezvoltare Regională și Fondul European de Integrare; |
| --- | --- |

36.

consideră că statele membre ar trebui să țină seama de forța de integrare a sportului la elaborarea programelor privind Fondul Social European, Fondul European de Dezvoltare Regională și Fondul European de Integrare;

Cu privire la consolidarea activităților de prevenire și combatere a rasismului și violenței

| 37. | salută eforturile deja întreprinse la nivel național și internațional pentru a lupta împotriva manifestărilor violente și rasiale în sport prin înființarea de puncte de informare centrale și prin cooperarea între autoritățile polițienești și cluburile sportive; |
| --- | --- |

37.

salută eforturile deja întreprinse la nivel național și internațional pentru a lupta împotriva manifestărilor violente și rasiale în sport prin înființarea de puncte de informare centrale și prin cooperarea între autoritățile polițienești și cluburile sportive;

| 38. | constată că desfășurarea Campionatului Mondial de Fotbal 2006 din Germania a arătat că această cooperare funcționează și a dat deja rezultate bune; |
| --- | --- |

38.

constată că desfășurarea Campionatului Mondial de Fotbal 2006 din Germania a arătat că această cooperare funcționează și a dat deja rezultate bune;

Cu privire la împărtășirea valorilor noastre cu alte părți ale lumii

| 39. | încurajează Comisia să promoveze mai intens sportul ca instrument al politicii sale de dezvoltare; |
| --- | --- |

39.

încurajează Comisia să promoveze mai intens sportul ca instrument al politicii sale de dezvoltare;

| 40. | recomandă prin urmare utilizarea experiențelor și cunoștințelor acumulate de Națiunile Unite și statele membre cu ocazia Anului internațional 2005 al sportului și educației fizice ca mijloace de promovare a educației, sănătății, dezvoltării și păcii și, eventual, continuarea dezvoltării și derulării proiectelor și măsurilor existente; |
| --- | --- |

40.

recomandă prin urmare utilizarea experiențelor și cunoștințelor acumulate de Națiunile Unite și statele membre cu ocazia Anului internațional 2005 al sportului și educației fizice ca mijloace de promovare a educației, sănătății, dezvoltării și păcii și, eventual, continuarea dezvoltării și derulării proiectelor și măsurilor existente;

| 41. | consideră că, având în vedere principiul subsidiarității, este inutilă uniformizarea la nivelul UE a normelor privind migrația sportivilor originari din terțe țări sau aplicarea mecanismelor de migrație circulară. În consecință, migrația sportivilor ar trebui să rămână în continuare de competența statelor membre; |
| --- | --- |

41.

consideră că, având în vedere principiul subsidiarității, este inutilă uniformizarea la nivelul UE a normelor privind migrația sportivilor originari din terțe țări sau aplicarea mecanismelor de migrație circulară. În consecință, migrația sportivilor ar trebui să rămână în continuare de competența statelor membre;

Cu privire la sprijinirea dezvoltării durabile

| 42. | întâmpină favorabil stabilirea obiectivelor legate de mediu de către organizațiile sportive europene și organizatorii manifestărilor sportive, cât și intenția Comisiei de a le încuraja să participe la sistemul comunitar de management al mediului și de audit (EMAS), respectiv la sistemele comunitare de acordare a etichetelor ecologice, și de a le promova în cadrul manifestărilor sportive importante; |
| --- | --- |

42.

întâmpină favorabil stabilirea obiectivelor legate de mediu de către organizațiile sportive europene și organizatorii manifestărilor sportive, cât și intenția Comisiei de a le încuraja să participe la sistemul comunitar de management al mediului și de audit (EMAS), respectiv la sistemele comunitare de acordare a etichetelor ecologice, și de a le promova în cadrul manifestărilor sportive importante;

| 43. | salută inițiativa Comisiei de a include sportul în noul program LIFE+; |
| --- | --- |

43.

salută inițiativa Comisiei de a include sportul în noul program LIFE+;

Cu privire la dimensiunea economică a sportului

| 44. | subliniază că importanța economică a sportului pentru sectorul turistic nu se reflectă doar în manifestările sportive de mare anvergură, activitățile sportive din cadrul turismului recreațional contribuind și ele considerabil la dezvoltarea regională și în special la schimbările structurale. Conceptele strategice ale regiunilor joacă un rol important în această privință. Prin urmare, Comisia ar trebui să continue să susțină eforturile depuse de regiuni pentru promovarea dezvoltării structurale a acestora prin măsuri adaptate la propriile nevoi; încurajează autoritățile locale și regionale să investească o anumită parte a fondurilor structurale care le stau la dispoziție în infrastructuri sportive și recreative; |
| --- | --- |

44.

subliniază că importanța economică a sportului pentru sectorul turistic nu se reflectă doar în manifestările sportive de mare anvergură, activitățile sportive din cadrul turismului recreațional contribuind și ele considerabil la dezvoltarea regională și în special la schimbările structurale. Conceptele strategice ale regiunilor joacă un rol important în această privință. Prin urmare, Comisia ar trebui să continue să susțină eforturile depuse de regiuni pentru promovarea dezvoltării structurale a acestora prin măsuri adaptate la propriile nevoi; încurajează autoritățile locale și regionale să investească o anumită parte a fondurilor structurale care le stau la dispoziție în infrastructuri sportive și recreative;

Cu privire la orientarea către politici în domeniul sportului sprijinite cu date

| 45. | își exprimă îngrijorarea față de dorința exprimată de Comisie de a dispune de o bază de date mai bună, fără să fi fost încheiat un acord cu statele membre și regiunile europene cu privire la obiectivele unei astfel de măsuri; |
| --- | --- |

45.

își exprimă îngrijorarea față de dorința exprimată de Comisie de a dispune de o bază de date mai bună, fără să fi fost încheiat un acord cu statele membre și regiunile europene cu privire la obiectivele unei astfel de măsuri;

| 46. | atrage atenția că elaborarea de statistici suplimentare privind sportul sau conexe, constituind un scop în sine și nefiind neapărat necesare în promovarea valorii adăugate a sportului, ar putea duce la creșterea costurilor administrative. Având în vedere eforturile depuse pentru reducerea costurilor administrative, în special la nivel european, este absolut necesară evitarea supraîncărcării de acest tip; |
| --- | --- |

46.

atrage atenția că elaborarea de statistici suplimentare privind sportul sau conexe, constituind un scop în sine și nefiind neapărat necesare în promovarea valorii adăugate a sportului, ar putea duce la creșterea costurilor administrative. Având în vedere eforturile depuse pentru reducerea costurilor administrative, în special la nivel european, este absolut necesară evitarea supraîncărcării de acest tip;

| 47. | invită prin urmare Comisia să intensifice dialogul cu statele membre și în special cu regiunile în scopul de a se pune în primă instanță de acord cu privire la obiectivele unei astfel de baze de date noi. Obiectivul trebuie să fie acela de a reduce la minimum costurile administrative legate de elaborarea statisticilor; |
| --- | --- |

47.

invită prin urmare Comisia să intensifice dialogul cu statele membre și în special cu regiunile în scopul de a se pune în primă instanță de acord cu privire la obiectivele unei astfel de baze de date noi. Obiectivul trebuie să fie acela de a reduce la minimum costurile administrative legate de elaborarea statisticilor;

| 48. | ia la cunoștință inițiativa Comisiei de a lansa un studiu de evaluare a contribuției directe și indirecte a sportului la Agenda de la Lisabona. Se întreabă însă dacă absența bazei de date dorite de Comisie nu ar limita serios evaluarea științifică aprofundată a contribuției sportului la Agenda de la Lisabona. Comitetul Regiunilor solicită Comisiei să-i comunice concluziile acestui studiu; |
| --- | --- |

48.

ia la cunoștință inițiativa Comisiei de a lansa un studiu de evaluare a contribuției directe și indirecte a sportului la Agenda de la Lisabona. Se întreabă însă dacă absența bazei de date dorite de Comisie nu ar limita serios evaluarea științifică aprofundată a contribuției sportului la Agenda de la Lisabona. Comitetul Regiunilor solicită Comisiei să-i comunice concluziile acestui studiu;

Cu privire la crearea unei cadru mai sigur pentru subvențiile publice acordate sectorului sportiv

| 49. | consideră că modelele de finanțare durabilă privind sprijinirea pe termen lung a organizațiilor sportive sunt indispensabile pentru promovarea sportului în statele membre; |
| --- | --- |

49.

consideră că modelele de finanțare durabilă privind sprijinirea pe termen lung a organizațiilor sportive sunt indispensabile pentru promovarea sportului în statele membre;

| 50. | consideră esențială promovarea sportului de masă și reamintește că în numeroase state membre sportul de masă este în mare măsură finanțat prin contribuții directe și indirecte (prin intermediul impozitelor și taxelor) de la loterii sau agenții de pariuri de stat sau autorizate de stat; |
| --- | --- |

50.

consideră esențială promovarea sportului de masă și reamintește că în numeroase state membre sportul de masă este în mare măsură finanțat prin contribuții directe și indirecte (prin intermediul impozitelor și taxelor) de la loterii sau agenții de pariuri de stat sau autorizate de stat;

| 51. | subliniază în acest context că monopolurile de stat existente în domeniul agențiilor de pariuri și loteriei, care se bazează pe motive imperioase de interes general precum prevenirea dependenței de jocuri de noroc și menținerea ordinii publice și care urmăresc aceste obiective într-un mod coerent, sunt conforme dreptului european, așa cum arată jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene; în acest caz, consideră că este util ca banii proveniți din jocurile de noroc, în principiu nedorite, să fie utilizați în interes general (de exemplu pentru sport); |
| --- | --- |

51.

subliniază în acest context că monopolurile de stat existente în domeniul agențiilor de pariuri și loteriei, care se bazează pe motive imperioase de interes general precum prevenirea dependenței de jocuri de noroc și menținerea ordinii publice și care urmăresc aceste obiective într-un mod coerent, sunt conforme dreptului european, așa cum arată jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene; în acest caz, consideră că este util ca banii proveniți din jocurile de noroc, în principiu nedorite, să fie utilizați în interes general (de exemplu pentru sport);

| 52. | salută inițiativa Comisiei Europene de a realiza un studiu independent privind finanțarea sportului de masă în statele membre și invită Comisia să aștepte rezultatele acestui studiu înainte de a lua decizii politice care ar putea periclita sprijinirea sportului de masă la nivel național; |
| --- | --- |

52.

salută inițiativa Comisiei Europene de a realiza un studiu independent privind finanțarea sportului de masă în statele membre și invită Comisia să aștepte rezultatele acestui studiu înainte de a lua decizii politice care ar putea periclita sprijinirea sportului de masă la nivel național;

| 53. | recomandă Comisiei să atragă atenția asupra faptului că ar trebui dezvoltate metode corespunzătoare pentru a observa efectele subvențiilor publice acordate sportului. Măsurile de subvenționare locale, regionale și naționale sunt structurate diferit. Ar trebui evaluat, prin intermediul unor studii și comparații, cât de importante sunt diversele măsuri publice de subvenționare pentru dezvoltarea sportului; |
| --- | --- |

53.

recomandă Comisiei să atragă atenția asupra faptului că ar trebui dezvoltate metode corespunzătoare pentru a observa efectele subvențiilor publice acordate sportului. Măsurile de subvenționare locale, regionale și naționale sunt structurate diferit. Ar trebui evaluat, prin intermediul unor studii și comparații, cât de importante sunt diversele măsuri publice de subvenționare pentru dezvoltarea sportului;

| 54. | sprijină Comisia în demersul său de a interveni pentru menținerea posibilităților actuale privind aplicarea unei cote mai reduse de TVA în sport; |
| --- | --- |

54.

sprijină Comisia în demersul său de a interveni pentru menținerea posibilităților actuale privind aplicarea unei cote mai reduse de TVA în sport;

Cu privire la organizarea sportului

| 55. | recunoaște, asemenea Comisiei, autonomia organizațiilor sportive și a structurilor reprezentative și își exprimă regretul că în Cartea albă privind sportul nu se pune accent pe importanța autonomiei federațiilor, așa cum a fost aceasta definită și recunoscută în Declarația de la Nisa; |
| --- | --- |

55.

recunoaște, asemenea Comisiei, autonomia organizațiilor sportive și a structurilor reprezentative și își exprimă regretul că în Cartea albă privind sportul nu se pune accent pe importanța autonomiei federațiilor, așa cum a fost aceasta definită și recunoscută în Declarația de la Nisa;

Cu privire la specificitatea sportului

| 56. | consideră că specificitățile sportului sunt o caracteristică fundamentală și intrinsecă a acestuia și regretă că în Cartea albă privind sportul nu se regăsesc afirmații clare în acest sens; își exprimă temerea că abordarea de la caz la caz, aleasă pentru a arăta specificitatea sportului, nu este suficientă din punctul de vedere al organizațiilor sportive și ar putea duce la creșterea nesiguranței juridice existente; |
| --- | --- |

56.

consideră că specificitățile sportului sunt o caracteristică fundamentală și intrinsecă a acestuia și regretă că în Cartea albă privind sportul nu se regăsesc afirmații clare în acest sens; își exprimă temerea că abordarea de la caz la caz, aleasă pentru a arăta specificitatea sportului, nu este suficientă din punctul de vedere al organizațiilor sportive și ar putea duce la creșterea nesiguranței juridice existente;

Cu privire la libera circulație și naționalitate

| 57. | consideră că exemplele de restricții limitate și proporționale ale principiului liberei circulații, enumerate în Cartea albă, sunt pertinente, adecvate și necesare, având în vedere specificitățile sportului; |
| --- | --- |

57.

consideră că exemplele de restricții limitate și proporționale ale principiului liberei circulații, enumerate în Cartea albă, sunt pertinente, adecvate și necesare, având în vedere specificitățile sportului;

Cu privire la transferuri

| 58. | este de părere că regulile în materie de transferuri sunt indispensabile pentru a asigura echilibrul competitiv între cluburile sportive; |
| --- | --- |

58.

este de părere că regulile în materie de transferuri sunt indispensabile pentru a asigura echilibrul competitiv între cluburile sportive;

Cu privire la agenții de jucători

| 59. | salută inițiativa Comisiei de a realiza un studiu de impact pentru a avea o imagine de ansamblu asupra activității agenților de jucători din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

59.

salută inițiativa Comisiei de a realiza un studiu de impact pentru a avea o imagine de ansamblu asupra activității agenților de jucători din Uniunea Europeană;

| 60. | recomandă, pentru cazul în care se impun măsuri la nivelul UE, ca măsurile naționale și regulile care se aplică federațiilor sportive să fie hotărâte în cooperare cu federațiile internaționale; |
| --- | --- |

60.

recomandă, pentru cazul în care se impun măsuri la nivelul UE, ca măsurile naționale și regulile care se aplică federațiilor sportive să fie hotărâte în cooperare cu federațiile internaționale;

Cu privire la protecția minorilor

| 61. | invită Comisia să acorde o mai mare prioritate punerii în aplicare a cooperării cu statele membre și cu organizațiile sportive cu privire la protecția minorilor, așa cum propune Cartea albă; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să acorde o mai mare prioritate punerii în aplicare a cooperării cu statele membre și cu organizațiile sportive cu privire la protecția minorilor, așa cum propune Cartea albă;

Cu privire la corupție, spălarea banilor și alte forme de criminalitate financiară

| 62. | salută inițiativa Comisiei de a sprijini autoritățile însărcinate cu lupta împotriva corupției și de a veghea la aplicarea legislației comunitare în materie de spălare a banilor în domeniul sportului; |
| --- | --- |

62.

salută inițiativa Comisiei de a sprijini autoritățile însărcinate cu lupta împotriva corupției și de a veghea la aplicarea legislației comunitare în materie de spălare a banilor în domeniul sportului;

Cu privire la sistemele de acordare a licențelor pentru cluburi

| 63. | consideră că dezvoltarea sistemelor de acordare a licențelor pentru cluburi — cu condiția ca acestea să fie compatibile cu regulile concurenței și pieței interne — ține de competența exclusivă a organizațiilor sportive; |
| --- | --- |

63.

consideră că dezvoltarea sistemelor de acordare a licențelor pentru cluburi — cu condiția ca acestea să fie compatibile cu regulile concurenței și pieței interne — ține de competența exclusivă a organizațiilor sportive;

Cu privire la mijloacele de comunicare

| 64. | salută inițiativa Comisiei de a continua să sprijine dreptul la informare și de a asigura accesul larg al cetățenilor la difuzarea evenimentelor sportive; |
| --- | --- |

64.

salută inițiativa Comisiei de a continua să sprijine dreptul la informare și de a asigura accesul larg al cetățenilor la difuzarea evenimentelor sportive;

| 65. | consideră că legislația europeană existentă privind realizarea reportajelor scurte este un instrument important și consacrat de garantare a libertății de informare și pluralității opiniilor; |
| --- | --- |

65.

consideră că legislația europeană existentă privind realizarea reportajelor scurte este un instrument important și consacrat de garantare a libertății de informare și pluralității opiniilor;

| 66. | se declară prin urmare în favoarea examinării în contextul evaluării viitoare a cadrului juridic european privind mijloacele de comunicare audio-vizuale, dacă și în ce măsură este oportună extinderea dreptului de realizare a reportajelor scurte și la alte tipuri de mijloace de comunicare, de exemplu radioul; |
| --- | --- |

66.

se declară prin urmare în favoarea examinării în contextul evaluării viitoare a cadrului juridic european privind mijloacele de comunicare audio-vizuale, dacă și în ce măsură este oportună extinderea dreptului de realizare a reportajelor scurte și la alte tipuri de mijloace de comunicare, de exemplu radioul;

| 67. | rămâne la părerea că radiodifuziunea publică are funcția de a asigura diversitatea. Având în vedere responsabilitatea sa de serviciu public independent pe plan economic, radiodifuziunea publică trebuie să-și asigure succesul în rândul audienței, mai ales în domeniul sporturilor de nișă, și prin alte metode decât difuzările care atrag masele; |
| --- | --- |

67.

rămâne la părerea că radiodifuziunea publică are funcția de a asigura diversitatea. Având în vedere responsabilitatea sa de serviciu public independent pe plan economic, radiodifuziunea publică trebuie să-și asigure succesul în rândul audienței, mai ales în domeniul sporturilor de nișă, și prin alte metode decât difuzările care atrag masele;

Cu privire la dialogul structurat

| 68. | este de acord cu analiza Comisiei conform căreia un dialog structurat cu actorii din domeniul sportiv printr-un forum european al sportului și prin dezbateri tematice ar putea contribui semnificativ la dezbaterea europeană pe tema sportului; consideră că este necesar, având în vedere rolul său, să se implice activ în organizarea acestui dialog; atrage în acest context atenția în special asupra faptului că este necesar un forum al reprezentanților diferitelor tipuri de sport și al reprezentanților proprietarilor de stadioane publice, pentru a discuta cererea existentă și viitoare de stadioane și baze sportive. Speră că în acest scop Comisia va utiliza dialogul structurat; |
| --- | --- |

68.

este de acord cu analiza Comisiei conform căreia un dialog structurat cu actorii din domeniul sportiv printr-un forum european al sportului și prin dezbateri tematice ar putea contribui semnificativ la dezbaterea europeană pe tema sportului; consideră că este necesar, având în vedere rolul său, să se implice activ în organizarea acestui dialog; atrage în acest context atenția în special asupra faptului că este necesar un forum al reprezentanților diferitelor tipuri de sport și al reprezentanților proprietarilor de stadioane publice, pentru a discuta cererea existentă și viitoare de stadioane și baze sportive. Speră că în acest scop Comisia va utiliza dialogul structurat;

| 69. | preconizează organizarea de seminare cu instituții specializate în scopul de a informa organizațiile sportive europene și pentru a le explica acquis-ul comunitar; |
| --- | --- |

69.

preconizează organizarea de seminare cu instituții specializate în scopul de a informa organizațiile sportive europene și pentru a le explica acquis-ul comunitar;

| 70. | propune organizarea unor conferințe cu tema „Sportul și dezvoltarea regională” pentru a ilustra efectul pozitiv al sportului asupra dezvoltării regionale și pentru a identifica bunele practici în domeniu; |
| --- | --- |

70.

propune organizarea unor conferințe cu tema „Sportul și dezvoltarea regională” pentru a ilustra efectul pozitiv al sportului asupra dezvoltării regionale și pentru a identifica bunele practici în domeniu;

| 71. | sugerează Comisiei să urmărească și să sprijine de o manieră durabilă dezvoltarea cluburilor și proiectele interregionale transfrontaliere (ca de exemplu grupul interregional european de sport din marea regiune SaarLorLux); |
| --- | --- |

71.

sugerează Comisiei să urmărească și să sprijine de o manieră durabilă dezvoltarea cluburilor și proiectele interregionale transfrontaliere (ca de exemplu grupul interregional european de sport din marea regiune SaarLorLux);

Cu privire la cooperarea cu statele membre

| 72. | este de părere că mișcarea sportivă privată ar trebui să aibă o mai mare importanță în cadrul dialogului dintre Comisia Europeană și statele membre, așa cum se întâmplă în Consiliul Europei; |
| --- | --- |

72.

este de părere că mișcarea sportivă privată ar trebui să aibă o mai mare importanță în cadrul dialogului dintre Comisia Europeană și statele membre, așa cum se întâmplă în Consiliul Europei;

| 73. | subliniază, în această privință, că această cooperare nu ar trebui să aducă atingere competențelor statelor membre în materie de sport. |
| --- | --- |

73.

subliniază, în această privință, că această cooperare nu ar trebui să aducă atingere competențelor statelor membre în materie de sport.

Bruxelles, 7 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 105/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 105/46

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Sinergia Mării Negre — O nouă inițiativă de cooperare regională”

(2008/C 105/10)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută intenția Comisiei Europene de a conferi, prin intermediul inițiativei „Sinergia Mării Negre”, o mai mare eficiență măsurilor de dezvoltare regională și locală, punând în valoare cele mai bune practici locale și regionale și promovând difuzarea acestora și schimbul de experiență, precum și acțiunile în rețea, dar consideră că importanța nivelului local și regional pentru aplicarea cu succes a strategiei ar trebui subliniată mai clar; |
| --- | --- |

—

salută intenția Comisiei Europene de a conferi, prin intermediul inițiativei „Sinergia Mării Negre”, o mai mare eficiență măsurilor de dezvoltare regională și locală, punând în valoare cele mai bune practici locale și regionale și promovând difuzarea acestora și schimbul de experiență, precum și acțiunile în rețea, dar consideră că importanța nivelului local și regional pentru aplicarea cu succes a strategiei ar trebui subliniată mai clar;

| — | salută evoluțiile recente ale procesului de extindere și aderarea Bulgariei și a României la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007, ca un pas înainte spre o dezvoltare democratică și stabilă a regiunii Mării Negre, prin care se garantează o mai mare stabilitate, securitate și prosperitate, atât pentru Uniunea Europeană, cât și pentru țările din regiunea Mării Negre; în mod analog, negocierile de acces cu Turcia marchează un alt pas înainte în această direcție; |
| --- | --- |

—

salută evoluțiile recente ale procesului de extindere și aderarea Bulgariei și a României la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007, ca un pas înainte spre o dezvoltare democratică și stabilă a regiunii Mării Negre, prin care se garantează o mai mare stabilitate, securitate și prosperitate, atât pentru Uniunea Europeană, cât și pentru țările din regiunea Mării Negre; în mod analog, negocierile de acces cu Turcia marchează un alt pas înainte în această direcție;

| — | sprijină crearea unei identități maritime a regiunii Mării Negre, în favoarea tuturor acelora care participă la diferite activități maritime; trebuie avute în vedere eforturi de soluționare a problemelor de mediu și de dezvoltare a turismului, cu condiția susținerii culturilor tradiționale și a protecției mai eficiente a patrimoniului natural și cultural maritim; |
| --- | --- |

—

sprijină crearea unei identități maritime a regiunii Mării Negre, în favoarea tuturor acelora care participă la diferite activități maritime; trebuie avute în vedere eforturi de soluționare a problemelor de mediu și de dezvoltare a turismului, cu condiția susținerii culturilor tradiționale și a protecției mai eficiente a patrimoniului natural și cultural maritim;

| — | invită Comisia Europeană să consolideze rolul transportului în cadrul viitoarei politici maritime, având în vedere că transportul reprezintă una dintre activitățile maritime transversale cele mai importante; |
| --- | --- |

—

invită Comisia Europeană să consolideze rolul transportului în cadrul viitoarei politici maritime, având în vedere că transportul reprezintă una dintre activitățile maritime transversale cele mai importante;

| — | subliniază importanța includerii autorităților locale și regionale din regiunea Mării Negre în definirea și punerea în aplicare a politicilor comunitare privind migrația, punând accentul pe o mai bună gestionare a fluxurilor migratorii, astfel încât, cu respectarea drepturilor omului și a siguranței publice, prin cooperarea extinsă și direcționată dintre agenții de aplicare a legilor și alte asemenea organisme, să se garanteze că migrația se desfășoară cu respectarea deplină a legii; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța includerii autorităților locale și regionale din regiunea Mării Negre în definirea și punerea în aplicare a politicilor comunitare privind migrația, punând accentul pe o mai bună gestionare a fluxurilor migratorii, astfel încât, cu respectarea drepturilor omului și a siguranței publice, prin cooperarea extinsă și direcționată dintre agenții de aplicare a legilor și alte asemenea organisme, să se garanteze că migrația se desfășoară cu respectarea deplină a legii;

| — | își exprimă sprijinul în favoarea euroregiunii emergente a Mării Negre, cu obiectivul de a promova cooperarea la nivel local și regional între țările din regiune și de a sprijini stabilitatea democratică, buna guvernanță și dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

—

își exprimă sprijinul în favoarea euroregiunii emergente a Mării Negre, cu obiectivul de a promova cooperarea la nivel local și regional între țările din regiune și de a sprijini stabilitatea democratică, buna guvernanță și dezvoltarea durabilă.

| Raportor | : | Dl Krasimir MIREV (BG/PSE), primarul orașului Targovishte |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dl Krasimir MIREV (BG/PSE), primarul orașului Targovishte

Text de referință

Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European — Sinergia Mării Negre — o nouă inițiativă de cooperare regională

COM(2007) 160 final.

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

Recomandări politice generale

| 1. | salută intenția Comisiei Europene de a conferi, prin intermediul inițiativei „Sinergia Mării Negre”, o mai mare eficiență măsurilor de dezvoltare regională și locală, punând în valoare cele mai bune practici locale și regionale și promovând difuzarea acestora și schimbul de experiență, precum și acțiunile în rețea, dar consideră că importanța nivelului local și regional pentru aplicarea cu succes a strategiei ar trebui subliniată mai clar; aceste măsuri ar trebui să primească un nou impuls ca instrumente ale politicii comunitare pentru modernizare economică, creșterea competitivității și apropierea Uniunii Europene de cetățeni; |
| --- | --- |

1.

salută intenția Comisiei Europene de a conferi, prin intermediul inițiativei „Sinergia Mării Negre”, o mai mare eficiență măsurilor de dezvoltare regională și locală, punând în valoare cele mai bune practici locale și regionale și promovând difuzarea acestora și schimbul de experiență, precum și acțiunile în rețea, dar consideră că importanța nivelului local și regional pentru aplicarea cu succes a strategiei ar trebui subliniată mai clar; aceste măsuri ar trebui să primească un nou impuls ca instrumente ale politicii comunitare pentru modernizare economică, creșterea competitivității și apropierea Uniunii Europene de cetățeni;

| 2. | salută evoluțiile recente ale procesului de extindere și aderarea Bulgariei și a României la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007, ca un pas înainte spre o dezvoltare democratică și stabilă a regiunii Mării Negre, prin care se garantează o mai mare stabilitate, securitate și prosperitate, atât în Uniunea Europeană, cât și în țările din regiunea Mării Negre; în mod similar, negocierile de acces cu Turcia marchează un alt pas înainte în această direcție; |
| --- | --- |

2.

salută evoluțiile recente ale procesului de extindere și aderarea Bulgariei și a României la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007, ca un pas înainte spre o dezvoltare democratică și stabilă a regiunii Mării Negre, prin care se garantează o mai mare stabilitate, securitate și prosperitate, atât în Uniunea Europeană, cât și în țările din regiunea Mării Negre; în mod similar, negocierile de acces cu Turcia marchează un alt pas înainte în această direcție;

| 3. | subliniază importanța perspectivei regionale și locale a procesului de extindere și recunoaște rolul important al politicilor regionale și locale pentru asigurarea stabilității interne, care depinde într-o măsură determinantă de democrația la nivelul de bază; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța perspectivei regionale și locale a procesului de extindere și recunoaște rolul important al politicilor regionale și locale pentru asigurarea stabilității interne, care depinde într-o măsură determinantă de democrația la nivelul de bază;

| 4. | subliniază angajamentul său față de procesul de aderare, Politica europeană de vecinătate și parteneriatul strategic cu Federația Rusă; susține implicarea Comitetului Regiunilor și a celorlalte instituții europene în sprijinirea parteneriatului, în spațiul Marii Negre, după modelul parteneriatului din spațiul euromediteranean, din cel baltic și cel al Mării Nordului; |
| --- | --- |

4.

subliniază angajamentul său față de procesul de aderare, Politica europeană de vecinătate și parteneriatul strategic cu Federația Rusă; susține implicarea Comitetului Regiunilor și a celorlalte instituții europene în sprijinirea parteneriatului, în spațiul Marii Negre, după modelul parteneriatului din spațiul euromediteranean, din cel baltic și cel al Mării Nordului;

| 5. | observă că autoritățile regionale și locale din regiunea Mării Negre joacă un rol fundamental în următoarele domenii: procesul de tranziție democratică și bună guvernanță, dezvoltarea capacităților administrative, consolidarea procesului de pace, dialogul intercultural și dialogul între comunități religioase, migrația, combaterea criminalității, energia, planificarea transportului și a infrastructurii, planificarea urbană și dezvoltarea rurală; observă, de asemenea, rolul pozitiv pe care îl poate juca, pentru servirea intereselor comunităților, cooperarea autorităților locale și regionale cu societatea civilă, în toate aceste domenii; |
| --- | --- |

5.

observă că autoritățile regionale și locale din regiunea Mării Negre joacă un rol fundamental în următoarele domenii: procesul de tranziție democratică și bună guvernanță, dezvoltarea capacităților administrative, consolidarea procesului de pace, dialogul intercultural și dialogul între comunități religioase, migrația, combaterea criminalității, energia, planificarea transportului și a infrastructurii, planificarea urbană și dezvoltarea rurală; observă, de asemenea, rolul pozitiv pe care îl poate juca, pentru servirea intereselor comunităților, cooperarea autorităților locale și regionale cu societatea civilă, în toate aceste domenii;

| 6. | subliniază că inițiativa „Sinergia Mării Negre” este în consonanță cu rolul instituțional al Comitetului; prin urmare, consideră că este esențial să se folosească capacitatea Comitetului de a acționa și a participa; insistă ca rolul său de a asigura o reprezentare unificată a sistemelor locale și regionale ale Uniunii Europene să fie pe deplin exploatat; |
| --- | --- |

6.

subliniază că inițiativa „Sinergia Mării Negre” este în consonanță cu rolul instituțional al Comitetului; prin urmare, consideră că este esențial să se folosească capacitatea Comitetului de a acționa și a participa; insistă ca rolul său de a asigura o reprezentare unificată a sistemelor locale și regionale ale Uniunii Europene să fie pe deplin exploatat;

| 7. | este de acord cu Comisia că, în pofida evoluției pozitive importante din ultimii ani, există în continuare disparități între țările din regiune în ceea ce privește ritmul reformelor economice și calitatea guvernanței; |
| --- | --- |

7.

este de acord cu Comisia că, în pofida evoluției pozitive importante din ultimii ani, există în continuare disparități între țările din regiune în ceea ce privește ritmul reformelor economice și calitatea guvernanței;

| 8. | este conștient de faptul că inițiativa Comisiei nu este menită să reprezinte o nouă strategie în regiunea Mării Negre; inițiativa este concepută, mai curând, ca un proces de dezvoltare a regiunii, de învățare, de interacțiune și de adoptare a celor mai bune practici generate la nivel regional și local, prin intermediul unor acțiuni de cooperare teritorială pentru realizarea obiectivelor de la Lisabona și Göteborg, pe baza orientărilor generale ale UE; cu toate acestea, consideră că dimensiunea regională trebuie consolidată pe plan politic pentru ca inițiativa să aibă succes; |
| --- | --- |

8.

este conștient de faptul că inițiativa Comisiei nu este menită să reprezinte o nouă strategie în regiunea Mării Negre; inițiativa este concepută, mai curând, ca un proces de dezvoltare a regiunii, de învățare, de interacțiune și de adoptare a celor mai bune practici generate la nivel regional și local, prin intermediul unor acțiuni de cooperare teritorială pentru realizarea obiectivelor de la Lisabona și Göteborg, pe baza orientărilor generale ale UE; cu toate acestea, consideră că dimensiunea regională trebuie consolidată pe plan politic pentru ca inițiativa să aibă succes;

Mediu, transport, energie și politica maritimă

| 9. | atrage atenția asupra stării critice a mediului în regiunea Mării Negre, în special în Delta Dunării, precum și în celelalte rezervații naturale din regiunea Mării Negre, și îndeosebi asupra creșterii efectului de eutroficare (creșterea productivității primare a oricărui ecosistem), cu efecte negative pentru biodiversitate, zone umede și pescuit, și asupra poluării cauzate de benzină și ape uzate; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra stării critice a mediului în regiunea Mării Negre, în special în Delta Dunării, precum și în celelalte rezervații naturale din regiunea Mării Negre, și îndeosebi asupra creșterii efectului de eutroficare (creșterea productivității primare a oricărui ecosistem), cu efecte negative pentru biodiversitate, zone umede și pescuit, și asupra poluării cauzate de benzină și ape uzate;

| 10. | subliniază că este necesară o analiză mai aprofundată a pericolelor potențiale pentru mediu în regiunea Mării Negre (și pentru fluviile din regiune); aceste amenințări provin, printre altele, din schimbările climatice și din riscul de catastrofe naturale rezultant; având în vederea toate acestea, trebuie identificate soluții corespunzătoare și sprijinite proiectele de cooperare transfrontalieră cofinanțate de către Uniunea Europeană pentru îmbunătățirea gestionării urgențelor civile; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este necesară o analiză mai aprofundată a pericolelor potențiale pentru mediu în regiunea Mării Negre (și pentru fluviile din regiune); aceste amenințări provin, printre altele, din schimbările climatice și din riscul de catastrofe naturale rezultant; având în vederea toate acestea, trebuie identificate soluții corespunzătoare și sprijinite proiectele de cooperare transfrontalieră cofinanțate de către Uniunea Europeană pentru îmbunătățirea gestionării urgențelor civile;

| 11. | solicită Comisiei Europene sprijinirea utilizării surselor de energie regenerabile identificate în Cartea verde, printre care energia eoliană și energia valurilor; ar trebui oferit, de asemenea, un sprijin pentru activități suplimentare de cercetare și de inovare în acest domeniu; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei Europene sprijinirea utilizării surselor de energie regenerabile identificate în Cartea verde, printre care energia eoliană și energia valurilor; ar trebui oferit, de asemenea, un sprijin pentru activități suplimentare de cercetare și de inovare în acest domeniu;

| 12. | invită UE și statele membre să își intensifice eforturile de găsire a unor soluții științifice și tehnologice deschizătoare de drumuri în domeniul cercetării marine, cum ar fi biotehnologia „albastră” (aplicațiile biotehnologiei în domeniile maritime și acvatice), sistemele de orientare pentru navigație și activitățile turistice, abordând astfel amenințările existente și potențiale, în special în ceea ce privește schimbările climatice, diminuarea stocurilor de pește, turismul nedurabil și schimbarea modelelor demografice din cadrul populațiilor costiere; |
| --- | --- |

12.

invită UE și statele membre să își intensifice eforturile de găsire a unor soluții științifice și tehnologice deschizătoare de drumuri în domeniul cercetării marine, cum ar fi biotehnologia „albastră” (aplicațiile biotehnologiei în domeniile maritime și acvatice), sistemele de orientare pentru navigație și activitățile turistice, abordând astfel amenințările existente și potențiale, în special în ceea ce privește schimbările climatice, diminuarea stocurilor de pește, turismul nedurabil și schimbarea modelelor demografice din cadrul populațiilor costiere;

| 13. | atrage atenția asupra necesității de a proteja patrimoniul maritim, luând în considerare o posibilă creștere a turismului corelată cu dezvoltarea culturilor tradiționale; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra necesității de a proteja patrimoniul maritim, luând în considerare o posibilă creștere a turismului corelată cu dezvoltarea culturilor tradiționale;

| 14. | sprijină crearea unei identități maritime a regiunii Mării Negre, în favoarea tuturor acelora care participă la diferite activități maritime; trebuie să se țină seama de eforturile de soluționare a problemelor de mediu și de dezvoltare a turismului, cu condiția să fie susținute culturile tradiționale și să fie protejat mai eficient patrimoniul natural și cultural maritim; |
| --- | --- |

14.

sprijină crearea unei identități maritime a regiunii Mării Negre, în favoarea tuturor acelora care participă la diferite activități maritime; trebuie să se țină seama de eforturile de soluționare a problemelor de mediu și de dezvoltare a turismului, cu condiția să fie susținute culturile tradiționale și să fie protejat mai eficient patrimoniul natural și cultural maritim;

| 15. | recomandă Comisiei Europene să creeze o bază regională de date exacte, pe baza informațiilor disponibile, care să prezinte în detaliu aspectele economice și de mediu ale resurselor maritime individuale și impactul acestora din punct de vedere social; |
| --- | --- |

15.

recomandă Comisiei Europene să creeze o bază regională de date exacte, pe baza informațiilor disponibile, care să prezinte în detaliu aspectele economice și de mediu ale resurselor maritime individuale și impactul acestora din punct de vedere social;

| 16. | recomandă evaluarea și coordonarea unor planuri de strategie specifice, după modelul celor stabilite în cadrul Strategiei tematice privind protecția și conservarea mediului marin, care propune crearea unor regiuni marine mai vaste, în special pentru bazine maritime semiînchise, cum este Marea Neagră; aceste planuri ar trebui să fie elaborate de statele membre, la propunerea Comisiei Europene; |
| --- | --- |

16.

recomandă evaluarea și coordonarea unor planuri de strategie specifice, după modelul celor stabilite în cadrul Strategiei tematice privind protecția și conservarea mediului marin, care propune crearea unor regiuni marine mai vaste, în special pentru bazine maritime semiînchise, cum este Marea Neagră; aceste planuri ar trebui să fie elaborate de statele membre, la propunerea Comisiei Europene;

| 17. | invită Comisia Europeană să consolideze rolul transportului în cadrul viitoarei politici maritime, având în vedere că transportul reprezintă una dintre cele mai importante activități maritime transversale; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia Europeană să consolideze rolul transportului în cadrul viitoarei politici maritime, având în vedere că transportul reprezintă una dintre cele mai importante activități maritime transversale;

| 18. | solicită Comisiei să impulsioneze statele membre în ceea ce privește aplicarea unei monitorizări ecologice mai atente a nivelului de poluare a principalelor căi maritime și consideră că ar putea fi folosită cu succes în acest scop noua tehnologie GMES; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să impulsioneze statele membre în ceea ce privește aplicarea unei monitorizări ecologice mai atente a nivelului de poluare a principalelor căi maritime și consideră că ar putea fi folosită cu succes în acest scop noua tehnologie GMES;

| 19. | propune revigorarea eforturilor de finalizare a terminalelor maritime, începând cu cele care au caracteristici intermodale clare, având în vedere că în realizarea unor proiecte TEN-T, care afectează dimensiunea maritimă, se înregistrează întârzieri; |
| --- | --- |

19.

propune revigorarea eforturilor de finalizare a terminalelor maritime, începând cu cele care au caracteristici intermodale clare, având în vedere că în realizarea unor proiecte TEN-T, care afectează dimensiunea maritimă, se înregistrează întârzieri;

| 20. | recomandă consolidarea rolului porturilor strategice ca o prioritate pentru elaborarea viitoarei politici maritime și, în paralel, comandarea unui studiu privind interconexiunile dintre porturile principale și cele secundare, precum și posibila delocalizare și deconcentrare a anumitor activități portuare către centre mai mici; |
| --- | --- |

20.

recomandă consolidarea rolului porturilor strategice ca o prioritate pentru elaborarea viitoarei politici maritime și, în paralel, comandarea unui studiu privind interconexiunile dintre porturile principale și cele secundare, precum și posibila delocalizare și deconcentrare a anumitor activități portuare către centre mai mici;

| 21. | propune Uniunii Europene și guvernelor naționale să reglementeze activitatea de extracție a resurselor energetice maritime tradiționale, cum sunt petrolul și gazele, pe baza unor standarde bine definite de securitate a mediului, să pună în aplicare monitorizarea eficientă a acestui tip de activități; să sprijine inițiativele de modernizare sau de îmbunătățire a activităților portuare pentru recepția apelor uzate petroliere și să promoveze inovațiile din domeniul transportului și manipulării petrolului, utilizând, de asemenea, oleoductele terestre; |
| --- | --- |

21.

propune Uniunii Europene și guvernelor naționale să reglementeze activitatea de extracție a resurselor energetice maritime tradiționale, cum sunt petrolul și gazele, pe baza unor standarde bine definite de securitate a mediului, să pună în aplicare monitorizarea eficientă a acestui tip de activități; să sprijine inițiativele de modernizare sau de îmbunătățire a activităților portuare pentru recepția apelor uzate petroliere și să promoveze inovațiile din domeniul transportului și manipulării petrolului, utilizând, de asemenea, oleoductele terestre;

| 22. | recomandă o securizare mai bună a căilor maritime și investigarea posibilităților de introducere a pilotajului obligatoriu pentru navele petroliere și alte nave cu încărcătură periculoasă, precum și a pilotajului obligatoriu general pe căile maritime înguste; |
| --- | --- |

22.

recomandă o securizare mai bună a căilor maritime și investigarea posibilităților de introducere a pilotajului obligatoriu pentru navele petroliere și alte nave cu încărcătură periculoasă, precum și a pilotajului obligatoriu general pe căile maritime înguste;

| 23. | reamintește necesitatea de a lua măsuri pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și de a sprijini sistemul de comercializare a cotelor de emisii; |
| --- | --- |

23.

reamintește necesitatea de a lua măsuri pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și de a sprijini sistemul de comercializare a cotelor de emisii;

| 24. | recomandă elaborarea, pe baza diverselor prognoze existente cu privire la creșterea nivelului mării și la schimbarea condițiilor meteorologice, a unor scenarii privind măsurile de protecție costieră care se pot dovedi necesare; |
| --- | --- |

24.

recomandă elaborarea, pe baza diverselor prognoze existente cu privire la creșterea nivelului mării și la schimbarea condițiilor meteorologice, a unor scenarii privind măsurile de protecție costieră care se pot dovedi necesare;

| 25. | invită UE și guvernele naționale să coordoneze și să asiste regiunile marine în identificarea modalităților de protecție eficientă a mediului existent, în special prin stabilirea unor zone marine de protecție transregionale și/sau transnaționale și prin elaborarea de propuneri concrete de reducere semnificativă a emisiilor radioactive, a emisiilor poluante provenind de la nave (în special a gazelor emise, a deversărilor și a descărcării apei de balast), precum și sprijinirea eforturilor de asigurare a calității ecosistemelor și habitatelor costiere și marine, având în vedere și impactul semnificativ pe care activitatea economică îl poate avea asupra stării mediului marin, în special prin deversarea nutrienților în mare; |
| --- | --- |

25.

invită UE și guvernele naționale să coordoneze și să asiste regiunile marine în identificarea modalităților de protecție eficientă a mediului existent, în special prin stabilirea unor zone marine de protecție transregionale și/sau transnaționale și prin elaborarea de propuneri concrete de reducere semnificativă a emisiilor radioactive, a emisiilor poluante provenind de la nave (în special a gazelor emise, a deversărilor și a descărcării apei de balast), precum și sprijinirea eforturilor de asigurare a calității ecosistemelor și habitatelor costiere și marine, având în vedere și impactul semnificativ pe care activitatea economică îl poate avea asupra stării mediului marin, în special prin deversarea nutrienților în mare;

Educație, diversitate culturală și dialog între comunitățile religioase

| 26. | subliniază rolul-cheie pe care autoritățile locale și regionale îl joacă în sprijinirea și valorizarea culturilor comunităților din regiunea Mării Negre și invită Comisa Europeană să susțină participarea autorităților regionale și locale la noile programe culturale comunitare (Culture 2007); |
| --- | --- |

26.

subliniază rolul-cheie pe care autoritățile locale și regionale îl joacă în sprijinirea și valorizarea culturilor comunităților din regiunea Mării Negre și invită Comisa Europeană să susțină participarea autorităților regionale și locale la noile programe culturale comunitare (Culture 2007);

| 27. | ia notă de efectele pozitive ale dezvoltării culturale și ale diversității acesteia pe plan economic și social în țările din regiune, contribuind astfel la Obiectivele de la Lisabona; |
| --- | --- |

27.

ia notă de efectele pozitive ale dezvoltării culturale și ale diversității acesteia pe plan economic și social în țările din regiune, contribuind astfel la Obiectivele de la Lisabona;

| 28. | subliniază necesitatea de a intensifica cooperarea interculturală și dialogul între comunitățile religioase în scopul de a utiliza diversitatea culturală ca instrument de reunire a popoarelor într-o Europă multilingvă și multiculturală; |
| --- | --- |

28.

subliniază necesitatea de a intensifica cooperarea interculturală și dialogul între comunitățile religioase în scopul de a utiliza diversitatea culturală ca instrument de reunire a popoarelor într-o Europă multilingvă și multiculturală;

| 29. | remarcă necesitatea concentrării eforturilor la nivel regional și local pentru a crea o atmosferă de încredere în regiune și pentru a soluționa pe cale pașnică „conflictele înghețate”, prin intermediul programelor speciale de cooperare; |
| --- | --- |

29.

remarcă necesitatea concentrării eforturilor la nivel regional și local pentru a crea o atmosferă de încredere în regiune și pentru a soluționa pe cale pașnică „conflictele înghețate”, prin intermediul programelor speciale de cooperare;

| 30. | reafirmă necesitatea menținerii multilingvismului în Europa extinsă, deoarece acesta reprezintă un instrument esențial pentru includerea cetățenilor în proiectul politic european comun; |
| --- | --- |

30.

reafirmă necesitatea menținerii multilingvismului în Europa extinsă, deoarece acesta reprezintă un instrument esențial pentru includerea cetățenilor în proiectul politic european comun;

| 31. | invită Uniunea Europeană și guvernele naționale să sprijine programe și proiecte interregionale destinate cooperării tinerilor la nivel local și regional; |
| --- | --- |

31.

invită Uniunea Europeană și guvernele naționale să sprijine programe și proiecte interregionale destinate cooperării tinerilor la nivel local și regional;

Migrație, ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

| 32. | subliniază importanța includerii autorităților locale și regionale din regiunea Mării Negre în definirea și punerea în aplicare a politicilor comunitare privind migrația, punând accentul pe o mai bună gestionare a fluxurilor migratorii, astfel încât, cu respectarea drepturilor omului și a siguranței publice, cooperarea extinsă și direcționată dintre agenții responsabili cu aplicarea legii și alte asemenea organisme să garanteze că migrația se desfășoară cu respectarea deplină a legii; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța includerii autorităților locale și regionale din regiunea Mării Negre în definirea și punerea în aplicare a politicilor comunitare privind migrația, punând accentul pe o mai bună gestionare a fluxurilor migratorii, astfel încât, cu respectarea drepturilor omului și a siguranței publice, cooperarea extinsă și direcționată dintre agenții responsabili cu aplicarea legii și alte asemenea organisme să garanteze că migrația se desfășoară cu respectarea deplină a legii;

| 33. | aprobă instrumentele politice comunitare care sprijină activitățile de stimulare a integrării sociale a imigranților prin programe adresate în mod specific autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

33.

aprobă instrumentele politice comunitare care sprijină activitățile de stimulare a integrării sociale a imigranților prin programe adresate în mod specific autorităților locale și regionale;

| 34. | salută inițiativele Comisiei Europene destinate combaterii imigrației ilegale și sprijinirii schimburilor de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

34.

salută inițiativele Comisiei Europene destinate combaterii imigrației ilegale și sprijinirii schimburilor de bune practici în acest domeniu;

| 35. | sprijină includerea autorităților locale și regionale din regiunea Mării Negre în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor comunitare privind migrația și observă că elaborarea, la nivel regional și local, a unor programe comune de politică a migrației ar putea să asigure în viitor o dezvoltare economică caracterizată printr-o creștere mai puternică și printr-o mai mare prosperitate în regiuni; |
| --- | --- |

35.

sprijină includerea autorităților locale și regionale din regiunea Mării Negre în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor comunitare privind migrația și observă că elaborarea, la nivel regional și local, a unor programe comune de politică a migrației ar putea să asigure în viitor o dezvoltare economică caracterizată printr-o creștere mai puternică și printr-o mai mare prosperitate în regiuni;

| 36. | salută inițiativele UE privind egalitatea de șanse la nivel local și regional și invită guvernele naționale să acorde sprijin în acest sens; |
| --- | --- |

36.

salută inițiativele UE privind egalitatea de șanse la nivel local și regional și invită guvernele naționale să acorde sprijin în acest sens;

Bună guvernanță, inițiative regionale și crearea de rețele

| 37. | apreciază rezultatele obținute începând cu 1989 în regiune, prin intermediul unor inițiative cum sunt Organizația Cooperării Economice a Mării Negre (OCEMN) și Adunarea Parlamentară a Cooperării Economice a Mării Negre (APCEMN); |
| --- | --- |

37.

apreciază rezultatele obținute începând cu 1989 în regiune, prin intermediul unor inițiative cum sunt Organizația Cooperării Economice a Mării Negre (OCEMN) și Adunarea Parlamentară a Cooperării Economice a Mării Negre (APCEMN);

| 38. | subliniază necesitatea de a dezvolta și coordona experiența inițiativelor regionale existente, care leagă regiunea Mării Negre de UE, cum este, de exemplu, Procesul de Cooperare Dunăreană, care pune accentul pe complementaritatea teritorială și tematică; |
| --- | --- |

38.

subliniază necesitatea de a dezvolta și coordona experiența inițiativelor regionale existente, care leagă regiunea Mării Negre de UE, cum este, de exemplu, Procesul de Cooperare Dunăreană, care pune accentul pe complementaritatea teritorială și tematică;

| 39. | recomandă îmbunătățirea coordonării diferitelor inițiative la nivel național și regional din regiune și, atunci când este posibil, definirea sferelor respective de activitate, pentru a evita suprapunerea și pentru a obține rezultate specifice; |
| --- | --- |

39.

recomandă îmbunătățirea coordonării diferitelor inițiative la nivel național și regional din regiune și, atunci când este posibil, definirea sferelor respective de activitate, pentru a evita suprapunerea și pentru a obține rezultate specifice;

| 40. | recomandă diseminarea exemplelor de bune practici la nivel regional și local, în special în ceea ce privește grupările economice regionale, rețelele de cercetare, cooperarea dintre sectorul public și cel privat, amenajarea spațiului și buna guvernanță, precum și încurajarea și sprijinirea autorităților locale și regionale din țările din regiunea Mării Negre în elaborarea unor astfel de exemple de bune practici; |
| --- | --- |

40.

recomandă diseminarea exemplelor de bune practici la nivel regional și local, în special în ceea ce privește grupările economice regionale, rețelele de cercetare, cooperarea dintre sectorul public și cel privat, amenajarea spațiului și buna guvernanță, precum și încurajarea și sprijinirea autorităților locale și regionale din țările din regiunea Mării Negre în elaborarea unor astfel de exemple de bune practici;

| 41. | este de acord cu abordarea Parlamentului European și a Comisiei în ceea ce privește rolul important jucat de autoritățile regionale și locale în domeniul comunicării, prin care se asigură consensul opiniei publice, contribuind la o mai mare transparență și responsabilitate; |
| --- | --- |

41.

este de acord cu abordarea Parlamentului European și a Comisiei în ceea ce privește rolul important jucat de autoritățile regionale și locale în domeniul comunicării, prin care se asigură consensul opiniei publice, contribuind la o mai mare transparență și responsabilitate;

| 42. | întâmpină cu satisfacție toate măsurile luate de UE care contribuie la dezvoltarea diferitelor țări, cum ar fi combaterea corupției și a crimei organizate, precum și asistența în crearea unor structuri administrative eficiente, un proces care trebuie să implice, în mod obligatoriu, nivelul regional și local; salută, în acest context, și toate inițiativele adecvate care sprijină dezvoltarea autonomă a cooperării politice și economice în regiune; |
| --- | --- |

42.

întâmpină cu satisfacție toate măsurile luate de UE care contribuie la dezvoltarea diferitelor țări, cum ar fi combaterea corupției și a crimei organizate, precum și asistența în crearea unor structuri administrative eficiente, un proces care trebuie să implice, în mod obligatoriu, nivelul regional și local; salută, în acest context, și toate inițiativele adecvate care sprijină dezvoltarea autonomă a cooperării politice și economice în regiune;

| 43. | invită UE și guvernele naționale să sprijine programele și proiectele destinate mobilității personalului administrativ de la nivel local și regional, ca instrument de stabilire a unor contacte mai strânse, de schimb de experiență și de obținere a unor rezultate mai bune; |
| --- | --- |

43.

invită UE și guvernele naționale să sprijine programele și proiectele destinate mobilității personalului administrativ de la nivel local și regional, ca instrument de stabilire a unor contacte mai strânse, de schimb de experiență și de obținere a unor rezultate mai bune;

| 44. | recomandă implicarea organizațiilor care reunesc aleșii locali și reprezintă preocupările acestora în convorbirile care fac parte din dialogul politic permanent între UE și țările din regiune; |
| --- | --- |

44.

recomandă implicarea organizațiilor care reunesc aleșii locali și reprezintă preocupările acestora în convorbirile care fac parte din dialogul politic permanent între UE și țările din regiune;

| 45. | invită guvernele naționale din regiune să respecte principiile Cartei Europene a Autonomiei Locale; |
| --- | --- |

45.

invită guvernele naționale din regiune să respecte principiile Cartei Europene a Autonomiei Locale;

Cooperare transfrontalieră și regională

| 46. | subliniază potențialul rol pozitiv al autorităților locale, în special al primarilor, în dezvoltarea societății civile în regiune, mai ales în teritoriile în care autoritățile naționale nu au o puternică tradiție democratică; |
| --- | --- |

46.

subliniază potențialul rol pozitiv al autorităților locale, în special al primarilor, în dezvoltarea societății civile în regiune, mai ales în teritoriile în care autoritățile naționale nu au o puternică tradiție democratică;

| 47. | își exprimă sprijinul în favoarea euroregiunii emergente a Mării Negre, cu obiectivul de a promova cooperarea la nivel local și regional între țările din regiune și de a sprijini stabilitatea democratică, buna guvernanță și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

47.

își exprimă sprijinul în favoarea euroregiunii emergente a Mării Negre, cu obiectivul de a promova cooperarea la nivel local și regional între țările din regiune și de a sprijini stabilitatea democratică, buna guvernanță și dezvoltarea durabilă;

| 48. | observă că există posibilități de colaborare între Consiliul Europei și Comitetul Regiunilor, în cadrul acordului de cooperare dintre cele două instituții; |
| --- | --- |

48.

observă că există posibilități de colaborare între Consiliul Europei și Comitetul Regiunilor, în cadrul acordului de cooperare dintre cele două instituții;

| 49. | subliniază rolul grupurilor sale de lucru ca instrument util de sprijinire a autorităților locale și regionale din țările candidate și țările potențial candidate în efortul acestora de a deschide posibilități și de a dezvolta dialogul politic necesar între UE și țările candidate și țările potențial candidate; |
| --- | --- |

49.

subliniază rolul grupurilor sale de lucru ca instrument util de sprijinire a autorităților locale și regionale din țările candidate și țările potențial candidate în efortul acestora de a deschide posibilități și de a dezvolta dialogul politic necesar între UE și țările candidate și țările potențial candidate;

| 50. | apreciază propunerea Comisiei Europene conform căreia inițiativa ar trebui să fie gestionată local, în regiune, cu partenerii asumându-și o responsabilitate comună pentru punerea în aplicare a acesteia; recomandă includerea în acest proces a autorităților regionale și locale, deoarece astfel se va facilita dezvoltarea continuă a contactelor dintre orașele și municipalitățile din regiunea Mării Negre, universități, operatori culturali și organizații ale societății civile, inclusiv organizații de consumatori. |
| --- | --- |

50.

apreciază propunerea Comisiei Europene conform căreia inițiativa ar trebui să fie gestionată local, în regiune, cu partenerii asumându-și o responsabilitate comună pentru punerea în aplicare a acesteia; recomandă includerea în acest proces a autorităților regionale și locale, deoarece astfel se va facilita dezvoltarea continuă a contactelor dintre orașele și municipalitățile din regiunea Mării Negre, universități, operatori culturali și organizații ale societății civile, inclusiv organizații de consumatori.

Bruxelles, 7 februarie 2008.

Președintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---