# Euroopan unionin C 94/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 94 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta16. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 94

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta16. huhtikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 094/01 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 094/02 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 2 |
| 2008/C 094/03 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 6 |
| 2008/C 094/04 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 094/05 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 12 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 094/01

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

1

2008/C 094/02

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

2

2008/C 094/03

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

6

2008/C 094/04

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

10

2008/C 094/05

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

12

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 094/06 | Euron kurssi | 16 |
| 2008/C 094/07 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. syyskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.3333 — Sony/BMG — Esittelijä: Tanska | 17 |
| 2008/C 094/08 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.3333 — Sony/BMG (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 18 |
| 2008/C 094/09 | Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 3 päivänä lokakuuta 2007, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3333 — Sony/BMG) (
  1
  ) | 19 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2008/C 094/10 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 29 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 094/06

Euron kurssi

16

2008/C 094/07

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. syyskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.3333 — Sony/BMG — Esittelijä: Tanska

17

2008/C 094/08

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.3333 — Sony/BMG (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

18

2008/C 094/09

Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 3 päivänä lokakuuta 2007, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.3333 — Sony/BMG) (
  1
  )

1

19

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2008/C 094/10

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

29

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 094/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 094/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix) (
  1
  ) | 31 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 094/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

30

2008/C 094/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 094/13 | Huomautus | s3 |

2008/C 094/13

Huomautus

Huomautus

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/1

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 94/01)

| Päätöksen tekopäivä | 22.2.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 778/07 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | País Vasco |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Oikeusperusta | Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Kulttuuri |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,725 milj. EUR
  Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,725 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 70 % |
| Kesto | 31.12.2008 saakka |
| Toimiala | Vapaa-ajan, kulttuuri- ja urheilutoiminta |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Päätöksen tekopäivä

22.2.2008

Tuen numero

N 778/07

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

País Vasco

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal

Oikeusperusta

Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Kulttuuri

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,725 milj. EUR

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,725 milj. EUR

Tuen intensiteetti

70 %

Kesto

31.12.2008 saakka

Toimiala

Vapaa-ajan, kulttuuri- ja urheilutoiminta

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/2

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2008/C 94/02)

| Päätösken tekopäivä | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 117/02 ex N 268/01 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen |
| Oikeusperusta | Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993 |
| Toimenpidetyyppi | TSE-testauksen kustannusten tilapäinen korvaaminen |
| Tarkoitus | TSE:n ennaltaehkäisy asetuksen (EY) N:o 2777/2000 ja päätösten 2000/773/EY, 2000/674/EY ja 2001/8/EY mukaisesti. Tilapäinen, asteittain vähenevä (100 prosentista 30 prosentiin) osallistuminen vuonna 2001 tehtyjen TSE-testien kustannuksiin sekä tilalla kuolleiden eläinten ruhoista 2001 ja sen jälkeen otetuista näytteistä aiheutuneiden kustannusten korvaaminen. Nautojen BSE-näytteiden ottamisen kustannuksia ei korvattu enää vuonna 2002 |
| Tuen muoto | Testauskustannusten korvaaminen |
| Talousarvio | 2001: noin 31 miljoonaa EUR
  2002 ja sen jälkeen: enintään 3,2 miljoonaa EUR vuodessa |
| Tuen intensiteetti | 1. tammikuuta 2001 — 31. maaliskuuta 2001: 100 prosenttia, 1. huhtikuuta 2001 — 31. joulukuuta 2001: noin 30 prosenttia
  2002 ja sen jälkeen: 100 prosenttia ruhojen näytteenotosta ja näytteiden kuljettamisesta aiheutuneista kustannuksista |
| Kesto | BSE-testaus: 1. tammikuuta 2001 — 31. joulukuuta 2001
  Näytteiden ottaminen ruhoista ja näytteiden kuljetus: 2002 ja sen jälkeen |
| Toimiala | Maatalous — Naudanliha-ala |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Päätösken tekopäivä

15.10.2007

Tuen numero

NN 117/02 ex N 268/01

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen

Oikeusperusta

Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993

Toimenpidetyyppi

TSE-testauksen kustannusten tilapäinen korvaaminen

Tarkoitus

TSE:n ennaltaehkäisy asetuksen (EY) N:o 2777/2000 ja päätösten 2000/773/EY, 2000/674/EY ja 2001/8/EY mukaisesti. Tilapäinen, asteittain vähenevä (100 prosentista 30 prosentiin) osallistuminen vuonna 2001 tehtyjen TSE-testien kustannuksiin sekä tilalla kuolleiden eläinten ruhoista 2001 ja sen jälkeen otetuista näytteistä aiheutuneiden kustannusten korvaaminen. Nautojen BSE-näytteiden ottamisen kustannuksia ei korvattu enää vuonna 2002

Tuen muoto

Testauskustannusten korvaaminen

Talousarvio

2001: noin 31 miljoonaa EUR

2002 ja sen jälkeen: enintään 3,2 miljoonaa EUR vuodessa

Tuen intensiteetti

1. tammikuuta 2001 — 31. maaliskuuta 2001: 100 prosenttia, 1. huhtikuuta 2001 — 31. joulukuuta 2001: noin 30 prosenttia

2002 ja sen jälkeen: 100 prosenttia ruhojen näytteenotosta ja näytteiden kuljettamisesta aiheutuneista kustannuksista

Kesto

BSE-testaus: 1. tammikuuta 2001 — 31. joulukuuta 2001

Näytteiden ottaminen ruhoista ja näytteiden kuljetus: 2002 ja sen jälkeen

Toimiala

Maatalous — Naudanliha-ala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 16.11.2007 |
| --- | --- |
| Tuen viitenumero | N 18/07 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector |
| Oikeusperusta | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma, veroluonteisen maksun mukautus; hyväksytty tukinumeroilla N 429/03, N 528/02 ja N 700/2000, eläintautien ehkäisy ja hävittäminen |
| Tarkoitus | Tukitoimenpiteessä hyväksyttyjä toimenpiteitä muutetaan alan toiveiden mukaan: tutkimus- ja kehitysmaksun sekä eläinten terveysrahaston maksun perustaa muutetaan niin, että se jakautuu tasaisemmin koko siipikarjanliha-alalle |
| Tukimuoto | Veroluonteinen maksu, tuki eläintautien ehkäisemiseen ja hävittämiseen |
| Talousarvio | 18 miljoonaa EUR. Enimmäisbudjetti riippuu eläintautien ehkäisemisestä ja hävittämisestä siipikarjanliha-alalla tosiasiallisesti aiheutuneista kustannuksista. Veroluonteisen maksun oletusarvona on maksimisumma, jotta tarvittavat toimenpiteet voidaan rahoittaa, tosiasialliset menot ja siten perittävä maksu voivat jäädä pienemmiksi |
| Intensiteetti | Enintään 100 % |
| Kesto | Mukautusta sovelletaan vuosina 2007–2010. Numeroilla N 429/03, N 528/02 ja N 700/2000 ilmoitettujen tukiohjelmien kesto säilyy ennallaan |
| Toimialat | Maatalous, siipikarjanliha- ja muna-ala |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

16.11.2007

Tuen viitenumero

N 18/07

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector

Oikeusperusta

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma, veroluonteisen maksun mukautus; hyväksytty tukinumeroilla N 429/03, N 528/02 ja N 700/2000, eläintautien ehkäisy ja hävittäminen

Tarkoitus

Tukitoimenpiteessä hyväksyttyjä toimenpiteitä muutetaan alan toiveiden mukaan: tutkimus- ja kehitysmaksun sekä eläinten terveysrahaston maksun perustaa muutetaan niin, että se jakautuu tasaisemmin koko siipikarjanliha-alalle

Tukimuoto

Veroluonteinen maksu, tuki eläintautien ehkäisemiseen ja hävittämiseen

Talousarvio

18 miljoonaa EUR. Enimmäisbudjetti riippuu eläintautien ehkäisemisestä ja hävittämisestä siipikarjanliha-alalla tosiasiallisesti aiheutuneista kustannuksista. Veroluonteisen maksun oletusarvona on maksimisumma, jotta tarvittavat toimenpiteet voidaan rahoittaa, tosiasialliset menot ja siten perittävä maksu voivat jäädä pienemmiksi

Intensiteetti

Enintään 100 %

Kesto

Mukautusta sovelletaan vuosina 2007–2010. Numeroilla N 429/03, N 528/02 ja N 700/2000 ilmoitettujen tukiohjelmien kesto säilyy ennallaan

Toimialat

Maatalous, siipikarjanliha- ja muna-ala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 162/07 |
| Jäsenvaltio | Irlanti |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Forest Management Scheme |
| Oikeusperusta | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Metsäalan tuki |
| Tuen muoto | Suorat avustukset |
| Talousarvio | Kokonaistalousarvio 44,68 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 31.12.2013 |
| Toimiala | Metsätalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Päätöksen tekopäivä

15.10.2007

Tuen numero

N 162/07

Jäsenvaltio

Irlanti

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Forest Management Scheme

Oikeusperusta

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Metsäalan tuki

Tuen muoto

Suorat avustukset

Talousarvio

Kokonaistalousarvio 44,68 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

31.12.2013

Toimiala

Metsätalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 338/07 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products |
| Oikeusperusta | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Kannustaa laatutuotteiden kehittämiseen |
| Tuen muoto | Palvelujen tuottaminen edullisin ehdoin |
| Talousarvio | 132 miljoonaa GBP (195,4 miljoonaa EUR) |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 prosenttia |
| Kesto | 1. huhtikuuta 2008 — 31. maaliskuuta 2014 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Päätöksen tekopäivä

10.10.2007

Tuen numero

N 338/07

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products

Oikeusperusta

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Kannustaa laatutuotteiden kehittämiseen

Tuen muoto

Palvelujen tuottaminen edullisin ehdoin

Talousarvio

132 miljoonaa GBP (195,4 miljoonaa EUR)

Tuen intensiteetti

Enintään 100 prosenttia

Kesto

1. huhtikuuta 2008 — 31. maaliskuuta 2014

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 428/07 |
| Jäsenvaltio | Liettua |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti |
| Oikeusperusta | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009) |

Päätöksen tekopäivä

19.12.2007

Tuen numero

N 428/07

Jäsenvaltio

Liettua

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti

Oikeusperusta

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)

| — | Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458) |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458)

Toimenpidetyyppi

Tuottajaryhmien perustamistuki

Tarkoitus

Alakohtainen kehittäminen

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 22 000 000 LTL

Tuen intensiteetti

60 % tukikelpoisista menoista

Kesto

Komission hyväksymispäivästä 30. kesäkuuta 2013 saakka

Toimiala

Maatalousala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/6

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2008/C 94/03)

| Päätöksen tekopäivä | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 123/07 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten |
| Oikeusperusta | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I) |
| Toimenpidetyyppi | Kolmen veronluonteisen erityismaksun mukauttaminen (hyväksytty aiemmin numeroilla N 451/98 ja N 334/99) |
| Tarkoitus | Tarkoituksena on muuttaa tukitoimenpidettä alan toimijoiden pyynnöstä niin, että tutkimukseen ja kehitykseen sekä eläinten terveysrahastoon liittyvän maksun perustetta muutetaan, jotta maksu jakautuisi tasaisemmin koko siipikarja-alalle |
| Tuen muoto | Suora tuki tutkimus- ja kehityshankkeisiin ja eläintautien ennaltaehkäisystä maksettava korvaus; veronluonteinen maksu |
| Talousarvio | 4 656 874 EUR |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 % |
| Kesto | 2007–2013 |
| Toimialat | Maatalous; siipikarja- ja muna-ala, tutkimus- ja kehitysala |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

19.12.2007

Tuen numero

N 123/07

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten

Oikeusperusta

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I)

Toimenpidetyyppi

Kolmen veronluonteisen erityismaksun mukauttaminen (hyväksytty aiemmin numeroilla N 451/98 ja N 334/99)

Tarkoitus

Tarkoituksena on muuttaa tukitoimenpidettä alan toimijoiden pyynnöstä niin, että tutkimukseen ja kehitykseen sekä eläinten terveysrahastoon liittyvän maksun perustetta muutetaan, jotta maksu jakautuisi tasaisemmin koko siipikarja-alalle

Tuen muoto

Suora tuki tutkimus- ja kehityshankkeisiin ja eläintautien ennaltaehkäisystä maksettava korvaus; veronluonteinen maksu

Talousarvio

4 656 874 EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 100 %

Kesto

2007–2013

Toimialat

Maatalous; siipikarja- ja muna-ala, tutkimus- ja kehitysala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 209/07 |
| Jäsenvaltio | Unkari |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat |
| Oikeusperusta | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tuki eläinten hyvinvointia koskeviin sitoumuksiin sika-alalla |
| Tuen muoto | Suora tuki |
| Talousarvio | Vuotuiset menot: 6 000 miljoonaa HUF
  Kokonaistalousarvio: 39 000 miljoonaa HUF |
| Tuen intensiteetti | 100 % tukikelpoisista kustannuksista (eläinten hyvinvointia koskevista sitoumuksista aiheutuneet tulonmenetykset ja lisäkustannukset) |
| Kesto | 31.12.2013 saakka |
| Toimialat | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Päätöksen tekopäivä

14.11.2007

Tuen numero

N 209/07

Jäsenvaltio

Unkari

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat

Oikeusperusta

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tuki eläinten hyvinvointia koskeviin sitoumuksiin sika-alalla

Tuen muoto

Suora tuki

Talousarvio

Vuotuiset menot: 6 000 miljoonaa HUF

Kokonaistalousarvio: 39 000 miljoonaa HUF

Tuen intensiteetti

100 % tukikelpoisista kustannuksista (eläinten hyvinvointia koskevista sitoumuksista aiheutuneet tulonmenetykset ja lisäkustannukset)

Kesto

31.12.2013 saakka

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth Lajos tér 11.

H-1055 Budapest

Muita tietoja

(erityisesti jäsenvaltion sitoumukset ja/tai velvoite antaa kertomus tuen soveltamisesta komissiolle)

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 488/07 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | England, Scotland, Wales and Northern Ireland |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | TSE testing of sheep and goats fallen stock |
| Oikeusperusta | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Päätöksen tekopäivä

11.10.2007

Tuen numero

N 488/07

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

England, Scotland, Wales and Northern Ireland

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

TSE testing of sheep and goats fallen stock

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Eläintaudit

Tuen muoto

Tuettu palvelu

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 22,4 miljoonaa GBP (noin 32,9 miljoonaa EUR)

Vuotuinen talousarvio: 3,2 miljoonaa GBP (noin 4,7 miljoonaa EUR)

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

Jatko 1. maaliskuuta 2008 — 1. maaliskuuta 2014

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 489/07 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | TSE testing of fallen cattle aged over 24 months |
| Oikeusperusta | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna:






  — | The TSE (No. 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Päätöksen tekopäivä

15.10.2007

Tuen numero

N 489/07

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

TSE testing of fallen cattle aged over 24 months

Oikeusperusta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna:

—

The TSE (No. 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Eläintaudit

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Vuotuinen talousarvio: 4,26 miljoonaa GBP (6,28 miljoonaa EUR)

Tuen intensiteetti

Enintään 100 prosenttia

Kesto

Jatko 31. joulukuuta 2008 — 1. maaliskuuta 2014

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän nimi ja osoite

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 538/07 |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | Niederösterreich |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Oikeusperusta | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Luonnonmullistusten vuonna 2007 aiheuttamien vahinkojen korvaaminen |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Arvioitu vuotuinen talousarvo noin 70 000 EUR, kuten tuen N 564a/04 osalta on ilmoitettu |
| Tuen intensiteetti | 30 % ja erityisen vakavissa tapauksissa 50 % tukikelpoisista vahingoista |
| Kesto | Kertaluonteinen tuki |
| Toimiala | Liitteeseen I kuuluvat tuotteet |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Amt der Niederösterreichischen Landesregierung |
| Gruppe Land- und Forstwirtschaft |
| Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| Landhausplatz 1 |
| A-3109 St. Pölten |

Päätöksen tekopäivä

4.12.2007

Tuen numero

N 538/07

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

Niederösterreich

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden

Oikeusperusta

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Luonnonmullistusten vuonna 2007 aiheuttamien vahinkojen korvaaminen

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Arvioitu vuotuinen talousarvo noin 70 000 EUR, kuten tuen N 564a/04 osalta on ilmoitettu

Tuen intensiteetti

30 % ja erityisen vakavissa tapauksissa 50 % tukikelpoisista vahingoista

Kesto

Kertaluonteinen tuki

Toimiala

Liitteeseen I kuuluvat tuotteet

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Amt der Niederösterreichischen Landesregierung

Gruppe Land- und Forstwirtschaft

Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

A-3109 St. Pölten

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/10

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 94/04)

| Päätöksen tekopäivä | 5.3.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 232/07 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Valencia |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i |
| Oikeusperusta | — |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö, Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 50 milj. EUR
  Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 350 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 100 % |
| Kesto | 1.7.2007-31.12.2013 |
| Toimiala | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | IMPIVA, Región Valencia |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

5.3.2008

Tuen numero

N 232/07

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Valencia

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i

Oikeusperusta

—

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö, Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 50 milj. EUR

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 350 milj. EUR

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

1.7.2007-31.12.2013

Toimiala

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

IMPIVA, Región Valencia

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 8.1.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 447/07 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Société Turbomeca |
| Oikeusperusta | Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Takaisin maksettava avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 30,5 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 40 % |
| Kesto | 2007-2011 |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC) |
| 50, rue Henry Farman |
| F-75720 Paris cedex 15 |

Päätöksen tekopäivä

8.1.2008

Tuen numero

N 447/07

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Société Turbomeca

Oikeusperusta

Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Takaisin maksettava avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 30,5 milj. EUR

Tuen intensiteetti

40 %

Kesto

2007-2011

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC)

50, rue Henry Farman

F-75720 Paris cedex 15

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 31.1.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 474/07 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES |
| Oikeusperusta | Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,1 milj. EUR
  Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,5 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 100 % |
| Kesto | 31.12.2011 saakka |
| Toimiala | — |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | NWO |
| Postbus 93138 |
| 2509 AC Den Haag |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

31.1.2008

Tuen numero

N 474/07

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES

Oikeusperusta

Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,1 milj. EUR

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 0,5 milj. EUR

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

31.12.2011 saakka

Toimiala

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

NWO

Postbus 93138

2509 AC Den Haag

Nederland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/12

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2008/C 94/05)

| Päätöksen tekopäivä | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 105/02 ex N 579/01 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal |
| Oikeusperusta | Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet |
| Toimenpidetyyppi | Korvaukset: väliaikainen ja aleneva tuki eläintuotteiden ja teurastamojätteen kuljetuksesta, varastoinnista ja hävittämisestä aiheutuviin kustannuksiin |
| Tarkoitus | TSE-tautien ehkäisy; korvausta maksetaan eläintuotteista eli maatilalla kuolleista kotieläimistä sekä teurastamojätteestä, joista on tullut arvotonta BSE-kriisin myötä |
| Tuen muoto | Hävittämiskustannusten korvaaminen |
| Talousarvio | Vuonna 2001 97,4 milj. EUR
  vuonna 2002 26,9 milj. EUR
  vuonna 2003 15,4 milj. EUR
  vuonna 2004 18,58 milj. EUR
  vuonna 2005 17,5 milj. EUR
  Vuoden 2005 jälkeen enintään 20 milj. EUR vuodessa |
| Tuen intensiteetti | 2001 ja 2002: 100 % maatiloilla kuolleiden kotieläinten sekä teurastamojätteen kuljetuksesta ja hävittämisestä
  2002 ja 2003: enintään 30 % maatiloilla kuolleiden kotieläinten kuljetuskustannuksista ja enintään 80 % tällaisten eläinten hävittämiskustannuksista
  Vuodesta 2004 lähtien: enintään 30 % maatiloilla kuolleiden kotieläinten kuljetuskustannuksista ja enintään 75 % tällaisten eläinten hävittämiskustannuksista |
| Kesto | Vuodesta 2001 lähtien: korvaukset ja niiden intensiteetti vaihtelevat |
| Toimiala | Maatalous — Naudat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

24.1.2008

Tuen numero

NN 105/02 ex N 579/01

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal

Oikeusperusta

Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet

Toimenpidetyyppi

Korvaukset: väliaikainen ja aleneva tuki eläintuotteiden ja teurastamojätteen kuljetuksesta, varastoinnista ja hävittämisestä aiheutuviin kustannuksiin

Tarkoitus

TSE-tautien ehkäisy; korvausta maksetaan eläintuotteista eli maatilalla kuolleista kotieläimistä sekä teurastamojätteestä, joista on tullut arvotonta BSE-kriisin myötä

Tuen muoto

Hävittämiskustannusten korvaaminen

Talousarvio

Vuonna 2001 97,4 milj. EUR

vuonna 2002 26,9 milj. EUR

vuonna 2003 15,4 milj. EUR

vuonna 2004 18,58 milj. EUR

vuonna 2005 17,5 milj. EUR

Vuoden 2005 jälkeen enintään 20 milj. EUR vuodessa

Tuen intensiteetti

2001 ja 2002: 100 % maatiloilla kuolleiden kotieläinten sekä teurastamojätteen kuljetuksesta ja hävittämisestä

2002 ja 2003: enintään 30 % maatiloilla kuolleiden kotieläinten kuljetuskustannuksista ja enintään 80 % tällaisten eläinten hävittämiskustannuksista

Vuodesta 2004 lähtien: enintään 30 % maatiloilla kuolleiden kotieläinten kuljetuskustannuksista ja enintään 75 % tällaisten eläinten hävittämiskustannuksista

Kesto

Vuodesta 2001 lähtien: korvaukset ja niiden intensiteetti vaihtelevat

Toimiala

Maatalous — Naudat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen viitenumero | NN 46/07 ex N 391/07 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland
  Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk |
| Oikeusperusta | Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie |
| Toimenpidetyyppi | Kertatoimenpide, investointi, ympäristötoimenpide |
| Tarkoitus | Ympäristötoimenpide, energiatehokkuus |
| Tukimuoto | Kertatoimenpide |
| Talousarvio | 300 000 EUR |
| Intensiteetti | 5,9 % investoinnin kokonaiskustannuksista. Yhteensä 34,6 % investoinnista maksetaan tukitoimenpiteen kautta |
| Kesto | 1.6.2006-1.1.2009 |
| Toimialat | Maatalous — Ympäristö ja energia |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Province of South-Holland |
| Zuid-Hollandplein 1 |
| 2509 LP The Hague |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

29.10.2007

Tuen viitenumero

NN 46/07 ex N 391/07

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland

Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk

Oikeusperusta

Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie

Toimenpidetyyppi

Kertatoimenpide, investointi, ympäristötoimenpide

Tarkoitus

Ympäristötoimenpide, energiatehokkuus

Tukimuoto

Kertatoimenpide

Talousarvio

300 000 EUR

Intensiteetti

5,9 % investoinnin kokonaiskustannuksista. Yhteensä 34,6 % investoinnista maksetaan tukitoimenpiteen kautta

Kesto

1.6.2006-1.1.2009

Toimialat

Maatalous — Ympäristö ja energia

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Province of South-Holland

Zuid-Hollandplein 1

2509 LP The Hague

Nederland

Muita tietoja

Liittyy tukiasioihin N 101/04 ja N 246/05

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 535/07 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Campania |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Epäsuotuisista sääoloista viljelmille ja maatalouden perusrakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Viitataan hyväksyttyyn ohjelmaan NN 54/A/04 |
| Tuen intensiteetti | Enimmillään 100 % vahingoista |
| Kesto | Komission hyväksymän tukijärjestelmän soveltamistoimenpide |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

29.10.2007

Tuen numero

N 535/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Campania

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Epäsuotuisista sääoloista viljelmille ja maatalouden perusrakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Viitataan hyväksyttyyn ohjelmaan NN 54/A/04

Tuen intensiteetti

Enimmillään 100 % vahingoista

Kesto

Komission hyväksymän tukijärjestelmän soveltamistoimenpide

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontukitapauksen NN 54/A/04 yhteydessä hyväksymän ohjelman (komission kirje K(2005)1622fin, 7. kesäkuuta 2005) soveltamistoimenpide

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 620/07 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Lombardia |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Epäsuotuisat sääolot |
| Tuen muoto | Tuet |
| Talousarvio | Ks. asiakirja NN 54/A/04 |
| Tuen intensiteetti | Enimmillään 100 % |
| Kesto | Maksujen suorittamisen loppuun asti |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

4.12.2008

Tuen numero

N 620/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Lombardia

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Epäsuotuisat sääolot

Tuen muoto

Tuet

Talousarvio

Ks. asiakirja NN 54/A/04

Tuen intensiteetti

Enimmillään 100 %

Kesto

Maksujen suorittamisen loppuun asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 689/07 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Veneto |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Epäsuotuisat ilmasto-olot |
| Tuen muoto | Tuet |
| Talousarvio | Ks. asiakirja NN 54/A/04 |
| Tuen intensiteetti | Enimmillään 100 % |
| Kesto | Maksujen suorittamisen loppuun asti |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

19.12.2007

Tuen numero

N 689/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Veneto

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Epäsuotuisat ilmasto-olot

Tuen muoto

Tuet

Talousarvio

Ks. asiakirja NN 54/A/04

Tuen intensiteetti

Enimmillään 100 %

Kesto

Maksujen suorittamisen loppuun asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/16

---

Euron kurssi (1)

15. huhtikuuta 2008

(2008/C 94/06)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5828 |
| JPY | Japanin jeniä | 159,87 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4594 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,8049 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,419 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5817 |
| ISK | Islannin kruunua | 117,6 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9105 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,819 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 252,17 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6971 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,4103 |
| RON | Romanian leuta | 3,6213 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,334 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0828 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7121 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6168 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,3355 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0184 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1471 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 564,6 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,538 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 11,0677 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,262 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 553,85 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 5,0151 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 66,003 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 37,136 |
| THB | Thaimaan bahtia | 50,009 |
| BRL | Brasilian real | 2,6635 |
| MXN | Meksikon peso | 16,5545 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5828

JPY

Japanin jeniä

159,87

DKK

Tanskan kruunua

7,4594

GBP

Englannin puntaa

0,8049

SEK

Ruotsin kruunua

9,419

CHF

Sveitsin frangia

1,5817

ISK

Islannin kruunua

117,6

NOK

Norjan kruunua

7,9105

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,819

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

252,17

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6971

PLN

Puolan zlotya

3,4103

RON

Romanian leuta

3,6213

SKK

Slovakian korunaa

32,334

TRY

Turkin liiraa

2,0828

AUD

Australian dollaria

1,7121

CAD

Kanadan dollaria

1,6168

HKD

Hongkongin dollaria

12,3355

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0184

SGD

Singaporin dollaria

2,1471

KRW

Etelä-Korean wonia

1 564,6

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,538

CNY

Kiinan juan renminbiä

11,0677

HRK

Kroatian kunaa

7,262

IDR

Indonesian rupiaa

14 553,85

MYR

Malesian ringgitiä

5,0151

PHP

Filippiinien pesoa

66,003

RUB

Venäjän ruplaa

37,136

THB

Thaimaan bahtia

50,009

BRL

Brasilian real

2,6635

MXN

Meksikon peso

16,5545

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/17

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 17. syyskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.3333 — Sony/BMG

Esittelijä: Tanska

(2008/C 94/07)

| 1. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa sulautuma-asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 tarkoitetun keskittymän. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa sulautuma-asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 tarkoitetun keskittymän.

| 2. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitetulla toimenpiteellä on sulautuma-asetuksessa määritelty yhteisönlaajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitetulla toimenpiteellä on sulautuma-asetuksessa määritelty yhteisönlaajuinen ulottuvuus.

| 3. | Neuvoa-antavan komitean jäsenten enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asian kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat ovat seuraavat:






  a) | fyysisten musiikkiäänitteiden markkinat; |
| --- | --- | --- |

3.

Neuvoa-antavan komitean jäsenten enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asian kannalta merkitykselliset tuotemarkkinat ovat seuraavat:

a)

fyysisten musiikkiäänitteiden markkinat;

| b) | digitaalisten musiikkiäänitteiden esitysoikeussopimusten markkinat, jotka voidaan jakaa digitaalisen musiikin online-palveluiden ja matkaviestinpalveluiden markkinoihin. |
| --- | --- |

b)

digitaalisten musiikkiäänitteiden esitysoikeussopimusten markkinat, jotka voidaan jakaa digitaalisen musiikin online-palveluiden ja matkaviestinpalveluiden markkinoihin.

Neuvoa-antavan komitean jäsenten vähemmistö on eri mieltä 3 kohdan a alakohdasta.

| 4. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että fyysisten musiikkiäänitteiden markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että fyysisten musiikkiäänitteiden markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset.

| 5. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että digitaalisten musiikkiäänitteiden markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että digitaalisten musiikkiäänitteiden markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset.

| 6. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhden yrityksen määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi fyysisten musiikkiäänitteiden markkinoilla. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhden yrityksen määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi fyysisten musiikkiäänitteiden markkinoilla.

| 7. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhden yrityksen määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi digitaalisten musiikkiäänitteiden markkinoilla. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhden yrityksen määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi digitaalisten musiikkiäänitteiden markkinoilla.

| 8. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhteistä määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi fyysisten musiikkiäänitteiden markkinoilla. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhteistä määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi fyysisten musiikkiäänitteiden markkinoilla.

| 9. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhteistä määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi digitaalisten musiikkiäänitteiden markkinoilla. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei synnytä sellaista yhteistä määräävää markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla missään ETA-jäsenmaassa olennaisesti estyisi digitaalisten musiikkiäänitteiden markkinoilla.

| 10. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä olisi todettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä olisi todettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

| 11. | Neuvoa-antava komitea katsoo, että komissio on asianmukaisesti ottanut huomioon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen havainnot IMPALAn asiassa. |
| --- | --- |

11.

Neuvoa-antava komitea katsoo, että komissio on asianmukaisesti ottanut huomioon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen havainnot IMPALAn asiassa.

| 12. | Neuvoa-antavan komitean jäsenet suosittelevat tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

12.

Neuvoa-antavan komitean jäsenet suosittelevat tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/18

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.3333 — Sony/BMG

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 94/08)

Komissio vastaanotti 9. tammikuuta 2004 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritykset Bertelsmann AG ja Sony Corporation of America hankkivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 4064/89 (sulautuma-asetus) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan musiikkiäänitealan yhteisyrityksessä Sony BMG:ssä ostamalla vasta perustetun yrityksen osakkeita.

Komissio totesi ehdotetun keskittymän yhteismarkkinoille soveltuvaksi 19. heinäkuuta 2004. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja totesi 13. heinäkuuta 2004 loppukertomuksessaan, että kaikkien menettelyyn osallistuneiden oikeus tulla kuulluksi oli toteutunut (1).

Tämän jälkeen Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 13. heinäkuuta 2006 komission tekemän päätöksen Independent Music Publisher and Labels Associationin (IMPALA) nostaman kumoamiskanteen johdosta.

Komissio vastaanotti 31. tammikuuta 2007 alkuperäisestä ilmoituksesta ajantasaistetun version, joka sisälsi kaikki tarvittavat tiedot ilmoitetun keskittymähankkeen arvioimiseksi vallitsevien markkinaolosuhteiden valossa. Ajantasaistetussa ilmoituksessa kerrottiin musiikkiäänitealan yhteisyrityksen Sony BMG:n perustamisesta, joka on saatettu loppuun komission 19. heinäkuuta 2004 tekemän hyväksyvän päätöksen jälkeen.

Tutkittuaan ajantasaistetun ilmoituksen komissio totesi, että ilmoitettu liiketoimi kuului sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan oli syytä epäillä vakavasti. Tämän vuoksi komissio aloitti 1. maaliskuuta 2007 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.

Menettely keskeytettiin maaliskuun 22 päivän ja kesäkuun 26 päivän 2007 väliseksi ajaksi sulautuma-asetuksen 11 artiklan 5 kohdan nojalla, sillä osapuolet eivät olleet kaikilta osin vastanneet tietopyyntöön.

Osapuolille annettiin pyynnöstä mahdollisuus tutustua kolmansien osapuolien toimittamiin keskeisiin asiakirjoihin 15. maaliskuuta, 8. toukokuuta ja 3. elokuuta 2007 EY:n yrityskeskittymien valvontamenettelyjä koskevien kilpailun pääosaston parhaiden käytänteiden mukaisesti.

Tämän lisäksi IMPALA, riippumattomia levy-yhtiöitä edustava kolmas osapuoli, vastaanotti pyynnöstä 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla tehdystä päätöksestä ei-luottamuksellisen version, osapuolten sittemmin esittämät huomautukset sekä muita osapuolten asiassa toimittamia keskeisiä asiakirjoja, mm. näiden huomautukset IMPALAn kommenttien johdosta.

Tehtyään perusteellisen selvityksen markkinoista komissio totesi, että koska ehdotettu toimenpide ei olennaisesti estäisi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai sen merkittävällä osalla, se soveltuu yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Näin ollen osapuolille ei lähetetty asiassa väitetiedoksiantoa.

Osapuolet tai kolmannet eivät ole toimittaneet kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle kyselyjä tai huomautuksia. Asia ei anna aihetta erityisiin huomautuksiin oikeudesta tulla kuulluksi.

Bryssel 25. syyskuuta 2007.

Karen WILLIAMS

---

(1)  EUVL C 52, 2.3.2005, s. 5.

1

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/19

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

tehty 3 päivänä lokakuuta 2007,

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.3333 — Sony/BMG)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 94/09)

Komissio teki 3. lokakuuta 2007 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla
   (1)
  . Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla asian todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I   OSAPUOLET JA TOIMENPIDE

| 1. | Sony harjoittaa maailmanlaajuista toimintaa musiikin äänittämisen ja kustantamisen, teollisuus- ja kulutuselektroniikan sekä viihdeteollisuuden alalla. Bertelsmann on kansainvälinen media-alan yritys, joka toimii musiikin äänittämisen sekä televisio- ja radiotuotannon ja -lähetysten aloilla, kustantaa kirjoja, aikakauslehtiä ja sanomalehtiä, tarjoaa kirjapaino- ja mediapalveluita sekä ylläpitää kirja- ja musiikkikerhoja. |
| --- | --- |

1.

Sony harjoittaa maailmanlaajuista toimintaa musiikin äänittämisen ja kustantamisen, teollisuus- ja kulutuselektroniikan sekä viihdeteollisuuden alalla. Bertelsmann on kansainvälinen media-alan yritys, joka toimii musiikin äänittämisen sekä televisio- ja radiotuotannon ja -lähetysten aloilla, kustantaa kirjoja, aikakauslehtiä ja sanomalehtiä, tarjoaa kirjapaino- ja mediapalveluita sekä ylläpitää kirja- ja musiikkikerhoja.

| 2. | Uudelleen ilmoitettu keskittymä koskee musiikkiäänitealan yhteisyrityksen Sony BMG:n perustamista, joka toteutettiin komission hyväksyttyä sen päätöksellään 19. heinäkuuta 2004. Bertelsmann siirsi yhteisyritykseen kokonaan omistamansa tytäryhtiön Bertelsmann Media Groupin, jäljempänä ’BMG’, musiikkiäänitealalla harjoittaman maailmanlaajuisen liiketoiminnan. Sony siirsi yhteisyritykseen Sony Music Entertainmentin musiikkiäänitealalla harjoittaman maailmanlaajuisen liiketoiminnan (lukuun ottamatta Japania). |
| --- | --- |

2.

Uudelleen ilmoitettu keskittymä koskee musiikkiäänitealan yhteisyrityksen Sony BMG:n perustamista, joka toteutettiin komission hyväksyttyä sen päätöksellään 19. heinäkuuta 2004. Bertelsmann siirsi yhteisyritykseen kokonaan omistamansa tytäryhtiön Bertelsmann Media Groupin, jäljempänä ’BMG’, musiikkiäänitealalla harjoittaman maailmanlaajuisen liiketoiminnan. Sony siirsi yhteisyritykseen Sony Music Entertainmentin musiikkiäänitealalla harjoittaman maailmanlaajuisen liiketoiminnan (lukuun ottamatta Japania).

II   MENETTELY

| 3. | Komissio vastaanotti 9. tammikuuta 2004 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta musiikkiäänitealan yhteisyrityksestä, jonka osapuolet olivat Sony ja BMG. Komissio ilmoitti 19. heinäkuuta 2004 katsovansa, että keskittymä soveltuu yhteismarkkinoille. Bertelsmann ja Sony käyttävät nyt yhteistä määräysvaltaa Sony BMG:ssä, joka toimii kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavana yhteisyrityksenä. Ilmoituksen tekijöiden mukaan keskittymä toteutettiin asteittain ja saatiin päätökseen vuonna 2006. |
| --- | --- |

3.

Komissio vastaanotti 9. tammikuuta 2004 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta musiikkiäänitealan yhteisyrityksestä, jonka osapuolet olivat Sony ja BMG. Komissio ilmoitti 19. heinäkuuta 2004 katsovansa, että keskittymä soveltuu yhteismarkkinoille. Bertelsmann ja Sony käyttävät nyt yhteistä määräysvaltaa Sony BMG:ssä, joka toimii kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavana yhteisyrityksenä. Ilmoituksen tekijöiden mukaan keskittymä toteutettiin asteittain ja saatiin päätökseen vuonna 2006.

| 4. | Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi komission päätöksen 13. heinäkuuta 2006 (2). Komissio vastaanotti 31. tammikuuta 2007 päivitetyn version alkuperäisestä ilmoituksesta. Tutkittuaan ilmoituksen komissio totesi 1. maaliskuuta 2007, että ilmoitettu liiketoimi kuuluu asetuksen (ETY) N:o 4064/89 soveltamisalaan ja että sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan oli syytä epäillä vakavasti. |
| --- | --- |

4.

Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi komission päätöksen 13. heinäkuuta 2006 (2). Komissio vastaanotti 31. tammikuuta 2007 päivitetyn version alkuperäisestä ilmoituksesta. Tutkittuaan ilmoituksen komissio totesi 1. maaliskuuta 2007, että ilmoitettu liiketoimi kuuluu asetuksen (ETY) N:o 4064/89 soveltamisalaan ja että sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan oli syytä epäillä vakavasti.

| 5. | Ilmoituksen tekijöiltä pyydettiin lisätietoja 22. maaliskuuta 2007 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdan nojalla tehdyllä päätöksellä. Ilmoituksen tekijät toimittivat pyydetyt tiedot 26. kesäkuuta 2007, jolloin toinen tutkintavaihe käynnistettiin uudelleen. |
| --- | --- |

5.

Ilmoituksen tekijöiltä pyydettiin lisätietoja 22. maaliskuuta 2007 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdan nojalla tehdyllä päätöksellä. Ilmoituksen tekijät toimittivat pyydetyt tiedot 26. kesäkuuta 2007, jolloin toinen tutkintavaihe käynnistettiin uudelleen.

III   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

| 6. | Molemmat osapuolet harjoittavat artistien etsintää ja kehittämistä (nk. A&R-toimintaa eli artist and repertoire -toimintaa) sekä musiikkiäänitteiden markkinointia ja myyntiä. Sony BMG ei harjoita tähän liittyviä oheistoimintoja kuten musiikin kustantamista, valmistusta tai jakelua. Sonyn ja BMG:n näillä aloilla harjoittamia toimintoja on jatkettu emoyhtiöissä tai ne on myyty. |
| --- | --- |

6.

Molemmat osapuolet harjoittavat artistien etsintää ja kehittämistä (nk. A&R-toimintaa eli artist and repertoire -toimintaa) sekä musiikkiäänitteiden markkinointia ja myyntiä. Sony BMG ei harjoita tähän liittyviä oheistoimintoja kuten musiikin kustantamista, valmistusta tai jakelua. Sonyn ja BMG:n näillä aloilla harjoittamia toimintoja on jatkettu emoyhtiöissä tai ne on myyty.

1.   Fyysiset musiikkiäänitteet

| 7. | Ilmoituksen tekijöiden mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat kaikkia musiikkityyppejä edustavien musiikkiäänitteiden markkinat (ts. artistien etsintä ja kehittäminen sekä musiikkiäänitteiden myynninedistäminen, myynti ja markkinointi). Markkinoiden jakamista alaryhmiin musiikkilajeittain (kansainvälinen populaarimusiikki, kotimainen populaarimusiikki, klassinen musiikki ja kokoelmat) ei katsota tarkoituksenmukaiseksi. |
| --- | --- |

7.

Ilmoituksen tekijöiden mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat kaikkia musiikkityyppejä edustavien musiikkiäänitteiden markkinat (ts. artistien etsintä ja kehittäminen sekä musiikkiäänitteiden myynninedistäminen, myynti ja markkinointi). Markkinoiden jakamista alaryhmiin musiikkilajeittain (kansainvälinen populaarimusiikki, kotimainen populaarimusiikki, klassinen musiikki ja kokoelmat) ei katsota tarkoituksenmukaiseksi.

| 8. | Kysyntäpuolella loppukuluttajat tekevät ostopäätöksiä monien eri kriteerien perusteella. Näitä ovat muun muassa musiikkityyppi (nk. genre), se, onko kyse kansainvälisestä vai kotimaisesta musiikista, uudesta julkaisusta vai vanhasta kokoelmasta, sooloartistista vai kokoelmasta ja singlestä vaiko albumista sekä se, järjestetäänkö musiikin julkaisun yhteydessä myynninedistämiskampanja. Tarjontapuolella levy-yhtiöt voivat tehdä levytyssopimuksia erityyppistä musiikkia esittävien artistien kanssa ja myydä eri musiikkityyppejä sisältäviä levyjä. Eräät riippumattomat levy-yhtiöt erikoistuvat kuitenkin tiettyihin musiikkityyppeihin. Markkinatutkimuksen mukaan kaikki musiikkityylit ja -tyypit muodostavat yhdessä laajat markkinat, jotka ovat erilaisten musiikkiin liittyvien normien ja vaikutteiden kohteena. Useimmat levykaupat myyvät kattavaa musiikkivalikoimaa. Lisäksi eri ryhmistä ja tyypeistä on vaikea löytää selkeitä ja johdonmukaisia määritelmiä, sillä niillä on monia yhteneväisyyksiä (tuottajat, myyntipisteet, asiakkaat, sopimusjärjestelyt ym.). Tätä voidaan pitää osoituksena siitä, että eri markkinoiden erottaminen toisistaan ei ole tarkoituksenmukaista. Kokoelmien katsotaan yleisesti muodostavan erilliset markkinat kysyntäpuolen kannalta, mutta toimittajien (levy-yhtiöiden) näkemykset asiasta vaihtelevat. Komissio toteaa näiden seikkojen perusteella, että fyysisten musiikkiäänitteiden merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat kaikki fyysiset CD-albumit riippumatta musiikkityypistä tai siitä, onko kyse kokoelmasta vai sooloalbumista. |
| --- | --- |

8.

Kysyntäpuolella loppukuluttajat tekevät ostopäätöksiä monien eri kriteerien perusteella. Näitä ovat muun muassa musiikkityyppi (nk. genre), se, onko kyse kansainvälisestä vai kotimaisesta musiikista, uudesta julkaisusta vai vanhasta kokoelmasta, sooloartistista vai kokoelmasta ja singlestä vaiko albumista sekä se, järjestetäänkö musiikin julkaisun yhteydessä myynninedistämiskampanja. Tarjontapuolella levy-yhtiöt voivat tehdä levytyssopimuksia erityyppistä musiikkia esittävien artistien kanssa ja myydä eri musiikkityyppejä sisältäviä levyjä. Eräät riippumattomat levy-yhtiöt erikoistuvat kuitenkin tiettyihin musiikkityyppeihin. Markkinatutkimuksen mukaan kaikki musiikkityylit ja -tyypit muodostavat yhdessä laajat markkinat, jotka ovat erilaisten musiikkiin liittyvien normien ja vaikutteiden kohteena. Useimmat levykaupat myyvät kattavaa musiikkivalikoimaa. Lisäksi eri ryhmistä ja tyypeistä on vaikea löytää selkeitä ja johdonmukaisia määritelmiä, sillä niillä on monia yhteneväisyyksiä (tuottajat, myyntipisteet, asiakkaat, sopimusjärjestelyt ym.). Tätä voidaan pitää osoituksena siitä, että eri markkinoiden erottaminen toisistaan ei ole tarkoituksenmukaista. Kokoelmien katsotaan yleisesti muodostavan erilliset markkinat kysyntäpuolen kannalta, mutta toimittajien (levy-yhtiöiden) näkemykset asiasta vaihtelevat. Komissio toteaa näiden seikkojen perusteella, että fyysisten musiikkiäänitteiden merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat kaikki fyysiset CD-albumit riippumatta musiikkityypistä tai siitä, onko kyse kokoelmasta vai sooloalbumista.

2.   Digitaaliset musiikkiäänitteet

| 9. | Digitaalisen musiikin jakelu kuluttajille tapahtuu Internetin verkkokaupoissa tai matkaviestinverkoissa eri muodoissa, kuten (kappaleiden, albumien ja soitinäänten) latauksina, tilauspalveluina ja virtaustoistona (nk. streaming). Koska Sony BMG harjoittaa pääasiassa tukkukauppaa (myy digitaalisen musiikin tarjoajille lisenssejä levytarjontaansa), merkitykselliset markkinat ovat musiikin digitaalisen lisensoinnin tukkumarkkinat. |
| --- | --- |

9.

Digitaalisen musiikin jakelu kuluttajille tapahtuu Internetin verkkokaupoissa tai matkaviestinverkoissa eri muodoissa, kuten (kappaleiden, albumien ja soitinäänten) latauksina, tilauspalveluina ja virtaustoistona (nk. streaming). Koska Sony BMG harjoittaa pääasiassa tukkukauppaa (myy digitaalisen musiikin tarjoajille lisenssejä levytarjontaansa), merkitykselliset markkinat ovat musiikin digitaalisen lisensoinnin tukkumarkkinat.

| 10. | Kuten aiemmissa päätöksissään, komissio toteaa jälleen, että musiikin verkkokauppa (myös streaming ja musiikin lataus) muodostaa erilliset kehittyvät markkinat. Vaikka digitaaliset musiikkipalvelut kilpailevat tietyssä määrin musiikin fyysisen myynnin kanssa, markkinatutkimus osoittaa, että fyysiset äänitemarkkinat voidaan todennäköisesti korvata vain osittain digitaalisella äänitemyynnillä. Loppukäyttäjän kannalta digitaalisen musiikin on sen vuoksi katsottava ennemminkin täydentävän kuin korvaavan fyysistä musiikkia. Tarjontapuolen kannalta digitaalisten musiikkipalveluiden rakenne eroaa fyysisestä äänitteiden vähittäiskaupasta organisointinsa osalta, sillä suurimmissa levy-yhtiöissä on erilliset fyysisen ja digitaalisen musiikin osastot. Näin pyritään ottamaan huomioon se, että digitaalisen ja fyysisen musiikin markkinoilla on erilliset arvoketjut. Myös digitaalisten musiikkipalveluiden kesken neuvoteltavat tekniset ja kaupalliset ehdot eroavat fyysisillä äänitemarkkinoilla vallitsevista. Lisäksi digitaalisten markkinoiden markkinointi- ja kustannusrakenne poikkeaa merkittävästi fyysisistä markkinoista. Voidaankin todeta, että digitaalisen (verkkokaupoissa/matkaviestinverkossa myytävän) musiikin lisensoinnin tukkumarkkinat muodostavat fyysisten musiikkiäänitteiden tukkumarkkinoista erilliset markkinat. Komissio on jättänyt avoimeksi kysymyksen siitä, kuuluuko matkaviestinverkossa jaeltava musiikki mahdollisesti eri tuotemarkkinoille kuin verkkokaupoissa myytävä musiikki, sillä kysyntäpuolen korvattavuus on vähäistä erityisesti loppuasiakkaiden tasolla. |
| --- | --- |

10.

Kuten aiemmissa päätöksissään, komissio toteaa jälleen, että musiikin verkkokauppa (myös streaming ja musiikin lataus) muodostaa erilliset kehittyvät markkinat. Vaikka digitaaliset musiikkipalvelut kilpailevat tietyssä määrin musiikin fyysisen myynnin kanssa, markkinatutkimus osoittaa, että fyysiset äänitemarkkinat voidaan todennäköisesti korvata vain osittain digitaalisella äänitemyynnillä. Loppukäyttäjän kannalta digitaalisen musiikin on sen vuoksi katsottava ennemminkin täydentävän kuin korvaavan fyysistä musiikkia. Tarjontapuolen kannalta digitaalisten musiikkipalveluiden rakenne eroaa fyysisestä äänitteiden vähittäiskaupasta organisointinsa osalta, sillä suurimmissa levy-yhtiöissä on erilliset fyysisen ja digitaalisen musiikin osastot. Näin pyritään ottamaan huomioon se, että digitaalisen ja fyysisen musiikin markkinoilla on erilliset arvoketjut. Myös digitaalisten musiikkipalveluiden kesken neuvoteltavat tekniset ja kaupalliset ehdot eroavat fyysisillä äänitemarkkinoilla vallitsevista. Lisäksi digitaalisten markkinoiden markkinointi- ja kustannusrakenne poikkeaa merkittävästi fyysisistä markkinoista. Voidaankin todeta, että digitaalisen (verkkokaupoissa/matkaviestinverkossa myytävän) musiikin lisensoinnin tukkumarkkinat muodostavat fyysisten musiikkiäänitteiden tukkumarkkinoista erilliset markkinat. Komissio on jättänyt avoimeksi kysymyksen siitä, kuuluuko matkaviestinverkossa jaeltava musiikki mahdollisesti eri tuotemarkkinoille kuin verkkokaupoissa myytävä musiikki, sillä kysyntäpuolen korvattavuus on vähäistä erityisesti loppuasiakkaiden tasolla.

IV   MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

1.   Fyysiset musiikkiäänitteet

| 11. | Ilmoituksen tekijät katsovat musiikin äänittämisen olevan laajuudeltaan kansallista toimintaa, sillä musiikkiäänitteiden hinnoittelu (myös alennukset) ja myynti tapahtuu pääasiassa kansallisella tasolla. Paikallisiin artisteihin kohdistuu lisäksi kaikissa jäsenvaltioissa voimakasta kysyntää, ja uusien artistien löytäminen ja kehittäminen on jossain määrin paikallista liiketoimintaa. Osapuolet pyytävät komissiota ottamaan huomioon myös sen, että vain harvat tärkeät asiakkaat harjoittavat kansainvälistä toimintaa, markkinointi tapahtuu pääasiassa kansallisella tasolla ja eri levy-yhtiöiden markkinaosuudet vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Monet riippumattomat levy-yhtiöt toimivat lisäksi vain yhdessä tai muutamassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

11.

Ilmoituksen tekijät katsovat musiikin äänittämisen olevan laajuudeltaan kansallista toimintaa, sillä musiikkiäänitteiden hinnoittelu (myös alennukset) ja myynti tapahtuu pääasiassa kansallisella tasolla. Paikallisiin artisteihin kohdistuu lisäksi kaikissa jäsenvaltioissa voimakasta kysyntää, ja uusien artistien löytäminen ja kehittäminen on jossain määrin paikallista liiketoimintaa. Osapuolet pyytävät komissiota ottamaan huomioon myös sen, että vain harvat tärkeät asiakkaat harjoittavat kansainvälistä toimintaa, markkinointi tapahtuu pääasiassa kansallisella tasolla ja eri levy-yhtiöiden markkinaosuudet vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Monet riippumattomat levy-yhtiöt toimivat lisäksi vain yhdessä tai muutamassa jäsenvaltiossa.

| 12. | Kuten aiemmissa päätöksissään, komissio toteaa jälleen, että merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla on sekä kansallisia että kansainvälisiä ominaisuuksia. Markkinatutkimuksen tulokset viittaavat edelleen siihen, että kyse on ennemminkin kansallisista markkinoista. Erityisesti kotimainen valikoima (ts. muu kuin angloamerikkalainen valikoima) houkuttelee tyypillisesti suurempaa yleisöä vain kotimaassa tai maissa, joissa puhutaan samaa kieltä, hinnoittelussa on eroja maiden välillä, kuten myös ilmoituksen tekijät ovat todenneet, ja markkinointi toteutetaan kansallisella tasolla. Komissio toteaa näiden seikkojen perusteella, että fyysisten musiikkiäänitteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset. |
| --- | --- |

12.

Kuten aiemmissa päätöksissään, komissio toteaa jälleen, että merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla on sekä kansallisia että kansainvälisiä ominaisuuksia. Markkinatutkimuksen tulokset viittaavat edelleen siihen, että kyse on ennemminkin kansallisista markkinoista. Erityisesti kotimainen valikoima (ts. muu kuin angloamerikkalainen valikoima) houkuttelee tyypillisesti suurempaa yleisöä vain kotimaassa tai maissa, joissa puhutaan samaa kieltä, hinnoittelussa on eroja maiden välillä, kuten myös ilmoituksen tekijät ovat todenneet, ja markkinointi toteutetaan kansallisella tasolla. Komissio toteaa näiden seikkojen perusteella, että fyysisten musiikkiäänitteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset.

2.   Digitaaliset musiikkiäänitteet

| 13. | Musiikin digitaalisen jakelun maantieteelliset markkinat voitaisiin katsoa kansallisia laajemmiksi, sillä internetissä ei tunneta kansallisia rajoja, vaan se mahdollistaa musiikin asettamisen kuluttajien saataville ajasta ja paikasta riippumatta. Markkinatutkimuksen — ja myös vuonna 2004 tehdyn päätöksen — mukaan markkinat ovat kuitenkin edelleen laajuudeltaan kansalliset. Tukkukaupan tasolla levy-yhtiöt myyvät useimmiten lisenssejä musiikkia verkossa tarjoaville yhteisöille tiettyä (kansallista) aluetta varten. Vähittäiskaupan tasolla markkinatutkimuksessa on havaittu eroja asianomaisten jäsenvaltioiden digitaalisten markkinoiden rakenteessa, kysynnässä, kehittymisessä ja dynamiikassa. Kyseiset erot tukevat näkemystä, jonka mukaan markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset. Digitaalisen musiikin lisensoinnin markkinat voidaan tämän vuoksi katsoa laajuudeltaan kansallisiksi. |
| --- | --- |

13.

Musiikin digitaalisen jakelun maantieteelliset markkinat voitaisiin katsoa kansallisia laajemmiksi, sillä internetissä ei tunneta kansallisia rajoja, vaan se mahdollistaa musiikin asettamisen kuluttajien saataville ajasta ja paikasta riippumatta. Markkinatutkimuksen — ja myös vuonna 2004 tehdyn päätöksen — mukaan markkinat ovat kuitenkin edelleen laajuudeltaan kansalliset. Tukkukaupan tasolla levy-yhtiöt myyvät useimmiten lisenssejä musiikkia verkossa tarjoaville yhteisöille tiettyä (kansallista) aluetta varten. Vähittäiskaupan tasolla markkinatutkimuksessa on havaittu eroja asianomaisten jäsenvaltioiden digitaalisten markkinoiden rakenteessa, kysynnässä, kehittymisessä ja dynamiikassa. Kyseiset erot tukevat näkemystä, jonka mukaan markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset. Digitaalisen musiikin lisensoinnin markkinat voidaan tämän vuoksi katsoa laajuudeltaan kansallisiksi.

V   ARVIOINTI

1.   Digitaalisten musiikkiäänitteiden markkinat

1.1   Ei koordinoimattomia vaikutuksia

| 14. | Vaikka musiikkiääniteteollisuus oli keskittynyttä jo ennen vuonna 2004 toteutettua sulautumaa, Sony BMG:n markkinaosuudet ovat koko ajan alittaneet tason, jolla yrityksen voitaisiin yleisesti ottaen katsoa olevan yksin määräävässä asemassa tietyillä kansallisilla markkinoilla. Sulautuma ei myöskään ole aiheuttanut markkinoiden sulkemiseen liittyviä kilpailuongelmia digitaalisen musiikin vähittäismyyjille, kannettavien musiikkisoitinten valmistajille tai riippumattomille levy-yhtiöille. Digitaalisten markkinoiden voidaan katsoa tarjoavan erityisesti riippumattomille levy-yhtiöille tilaisuuden vastata kysyntään joutumatta turvautumaan jakeluun ja perinteisiin vähittäismyyjiin. |
| --- | --- |

14.

Vaikka musiikkiääniteteollisuus oli keskittynyttä jo ennen vuonna 2004 toteutettua sulautumaa, Sony BMG:n markkinaosuudet ovat koko ajan alittaneet tason, jolla yrityksen voitaisiin yleisesti ottaen katsoa olevan yksin määräävässä asemassa tietyillä kansallisilla markkinoilla. Sulautuma ei myöskään ole aiheuttanut markkinoiden sulkemiseen liittyviä kilpailuongelmia digitaalisen musiikin vähittäismyyjille, kannettavien musiikkisoitinten valmistajille tai riippumattomille levy-yhtiöille. Digitaalisten markkinoiden voidaan katsoa tarjoavan erityisesti riippumattomille levy-yhtiöille tilaisuuden vastata kysyntään joutumatta turvautumaan jakeluun ja perinteisiin vähittäismyyjiin.

1.2   Ei näyttöä yhteisen määräävän aseman luomisesta tai vahvistumisesta musiikin digitaalisen jakelun markkinoilla

| 15. | Markkinatutkimuksessa keskityttiin tarkastelemaan kysymystä siitä, onko keskittymä johtanut yhteisen määräävän aseman luomiseen tai vahvistumiseen markkinoilla, joilla tukkukauppiaat myyvät musiikkilisenssejä digitaalisen musiikin tarjoajille. Koska verkkokaupoissa/matkaviestinverkossa musiikkia tarjoavat yhteisöt tarvitsevat lisenssit kaikilta tärkeimmiltä tukkukauppiailta voidakseen tarjota mahdollisimman kattavaa valikoimaa, on tutkittava, voidaanko Sony BMG:n katsoa mahdollistaneen suurimpien tukkukauppiaiden pääsyn tai helpottaneen merkittävästi niiden pääsyä yhteiseen määräävän asemaan digitaalisen musiikin lisensoinnin tukkumarkkinoilla, jotka olivat jo ennestään keskittyneet. |
| --- | --- |

15.

Markkinatutkimuksessa keskityttiin tarkastelemaan kysymystä siitä, onko keskittymä johtanut yhteisen määräävän aseman luomiseen tai vahvistumiseen markkinoilla, joilla tukkukauppiaat myyvät musiikkilisenssejä digitaalisen musiikin tarjoajille. Koska verkkokaupoissa/matkaviestinverkossa musiikkia tarjoavat yhteisöt tarvitsevat lisenssit kaikilta tärkeimmiltä tukkukauppiailta voidakseen tarjota mahdollisimman kattavaa valikoimaa, on tutkittava, voidaanko Sony BMG:n katsoa mahdollistaneen suurimpien tukkukauppiaiden pääsyn tai helpottaneen merkittävästi niiden pääsyä yhteiseen määräävän asemaan digitaalisen musiikin lisensoinnin tukkumarkkinoilla, jotka olivat jo ennestään keskittyneet.

Markkinoiden erityispiirteet

| 16. | Salaiseen yhteistoimintaan perustuvan yhteistyön katsotaan yleensä olevan ristiriidassa digitaalisen musiikin markkinoille ominaisen dynaamisen ja epävakaan luonteen kanssa. Digitaalisen musiikin markkinoiden kehityksestä ollaan epävarmoja, sillä liiketoimintamallit ovat vaihtelevia ja kehittyvät koko ajan. Vaikka digitaalisen musiikin markkinoille tulee usein uusia tulokkaita, kysyntä on erittäin keskittynyttä, sillä Applen verkkomusiikkipalvelu iTunes on johtava digitaalisen musiikin vähittäismyyjä kaikilla kansallisilla markkinoilla. Tämän ansiosta iTunesilla on tietynasteista tasapainottavaa ostovoimaa. Hinnoittelustrategia, jota iTunes noudattaa digitaalisen musiikin markkinoilla ja jota useimmat muut musiikkipalveluiden tarjoajat jäljittelevät, perustuu musiikkikappaleiden myyntiin kiinteään hintaan, mikä rajoittaa tuntuvasti suurimpien levy-yhtiöiden valmiuksia eriyttää hinnoitteluaan tukkukaupan tasolla. |
| --- | --- |

16.

Salaiseen yhteistoimintaan perustuvan yhteistyön katsotaan yleensä olevan ristiriidassa digitaalisen musiikin markkinoille ominaisen dynaamisen ja epävakaan luonteen kanssa. Digitaalisen musiikin markkinoiden kehityksestä ollaan epävarmoja, sillä liiketoimintamallit ovat vaihtelevia ja kehittyvät koko ajan. Vaikka digitaalisen musiikin markkinoille tulee usein uusia tulokkaita, kysyntä on erittäin keskittynyttä, sillä Applen verkkomusiikkipalvelu iTunes on johtava digitaalisen musiikin vähittäismyyjä kaikilla kansallisilla markkinoilla. Tämän ansiosta iTunesilla on tietynasteista tasapainottavaa ostovoimaa. Hinnoittelustrategia, jota iTunes noudattaa digitaalisen musiikin markkinoilla ja jota useimmat muut musiikkipalveluiden tarjoajat jäljittelevät, perustuu musiikkikappaleiden myyntiin kiinteään hintaan, mikä rajoittaa tuntuvasti suurimpien levy-yhtiöiden valmiuksia eriyttää hinnoitteluaan tukkukaupan tasolla.

Edellytykset yhteisen määräävän aseman toteamiselle

| 17. | Markkinatutkimuksessa on selvitetty, täyttyvätkö yhteisen määräävän aseman toteamiselle asetetut edellytykset digitaalisen musiikin markkinoilla. |
| --- | --- |

17.

Markkinatutkimuksessa on selvitetty, täyttyvätkö yhteisen määräävän aseman toteamiselle asetetut edellytykset digitaalisen musiikin markkinoilla.

Avoimuus

| 18. | Tutkimuksessa tarkasteltiin erityisesti sitä, voidaanko vallitsevan vähittäishinnoittelumallin katsoa tarjonneen suurimmille levy-yhtiöille suoran tai epäsuoran vertailukohdan, jonka perusteella ne ovat voineet koordinoida hintojaan. Jotta voitaisiin selvittää, kykenivätkö suurimmat levy-yhtiöt seuraamaan koordinoinnin ehtojen noudattamista, on tutkittu, missä määrin kyseiset levy-yhtiöt ovat yhdenmukaistaneet hintatasoja digitaalisen musiikin tarjoajien kanssa tehdyissä sopimuksissa. Jos havaittavissa oli tietynasteista tukkuhintojen yhdenmukaistamista, tutkittiin, johtuiko se todennäköisesti koordinoinnista vai ennemminkin kilpailutekijöistä, kuten digitaalimusiikin suurten vähittäismyyjien neuvotteluvoimasta tai siitä, että digitaalisen musiikin markkinat ovat vasta kehittymässä. Komission tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että kukin suuri levy-yhtiö pyrkii maksimoimaan digitaalisesta musiikista saamansa tuotot. Kyseiset levy-yhtiöt veloittavat erisuuruisia hintoja, noudattavat erilaisia hinnoittelujärjestelmiä ja käyttävät erilaisia liiketoimintamalleja. Lisäksi nämä erot kasvavat koko ajan. |
| --- | --- |

18.

Tutkimuksessa tarkasteltiin erityisesti sitä, voidaanko vallitsevan vähittäishinnoittelumallin katsoa tarjonneen suurimmille levy-yhtiöille suoran tai epäsuoran vertailukohdan, jonka perusteella ne ovat voineet koordinoida hintojaan. Jotta voitaisiin selvittää, kykenivätkö suurimmat levy-yhtiöt seuraamaan koordinoinnin ehtojen noudattamista, on tutkittu, missä määrin kyseiset levy-yhtiöt ovat yhdenmukaistaneet hintatasoja digitaalisen musiikin tarjoajien kanssa tehdyissä sopimuksissa. Jos havaittavissa oli tietynasteista tukkuhintojen yhdenmukaistamista, tutkittiin, johtuiko se todennäköisesti koordinoinnista vai ennemminkin kilpailutekijöistä, kuten digitaalimusiikin suurten vähittäismyyjien neuvotteluvoimasta tai siitä, että digitaalisen musiikin markkinat ovat vasta kehittymässä. Komission tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että kukin suuri levy-yhtiö pyrkii maksimoimaan digitaalisesta musiikista saamansa tuotot. Kyseiset levy-yhtiöt veloittavat erisuuruisia hintoja, noudattavat erilaisia hinnoittelujärjestelmiä ja käyttävät erilaisia liiketoimintamalleja. Lisäksi nämä erot kasvavat koko ajan.

| 19. | Tutkimuksen mukaan tukkumyynnin hinnoittelujärjestelmät ja -sopimukset ovat muuttuneet yhä vaihtelevimmiksi ja monimutkaisemmiksi 36 viime kuukauden aikana. Järjestelmien ja sopimusten muuttuminen yhä monimutkaisemmiksi johtuu suurimpien levy-yhtiöiden ja digitaalisen musiikin vähittäismyyjien välisten neuvotteluiden vaikutuksista. Tämän seurauksena sopimukset ovat yhä yksilöllisempiä ja perustuvat vähittäismyyjän markkina-asemaan ja sen tarjoaman palvelun arvostukseen. On myös yhä yleisempää, että hintajärjestelmiä tarkistetaan ja niistä neuvotellaan uudelleen. Lisäksi sisältöryhmien eriyttäminen on muuttumassa yhä hienojakoisemmaksi. Digitaalisen musiikin vähittäismyyjien kanssa kansallisella tasolla tehtävissä sopimuksissa on yhä suurempia eroja, sillä suurimpien levy-yhtiöiden paikallisella johdolla on tietyssä jäsenvaltiossa käytävissä sopimusneuvotteluissa aiempaa enemmän vaikutusvaltaa. Markkinatutkimuksessa on havaittu useita seikkoja, jotka rajoittavat huomattavasti suurimpien levy-yhtiöiden kykyä havaita poikkeamiset mahdollisesta tukkuhintojen salaisesta koordinoinnista havaittujen vähittäishintojen perusteella. Yleissuuntauksena on kehitys kohti tukkuhinnoittelun muuttumista yhä hienojakoisemmaksi. Yleispiirteitä ovat muun muassa: i) alennukset ja määräperusteiset hinnat, ii) kaksitasoinen hinnoittelujärjestelmä, iii) ennakot, iv) erilaiset käyttörajoitukset ja v) sisältöpaketit. |
| --- | --- |

19.

Tutkimuksen mukaan tukkumyynnin hinnoittelujärjestelmät ja -sopimukset ovat muuttuneet yhä vaihtelevimmiksi ja monimutkaisemmiksi 36 viime kuukauden aikana. Järjestelmien ja sopimusten muuttuminen yhä monimutkaisemmiksi johtuu suurimpien levy-yhtiöiden ja digitaalisen musiikin vähittäismyyjien välisten neuvotteluiden vaikutuksista. Tämän seurauksena sopimukset ovat yhä yksilöllisempiä ja perustuvat vähittäismyyjän markkina-asemaan ja sen tarjoaman palvelun arvostukseen. On myös yhä yleisempää, että hintajärjestelmiä tarkistetaan ja niistä neuvotellaan uudelleen. Lisäksi sisältöryhmien eriyttäminen on muuttumassa yhä hienojakoisemmaksi. Digitaalisen musiikin vähittäismyyjien kanssa kansallisella tasolla tehtävissä sopimuksissa on yhä suurempia eroja, sillä suurimpien levy-yhtiöiden paikallisella johdolla on tietyssä jäsenvaltiossa käytävissä sopimusneuvotteluissa aiempaa enemmän vaikutusvaltaa. Markkinatutkimuksessa on havaittu useita seikkoja, jotka rajoittavat huomattavasti suurimpien levy-yhtiöiden kykyä havaita poikkeamiset mahdollisesta tukkuhintojen salaisesta koordinoinnista havaittujen vähittäishintojen perusteella. Yleissuuntauksena on kehitys kohti tukkuhinnoittelun muuttumista yhä hienojakoisemmaksi. Yleispiirteitä ovat muun muassa: i) alennukset ja määräperusteiset hinnat, ii) kaksitasoinen hinnoittelujärjestelmä, iii) ennakot, iv) erilaiset käyttörajoitukset ja v) sisältöpaketit.

| 20. | Näistä piirteistä erillään on tutkittu, onko todettu hintojen yhdenmukaistamistaso sinänsä riittävä, jotta verkkokaupan markkinasegmentin voitaisiin katsoa olevan avoin. Komissio on analysoinut suurimpien levy-yhtiöiden aiempia hintatietoja ja sopimuksia, joita ne ovat tehneet digitaalisen musiikin vähittäismyyjien kanssa. Se on arvioinut sen jälkeen, missä määrin kyseiset levy-yhtiöt soveltavat yhdenmukaisia hintatasoja tutkinnan kohteina olleissa 15 jäsenvaltiossa toimivien digitaalisen musiikin tarjoajien kanssa tekemissään sopimuksissa. Tutkimuksessa on selvitetty avoimuusastetta ja hintajärjestelmien kehittymistä, mahdollisuutta siihen, että suurimmat levy-yhtiöt yhdenmukaistavat hintojaan ja muita sopimusehtojaan, ja sitä, missä määrin sulautuma on vaikuttanut sopimusehtoihin. |
| --- | --- |

20.

Näistä piirteistä erillään on tutkittu, onko todettu hintojen yhdenmukaistamistaso sinänsä riittävä, jotta verkkokaupan markkinasegmentin voitaisiin katsoa olevan avoin. Komissio on analysoinut suurimpien levy-yhtiöiden aiempia hintatietoja ja sopimuksia, joita ne ovat tehneet digitaalisen musiikin vähittäismyyjien kanssa. Se on arvioinut sen jälkeen, missä määrin kyseiset levy-yhtiöt soveltavat yhdenmukaisia hintatasoja tutkinnan kohteina olleissa 15 jäsenvaltiossa toimivien digitaalisen musiikin tarjoajien kanssa tekemissään sopimuksissa. Tutkimuksessa on selvitetty avoimuusastetta ja hintajärjestelmien kehittymistä, mahdollisuutta siihen, että suurimmat levy-yhtiöt yhdenmukaistavat hintojaan ja muita sopimusehtojaan, ja sitä, missä määrin sulautuma on vaikuttanut sopimusehtoihin.

| 21. | Eri markkinasegmenttien osalta hintavaihtelu on näkyvintä tilauspalveluiden, streamingin, latausten (nk. tethered downloads) ja mainontaan perustuvien musiikkipalveluiden aloilla, joilla on kehittynyt hyvin monenlaisia liiketoimintamalleja. Näiden sovellusten osalta tukkuhinnoittelu ja muut sopimusehdot eivät ole avoimia eivätkä suurimmat levy-yhtiöt harjoita yhdenmukaistamista. Myös matkaviestinsovellusten (soittoäänet, matkaviestinverkosta ladatut kappaleet ja videot) hinnoissa on erittäin suurta vaihtelua. Suurimpien levy-yhtiöiden hintatasoja ei ole yleisesti ottaen yhdenmukaistettu, sillä useimmat niistä soveltavat eri hintoja samassa maassa toimiviin eri palveluntarjoajiin, jotka tarjoavat musiikkia matkaviestinverkossa. Useimpien suurten levy-yhtiöiden hinnoittelussa on lisäksi suurta vaihtelua yksittäisten matkaviestinverkossa musiikkia tarjoavien toimijoiden tasolla. Hintojen eriyttäminen myyntimäärien perusteella on myös yleistymässä. |
| --- | --- |

21.

Eri markkinasegmenttien osalta hintavaihtelu on näkyvintä tilauspalveluiden, streamingin, latausten (nk. tethered downloads) ja mainontaan perustuvien musiikkipalveluiden aloilla, joilla on kehittynyt hyvin monenlaisia liiketoimintamalleja. Näiden sovellusten osalta tukkuhinnoittelu ja muut sopimusehdot eivät ole avoimia eivätkä suurimmat levy-yhtiöt harjoita yhdenmukaistamista. Myös matkaviestinsovellusten (soittoäänet, matkaviestinverkosta ladatut kappaleet ja videot) hinnoissa on erittäin suurta vaihtelua. Suurimpien levy-yhtiöiden hintatasoja ei ole yleisesti ottaen yhdenmukaistettu, sillä useimmat niistä soveltavat eri hintoja samassa maassa toimiviin eri palveluntarjoajiin, jotka tarjoavat musiikkia matkaviestinverkossa. Useimpien suurten levy-yhtiöiden hinnoittelussa on lisäksi suurta vaihtelua yksittäisten matkaviestinverkossa musiikkia tarjoavien toimijoiden tasolla. Hintojen eriyttäminen myyntimäärien perusteella on myös yleistymässä.

| 22. | Verkosta ladatun musiikin osalta hintaerot ovat erittäin suuret suosituimpien singlekappaleiden ja albumien sekä keskihintaisten singlekappaleiden ja albumien välillä. Peruslatausten (kappaleiden ja albumien) osalta yksilöitiin kolme vähittäismyyjien ryhmää, joissa havaittiin eriasteista hintavaihtelua. Kaikissa arvioinnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa useimpien digitaalisen musiikin tarjoajien tietyltä musiikkipalveluntarjoajalta veloittamissa tukkuhinnoissa oli suhteellisen suurta vaihtelua ja erot voivat vaihdella ajan mittaan. Toisen musiikkipalveluntarjoajien ryhmän tapauksessa hintavaihtelu oli vähäisempää. Tällä hetkellä veloitettavien tukkuhintojen vaihtelu on 10–15 prosenttia. Myös näiden musiikkipalveluntarjoajien tapauksessa hintojen yhdenmukaistamisasteessa on kaikissa arvioiduissa jäsenvaltioissa huomattavaa vaihtelua eri palveluntarjoajien välillä. Suurimmat levy-yhtiöt eivät sovella tiettyyn vähittäismyyjään johdomukaisesti tiettyä hintatasoa. Tilanteet vaihtuvat ajan mittaan, sillä tietyltä musiikkipalveluntarjoajalta korkeinta hintaa veloittava levy-yhtiö voi muuttua 24 kuukauden kuluttua kyseisen palveluntarjoajan kannalta edullisimmaksi vaihtoehdoksi. Tällaisia havaintoja voidaan tuskin katsoa salaisen yhteistoiminnan teorian mukaisiksi. |
| --- | --- |

22.

Verkosta ladatun musiikin osalta hintaerot ovat erittäin suuret suosituimpien singlekappaleiden ja albumien sekä keskihintaisten singlekappaleiden ja albumien välillä. Peruslatausten (kappaleiden ja albumien) osalta yksilöitiin kolme vähittäismyyjien ryhmää, joissa havaittiin eriasteista hintavaihtelua. Kaikissa arvioinnin kohteina olleissa jäsenvaltioissa useimpien digitaalisen musiikin tarjoajien tietyltä musiikkipalveluntarjoajalta veloittamissa tukkuhinnoissa oli suhteellisen suurta vaihtelua ja erot voivat vaihdella ajan mittaan. Toisen musiikkipalveluntarjoajien ryhmän tapauksessa hintavaihtelu oli vähäisempää. Tällä hetkellä veloitettavien tukkuhintojen vaihtelu on 10–15 prosenttia. Myös näiden musiikkipalveluntarjoajien tapauksessa hintojen yhdenmukaistamisasteessa on kaikissa arvioiduissa jäsenvaltioissa huomattavaa vaihtelua eri palveluntarjoajien välillä. Suurimmat levy-yhtiöt eivät sovella tiettyyn vähittäismyyjään johdomukaisesti tiettyä hintatasoa. Tilanteet vaihtuvat ajan mittaan, sillä tietyltä musiikkipalveluntarjoajalta korkeinta hintaa veloittava levy-yhtiö voi muuttua 24 kuukauden kuluttua kyseisen palveluntarjoajan kannalta edullisimmaksi vaihtoehdoksi. Tällaisia havaintoja voidaan tuskin katsoa salaisen yhteistoiminnan teorian mukaisiksi.

| 23. | Jonkinasteista hintojen yhdenmukaistamista on havaittavissa iTunes-musiikkipalvelussa. Tietyt suuret levy-yhtiöt yrittivät suostutella Applen soveltamaan eriytettyjä hintoja (suosituimpien uutuuksien hintojen korottamiseksi ja vähemmän suosittujen hintojen alentamiseksi) sen tuodessa iTunesin Euroopan markkinoille. Applen kerrotaan kuitenkin kieltäytyneen luopumasta ”sama hinta kappaleesta riippumatta” -periaatteeseen perustuvasta hinnoittelukäytännöstään. Koska iTunes on päässyt erittäin vahvaan asemaan kysyntäpuolen markkinoilla (sen osuus esimerkiksi yhden suurimpiin kuuluvan levy-yhtiön verkosta ladatusta musiikista kertyneistä tuloista Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Itävallassa ja Belgiassa oli vuonna 2006 yli 80 prosenttia), sen neuvotteluvoimalla näyttää olevan suuri vaikutus hintoihin. Lisäksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jonka digitaalisen musiikin markkinat edustavat ETA:n kehityksen kärkeä, iTunes UK soveltaa ”sama hinta kappaleesta riippumatta” -hinnoittelujärjestelmää (vaikkakin se veloittaa siellä euroaluetta korkeampia hintoja), vaikka tietyt suurimmista levy-yhtiöistä soveltavat tukkuhintoja, jotka eroavat merkittävästi muiden suurimpien levy-yhtiöiden hinnoista. Sitä, miksi eräät suurimmista levy-yhtiöistä suostuvat veloittamaan alhaisempaa tukkuhintaa kuin toiset suuret levy-yhtiöt, ei voida selittää salaiseen yhteistoimintaan perustuvalla järjestelmällä. Tähän on syynä erityisesti se, että iTunesin kanssa uuden sopimuksen tehneet suuret levy-yhtiöt ovat säilyttäneet hintaerot ennallaan. |
| --- | --- |

23.

Jonkinasteista hintojen yhdenmukaistamista on havaittavissa iTunes-musiikkipalvelussa. Tietyt suuret levy-yhtiöt yrittivät suostutella Applen soveltamaan eriytettyjä hintoja (suosituimpien uutuuksien hintojen korottamiseksi ja vähemmän suosittujen hintojen alentamiseksi) sen tuodessa iTunesin Euroopan markkinoille. Applen kerrotaan kuitenkin kieltäytyneen luopumasta ”sama hinta kappaleesta riippumatta” -periaatteeseen perustuvasta hinnoittelukäytännöstään. Koska iTunes on päässyt erittäin vahvaan asemaan kysyntäpuolen markkinoilla (sen osuus esimerkiksi yhden suurimpiin kuuluvan levy-yhtiön verkosta ladatusta musiikista kertyneistä tuloista Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Itävallassa ja Belgiassa oli vuonna 2006 yli 80 prosenttia), sen neuvotteluvoimalla näyttää olevan suuri vaikutus hintoihin. Lisäksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jonka digitaalisen musiikin markkinat edustavat ETA:n kehityksen kärkeä, iTunes UK soveltaa ”sama hinta kappaleesta riippumatta” -hinnoittelujärjestelmää (vaikkakin se veloittaa siellä euroaluetta korkeampia hintoja), vaikka tietyt suurimmista levy-yhtiöistä soveltavat tukkuhintoja, jotka eroavat merkittävästi muiden suurimpien levy-yhtiöiden hinnoista. Sitä, miksi eräät suurimmista levy-yhtiöistä suostuvat veloittamaan alhaisempaa tukkuhintaa kuin toiset suuret levy-yhtiöt, ei voida selittää salaiseen yhteistoimintaan perustuvalla järjestelmällä. Tähän on syynä erityisesti se, että iTunesin kanssa uuden sopimuksen tehneet suuret levy-yhtiöt ovat säilyttäneet hintaerot ennallaan.

Vastatoimet

| 24. | Toinen edellytys yhteisen määräävän aseman toteamiselle on se, että säännöistä poikkeamisen varalle on kehitetty jonkinlainen kurinpitojärjestelmä. Markkinatutkimuksessa ei ole havaittu merkkejä uskottavasta kurinpitojärjestelmästä, joka pakottaisi suurimmat levy-yhtiöt noudattamaan salaiseen yhteistoimintaan perustuvaa järjestelmää. Suurimpien levy-yhtiöiden tukkuhinnoissa voi olla huomattavaa vaihtelua molempiin suuntiin ilman havaittavissa olevaa reaktiota muiden suurten levy-yhtiöiden suunnalta. Tätä tilannetta ei voida kuitenkaan pitää osoituksena siitä, että kyse olisi avoimista markkinoista, joilla säännöistä poikkeaminen olisi helppo havaita ja joilla muut voivat toteuttaa vastatoimia saadakseen sääntöjä rikkoneen jälleen mukaan salaiseen yhteistoimintaan. Suurimmat levy-yhtiöt ovat lisäksi soveltaneet varsinkin 12 viime kuukauden aikana aiempaa vaihtelevampia lyhyen ja pitkän aikavälin strategioita. Tutkimuksessa ei ole saatu näyttöä, jolla pystyttäisiin selittämään, kuinka tiettyjen suurimpien levy-yhtiöiden yksipuoliset toimet sopisivat yhteen salaiseen yhteistoimintaan perustuvan järjestelmän kanssa tai miksi kyseiset toimet, joiden vaikutukset kattavat huomattavan osan digitaalisen musiikin markkinoista, eivät ole johtaneet vastatoimiin. |
| --- | --- |

24.

Toinen edellytys yhteisen määräävän aseman toteamiselle on se, että säännöistä poikkeamisen varalle on kehitetty jonkinlainen kurinpitojärjestelmä. Markkinatutkimuksessa ei ole havaittu merkkejä uskottavasta kurinpitojärjestelmästä, joka pakottaisi suurimmat levy-yhtiöt noudattamaan salaiseen yhteistoimintaan perustuvaa järjestelmää. Suurimpien levy-yhtiöiden tukkuhinnoissa voi olla huomattavaa vaihtelua molempiin suuntiin ilman havaittavissa olevaa reaktiota muiden suurten levy-yhtiöiden suunnalta. Tätä tilannetta ei voida kuitenkaan pitää osoituksena siitä, että kyse olisi avoimista markkinoista, joilla säännöistä poikkeaminen olisi helppo havaita ja joilla muut voivat toteuttaa vastatoimia saadakseen sääntöjä rikkoneen jälleen mukaan salaiseen yhteistoimintaan. Suurimmat levy-yhtiöt ovat lisäksi soveltaneet varsinkin 12 viime kuukauden aikana aiempaa vaihtelevampia lyhyen ja pitkän aikavälin strategioita. Tutkimuksessa ei ole saatu näyttöä, jolla pystyttäisiin selittämään, kuinka tiettyjen suurimpien levy-yhtiöiden yksipuoliset toimet sopisivat yhteen salaiseen yhteistoimintaan perustuvan järjestelmän kanssa tai miksi kyseiset toimet, joiden vaikutukset kattavat huomattavan osan digitaalisen musiikin markkinoista, eivät ole johtaneet vastatoimiin.

Tasapainotusmahdollisuudet

| 25. | Jotta koordinointi olisi kestävää, ulkopuolisten (esimerkiksi nykyisten ja tulevien kilpailijoiden, jotka eivät osallistu koordinointiin, sekä asiakkaiden) reaktiot eivät saisi vaarantaa koordinoinnilla tavoiteltuja tuloksia. Potentiaalisista kilpailijoista riippumattomat levy-yhtiöt kohdistavat suurimpiin levy-yhtiöihin vain vähäistä kilpailupainetta. Asiakkaiden joukosta iTunes on hankkinut suhteellisen vahvan neuvotteluaseman suhteessa suurimpiin levy-yhtiöihin verkkolatausten osalta (ja on vastustanut menestyksekkäästi kaikenlaista singlekappaleiden tukkuhintojen eriyttämistä). Markkinatutkimus osoittaa kuitenkin yksiselitteisesti, että digitaalisen musiikin tarjoajalla on oltava käytettävissään kaikkien suurimpien levy-yhtiöiden valikoima voidakseen vastata listahitteihin kohdistuvaan kysyntään. Koska listahitit eivät ole korvattavissa, tämä riippuvuus vaikuttaa musiikkipalveluiden tarjoajien tasapainottavaan ostovoimaan. |
| --- | --- |

25.

Jotta koordinointi olisi kestävää, ulkopuolisten (esimerkiksi nykyisten ja tulevien kilpailijoiden, jotka eivät osallistu koordinointiin, sekä asiakkaiden) reaktiot eivät saisi vaarantaa koordinoinnilla tavoiteltuja tuloksia. Potentiaalisista kilpailijoista riippumattomat levy-yhtiöt kohdistavat suurimpiin levy-yhtiöihin vain vähäistä kilpailupainetta. Asiakkaiden joukosta iTunes on hankkinut suhteellisen vahvan neuvotteluaseman suhteessa suurimpiin levy-yhtiöihin verkkolatausten osalta (ja on vastustanut menestyksekkäästi kaikenlaista singlekappaleiden tukkuhintojen eriyttämistä). Markkinatutkimus osoittaa kuitenkin yksiselitteisesti, että digitaalisen musiikin tarjoajalla on oltava käytettävissään kaikkien suurimpien levy-yhtiöiden valikoima voidakseen vastata listahitteihin kohdistuvaan kysyntään. Koska listahitit eivät ole korvattavissa, tämä riippuvuus vaikuttaa musiikkipalveluiden tarjoajien tasapainottavaan ostovoimaan.

| 26. | Voidaan todeta, että suurimpien levy-yhtiöiden, jotka voivat käyttää hyväkseen välttämätöntä sisältöään, ja iTunesin (ja yhä useampien vahvojen toimijoiden, kuten teleoperaattoreiden) välillä vallitsee voimatasapaino. Koska ostovoiman aste on digitaalisilla markkinoilla edelleen huomattavasti suurempi kuin fyysisillä markkinoilla, digitaalimarkkinoiden asiakkaat voivat käytännössä uhata tietyssä määrin hyötyä, jota suurimmat levy-yhtiöt voisivat saada koordinoinnista. |
| --- | --- |

26.

Voidaan todeta, että suurimpien levy-yhtiöiden, jotka voivat käyttää hyväkseen välttämätöntä sisältöään, ja iTunesin (ja yhä useampien vahvojen toimijoiden, kuten teleoperaattoreiden) välillä vallitsee voimatasapaino. Koska ostovoiman aste on digitaalisilla markkinoilla edelleen huomattavasti suurempi kuin fyysisillä markkinoilla, digitaalimarkkinoiden asiakkaat voivat käytännössä uhata tietyssä määrin hyötyä, jota suurimmat levy-yhtiöt voisivat saada koordinoinnista.

1.3   Sulautuman vaikutukset

| 27. | Vaikka sulautuma on vähentänyt kilpailusuhteiden määrää, markkinatutkimuksessa ei ole saatu näyttöä siitä, että se olisi mahdollistanut salaisen koordinoinnin tai helpottanut sitä. Sopimus- ja hintatiedot osoittavat lisäksi, että sulautuma ei ole johtanut BMG:n eikä Sonyn sisällön tukkuhintojen yleisiin korotuksiin. |
| --- | --- |

27.

Vaikka sulautuma on vähentänyt kilpailusuhteiden määrää, markkinatutkimuksessa ei ole saatu näyttöä siitä, että se olisi mahdollistanut salaisen koordinoinnin tai helpottanut sitä. Sopimus- ja hintatiedot osoittavat lisäksi, että sulautuma ei ole johtanut BMG:n eikä Sonyn sisällön tukkuhintojen yleisiin korotuksiin.

1.4   Päätelmät

| 28. | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että sulautumalla ei ole luotu eikä vahvistettu eikä tulla luomaan eikä vahvistamaan neljälle jäljelle jäävälle suurelle levy-yhtiölle minkään ETA-maan digitaalisen musiikin lisenssien markkinoilla yhteistä määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla estyisi olennaisesti. |
| --- | --- |

28.

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että sulautumalla ei ole luotu eikä vahvistettu eikä tulla luomaan eikä vahvistamaan neljälle jäljelle jäävälle suurelle levy-yhtiölle minkään ETA-maan digitaalisen musiikin lisenssien markkinoilla yhteistä määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla estyisi olennaisesti.

2.   Fyysisten musiikkiäänitteiden markkinat

2.1   Ei koordinoimattomia vaikutuksia

| 29. | Musiikkiäänitteiden markkinoille kaikissa sulautuman vaikutuspiiriin kuuluvissa maissa on ominaista se, että niillä toimii neljä suurta levy-yhtiötä (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group ja EMI), joiden yhteenlaskettu markkinaosuus on 80 prosenttia, ja lisäksi lukuisia huomattavasti pienempiä riippumattomia levy-yhtiöitä. Universal on markkinajohtaja ennen Sony BMG:tä, EMI:ä ja Warneria. Sony BMG:n markkinaosuus ei ole riittävä, jotta se pääsisi yksin määräävään asemaan millään merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

29.

Musiikkiäänitteiden markkinoille kaikissa sulautuman vaikutuspiiriin kuuluvissa maissa on ominaista se, että niillä toimii neljä suurta levy-yhtiötä (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group ja EMI), joiden yhteenlaskettu markkinaosuus on 80 prosenttia, ja lisäksi lukuisia huomattavasti pienempiä riippumattomia levy-yhtiöitä. Universal on markkinajohtaja ennen Sony BMG:tä, EMI:ä ja Warneria. Sony BMG:n markkinaosuus ei ole riittävä, jotta se pääsisi yksin määräävään asemaan millään merkityksellisillä markkinoilla.

2.2   Ei näyttöä yhteisen määräävän aseman luomisesta tai vahvistamisesta musiikin fyysisen jakelun markkinoilla

Muu kuin hintaan liittyvä koordinointi

| 30. | Komissio on analysoinut ja hylännyt seuraavat koordinointiteoriat, joiden mukaan suurimmat levy-yhtiöt saattaisivat rajoittaa riippumattomien levy-yhtiöiden pääsyä vähittäismyyjien luokse muiden kuin musiikkiäänitemarkkinoilla veloitettaviin hintoihin liittyvien näkökohtien perusteella. Ei ole myöskään ilmeistä, että kyseiset seikat rajoittaisivat suurimpien levy-yhtiöidenkään välistä kilpailua.
  —   Tuotteille varattu hyllytila: Markkinatutkimuksesta on saatu vahvistus sille, että riippumattomien levy-yhtiöiden julkaisemiin hittikappaleisiin sovelletaan samoja ehtoja kuin suurten yhtiöiden hittikappaleisiin. Vähittäiskauppiaat jakavat tuotteille varatun tilan itsenäisesti sen perusteella, kuinka suureksi ne arvioivat albumien myyntipotentiaalin.
  —   Soittoajan saaminen: Useimmat menestyneet radioyhtiöt Euroopassa soittavat musiikkia soittolistan perusteella. Kaikki levy-yhtiöt kilpailevat soittolistoille pääsystä, sillä säännöllisen soittoajan saaminen on yksi myyntiä tukevista seikoista. Useimmat kilpailijat ovat ilmoittaneet, että tv- ja radioasemat eivät ole erityisesti suosineet heidän konserniinsa kuuluvia levy-yhtiöitä tehdessään päätöksiä soittoajan jakamisesta musiikkikappaleiden kesken. Riippumattomien levy-yhtiöiden yhteenlaskettu prosentuaalinen osuus soittoajasta kasvoi kymmenessä niistä 15 ETA-maasta, jotka olivat analysoitavina vuosina 2003–2005.
  —   Hittilistoja koskevat säännöt: Hittilistojen olemassaolo voi lisätä avoimuutta tarjoamalla markkinoita seuraaville säännöllisesti tietoa kilpailijoiden CD-albumien menestymisestä. Komission tutkimuksessa ei kuitenkaan ole havaittu viitteitä siitä, että suurimmat levy-yhtiöt käyttäisivät hittilistoja koskevia sääntöjä evätäkseen riippumattomien levy-yhtiöiden artistien pääsyn listoille. Komissio toteaa lisäksi, että 12 maassa CD-albumien pääsy listoille edellyttää tiettyjä vähimmäishintoja, jotka ovat kuitenkin liian alhaisia estääkseen levy-yhtiöitä kilpailemasta keskenään hintaerojen perusteella ja/tai luomalla vertailukohtia, joiden avulla suurimmat levy-yhtiöt voisivat koordinoida toimintaansa.
  —   Julkaisupäivät: Sony BMG on myöntänyt, että sen kilpailijoiden albumien julkaisupäivillä on vaikutusta sen omien albumien julkaisupäiviä koskeviin päätöksiin. Julkaisupäivistä julkaistaan usein tiedotteita eli ne ovat avoimia tai liittyvät tiettyihin tapahtumiin (esim. joulumyyntiin). Julkaisupäiviä siirretään kuitenkin usein myöhemmäksi ja suurimpien levy-yhtiöiden käyttäytymisessä voidaan tuskin tältä osin katsoa olevan kyse salaisesta yhteistoiminnasta, vaan se perustuu ennemminkin kilpailuun, sillä kukin yritys pyrkii optimoimaan julkaisupäivänsä.
  —   Kustannus- ja levytysoikeudet: Kaikilla suurimmilla levy-yhtiöillä on musiikkikustannusalalla toimiva sisaryhtiö. Tästä on poikkeuksena Sony BMG, sillä Bertelsmann myi vuonna 2007 kustannusosastonsa Universalille. Sony/ATV:n, joka on Sonyn ja Michael Jacksonin omistama kustannusalan yhteisyritys, markkinaosuus on huomattavasti kilpailijoitaan pienempi. Komission tutkimuksessa on todettu lisäksi, että yhteisvalvontajärjestöjen olemassaolon vuoksi kustannusyhtiöt eivät pysty käyttämään markkinavoimaa musiikkiäänitteiden markkinoilla.
  —   Kulttuurinen moninaisuus: Markkinatutkimuksen mukaan kaikki levy-yhtiöt ovat mukana tiukassa kilpailussa uusien artistien löytämisestä ja levytyssopimusten tekemisestä heidän kanssaan. Suurimmat levy-yhtiöt ovat vähentäneet listoillaan olevien artistien lukumäärää, mutta vähennys johtuu kysynnän jyrkästä laskusta ja alkoi jo ennen Sonyn ja BMG:n sulautumista. Paikallisten artistien osuus levymyynnistä on kasvanut viime vuosina merkittävästi useimmissa ETA-sopimuksen osapuoliin kuuluvissa maissa. Yhä useampien paikallisten artistien levyjä myydään vähittäiskaupassa sekä perinteisten vähittäismyyntikanavien että internetin kautta. Internet toimii yhä kasvavassa määrin tunnettujen ja tuntemattomien artistien foorumina, jonka kautta he voivat esitellä ja myydä musiikkiaan suoraan asiakkaille käyttämättä perinteisiä vähittäismyyntikanavia. Voidaankin päätellä, että Sonyn ja BMG:n sulautumisella ei ole ollut kielteisiä vaikutuksia kulttuuriseen moninaisuuteen tuotannon, levyttämisen, jakelun ja vähittäiskaupan tasolla. |
| --- | --- |

30.

Komissio on analysoinut ja hylännyt seuraavat koordinointiteoriat, joiden mukaan suurimmat levy-yhtiöt saattaisivat rajoittaa riippumattomien levy-yhtiöiden pääsyä vähittäismyyjien luokse muiden kuin musiikkiäänitemarkkinoilla veloitettaviin hintoihin liittyvien näkökohtien perusteella. Ei ole myöskään ilmeistä, että kyseiset seikat rajoittaisivat suurimpien levy-yhtiöidenkään välistä kilpailua.

—   Tuotteille varattu hyllytila: Markkinatutkimuksesta on saatu vahvistus sille, että riippumattomien levy-yhtiöiden julkaisemiin hittikappaleisiin sovelletaan samoja ehtoja kuin suurten yhtiöiden hittikappaleisiin. Vähittäiskauppiaat jakavat tuotteille varatun tilan itsenäisesti sen perusteella, kuinka suureksi ne arvioivat albumien myyntipotentiaalin.

—   Soittoajan saaminen: Useimmat menestyneet radioyhtiöt Euroopassa soittavat musiikkia soittolistan perusteella. Kaikki levy-yhtiöt kilpailevat soittolistoille pääsystä, sillä säännöllisen soittoajan saaminen on yksi myyntiä tukevista seikoista. Useimmat kilpailijat ovat ilmoittaneet, että tv- ja radioasemat eivät ole erityisesti suosineet heidän konserniinsa kuuluvia levy-yhtiöitä tehdessään päätöksiä soittoajan jakamisesta musiikkikappaleiden kesken. Riippumattomien levy-yhtiöiden yhteenlaskettu prosentuaalinen osuus soittoajasta kasvoi kymmenessä niistä 15 ETA-maasta, jotka olivat analysoitavina vuosina 2003–2005.

—   Hittilistoja koskevat säännöt: Hittilistojen olemassaolo voi lisätä avoimuutta tarjoamalla markkinoita seuraaville säännöllisesti tietoa kilpailijoiden CD-albumien menestymisestä. Komission tutkimuksessa ei kuitenkaan ole havaittu viitteitä siitä, että suurimmat levy-yhtiöt käyttäisivät hittilistoja koskevia sääntöjä evätäkseen riippumattomien levy-yhtiöiden artistien pääsyn listoille. Komissio toteaa lisäksi, että 12 maassa CD-albumien pääsy listoille edellyttää tiettyjä vähimmäishintoja, jotka ovat kuitenkin liian alhaisia estääkseen levy-yhtiöitä kilpailemasta keskenään hintaerojen perusteella ja/tai luomalla vertailukohtia, joiden avulla suurimmat levy-yhtiöt voisivat koordinoida toimintaansa.

—   Julkaisupäivät: Sony BMG on myöntänyt, että sen kilpailijoiden albumien julkaisupäivillä on vaikutusta sen omien albumien julkaisupäiviä koskeviin päätöksiin. Julkaisupäivistä julkaistaan usein tiedotteita eli ne ovat avoimia tai liittyvät tiettyihin tapahtumiin (esim. joulumyyntiin). Julkaisupäiviä siirretään kuitenkin usein myöhemmäksi ja suurimpien levy-yhtiöiden käyttäytymisessä voidaan tuskin tältä osin katsoa olevan kyse salaisesta yhteistoiminnasta, vaan se perustuu ennemminkin kilpailuun, sillä kukin yritys pyrkii optimoimaan julkaisupäivänsä.

—   Kustannus- ja levytysoikeudet: Kaikilla suurimmilla levy-yhtiöillä on musiikkikustannusalalla toimiva sisaryhtiö. Tästä on poikkeuksena Sony BMG, sillä Bertelsmann myi vuonna 2007 kustannusosastonsa Universalille. Sony/ATV:n, joka on Sonyn ja Michael Jacksonin omistama kustannusalan yhteisyritys, markkinaosuus on huomattavasti kilpailijoitaan pienempi. Komission tutkimuksessa on todettu lisäksi, että yhteisvalvontajärjestöjen olemassaolon vuoksi kustannusyhtiöt eivät pysty käyttämään markkinavoimaa musiikkiäänitteiden markkinoilla.

—   Kulttuurinen moninaisuus: Markkinatutkimuksen mukaan kaikki levy-yhtiöt ovat mukana tiukassa kilpailussa uusien artistien löytämisestä ja levytyssopimusten tekemisestä heidän kanssaan. Suurimmat levy-yhtiöt ovat vähentäneet listoillaan olevien artistien lukumäärää, mutta vähennys johtuu kysynnän jyrkästä laskusta ja alkoi jo ennen Sonyn ja BMG:n sulautumista. Paikallisten artistien osuus levymyynnistä on kasvanut viime vuosina merkittävästi useimmissa ETA-sopimuksen osapuoliin kuuluvissa maissa. Yhä useampien paikallisten artistien levyjä myydään vähittäiskaupassa sekä perinteisten vähittäismyyntikanavien että internetin kautta. Internet toimii yhä kasvavassa määrin tunnettujen ja tuntemattomien artistien foorumina, jonka kautta he voivat esitellä ja myydä musiikkiaan suoraan asiakkaille käyttämättä perinteisiä vähittäismyyntikanavia. Voidaankin päätellä, että Sonyn ja BMG:n sulautumisella ei ole ollut kielteisiä vaikutuksia kulttuuriseen moninaisuuteen tuotannon, levyttämisen, jakelun ja vähittäiskaupan tasolla.

Koordinointi hintaan liittyvien seikkojen tasolla

| 31. | Seuraavat koordinointiteoriat, joiden mukaan suurimmat levy-yhtiöt koordinoivat toimintaansa vakiinnuttaakseen fyysisten CD-albumien nettotukkuhinnat kilpailukykyiset hinnat ylittävälle tasolle, on analysoitu ja hylätty. |
| --- | --- |

31.

Seuraavat koordinointiteoriat, joiden mukaan suurimmat levy-yhtiöt koordinoivat toimintaansa vakiinnuttaakseen fyysisten CD-albumien nettotukkuhinnat kilpailukykyiset hinnat ylittävälle tasolle, on analysoitu ja hylätty.

Koordinointi budjettitasolla

| 32. | Komissiolle on esitetty, että suurimpien levy-yhtiöiden vuosibudjetteja käytettäisiin koordinoinnissa vertailukohtana, jonka perusteella levy-yhtiöt tarkkailevat kilpailijoidensa keskimääräisiä vuosialennuksia, tai kaikille vähittäismyyjille (ja niiden kautta kaikille kilpailijoille) suunnattuna merkkinä siitä, että tiettynä vuonna harjoitettua salaista koordinointia jatkettaisiin myös seuraavana vuonna. |
| --- | --- |

32.

Komissiolle on esitetty, että suurimpien levy-yhtiöiden vuosibudjetteja käytettäisiin koordinoinnissa vertailukohtana, jonka perusteella levy-yhtiöt tarkkailevat kilpailijoidensa keskimääräisiä vuosialennuksia, tai kaikille vähittäismyyjille (ja niiden kautta kaikille kilpailijoille) suunnattuna merkkinä siitä, että tiettynä vuonna harjoitettua salaista koordinointia jatkettaisiin myös seuraavana vuonna.

| 33. | Komissio on todennut, että levy-yhtiöt eivät laadi säännöllisesti eri asiakkaille omia budjetteja. Vähittäiskauppiaiden ilmoituksen mukaan ne eivät saa levy-yhtiöiltä tietoja niitä koskevista alennusbudjeteista. Komissio toteaa lisäksi, että levy-yhtiöiden laatimat budjetit ovat luottamuksellisia asiakirjoja eikä tutkinnassa ole saatu näyttöä siitä, että niitä jaettaisiin suurimpien levy-yhtiöiden kesken tai että niitä käytettäisiin muulla tavoin vertailukohtina koordinoinnissa. Komissio katsoo lisäksi, että vaikka budjetteja käytetään välineenä myyntimäärien ja alennusten ennustamisessa, ne soveltuvat huonosti asiakkaille myönnettyjen alennusten säännölliseen (esimerkiksi kuukausittaiseen tai viikoittaiseen) tarkkailuun. Esimerkiksi myyntiennusteisiin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi kuukausibudjetit ylittyvät usein eikä komissio ole havainnut viitteitä siitä, että alennuksia myönnettäisiin vähemmän budjettijaksojen lopulla tai että talousarviosta havaitun säännöllisen poikkeamisen tuloksena toteutettaisiin vastatoimia. Nämä seikat eivät ole sopusoinnussa salaista yhteistoimintaa koskevan teorian kanssa. |
| --- | --- |

33.

Komissio on todennut, että levy-yhtiöt eivät laadi säännöllisesti eri asiakkaille omia budjetteja. Vähittäiskauppiaiden ilmoituksen mukaan ne eivät saa levy-yhtiöiltä tietoja niitä koskevista alennusbudjeteista. Komissio toteaa lisäksi, että levy-yhtiöiden laatimat budjetit ovat luottamuksellisia asiakirjoja eikä tutkinnassa ole saatu näyttöä siitä, että niitä jaettaisiin suurimpien levy-yhtiöiden kesken tai että niitä käytettäisiin muulla tavoin vertailukohtina koordinoinnissa. Komissio katsoo lisäksi, että vaikka budjetteja käytetään välineenä myyntimäärien ja alennusten ennustamisessa, ne soveltuvat huonosti asiakkaille myönnettyjen alennusten säännölliseen (esimerkiksi kuukausittaiseen tai viikoittaiseen) tarkkailuun. Esimerkiksi myyntiennusteisiin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi kuukausibudjetit ylittyvät usein eikä komissio ole havainnut viitteitä siitä, että alennuksia myönnettäisiin vähemmän budjettijaksojen lopulla tai että talousarviosta havaitun säännöllisen poikkeamisen tuloksena toteutettaisiin vastatoimia. Nämä seikat eivät ole sopusoinnussa salaista yhteistoimintaa koskevan teorian kanssa.

Koordinointi kunkin nimikkeen hinnoittelun tasolla

| 34. | Jos kunkin nimikkeen tasolla tapahtuvaa sopimista koskeva teoria pitäisi paikkansa, suurimpien levy-yhtiöiden olisi seurattava koko ajan tuhansia kilpailijoiden julkaisemia albumeja. Markkinatutkimuksessa on todettu, että vaikka suurimmat levy-yhtiöt saattavat kyetä keräämään tietoja tietyistä albumeista vähittäismyyjien kanssa käytävissä keskusteluissa, vaikuttaa erittäin epätodennäköiseltä, että levy-yhtiöt voisivat hankkia kattavia ja tarkkoja tietoja kaikkien kilpailijoidensa albumien hinnoista tai edes niiden levymyyntilistalla olevista albumeista. Markkinatutkimuksessa ei myöskään ole löydetty näyttöä siitä, että suurimmat levy-yhtiöt pyrkisivät käytännössä keräämään tällaisia tietoja lähimainkaan järjestelmällisesti. Lisäksi julkaistut jälleenmyyntihinnat, kampanja-alennukset ja vähittäishinnat muuttuvat jatkuvasti ja niiden tarkkailu edellyttäisi päivittäistä tai vähintäänkin viikoittaista seurantaa, jossa kertyisi valtava määrä tietoa. Kyseinen tietokanta olisi erittäin kallis ratkaisu eikä todennäköisesti olisi kovinkaan kattava. |
| --- | --- |

34.

Jos kunkin nimikkeen tasolla tapahtuvaa sopimista koskeva teoria pitäisi paikkansa, suurimpien levy-yhtiöiden olisi seurattava koko ajan tuhansia kilpailijoiden julkaisemia albumeja. Markkinatutkimuksessa on todettu, että vaikka suurimmat levy-yhtiöt saattavat kyetä keräämään tietoja tietyistä albumeista vähittäismyyjien kanssa käytävissä keskusteluissa, vaikuttaa erittäin epätodennäköiseltä, että levy-yhtiöt voisivat hankkia kattavia ja tarkkoja tietoja kaikkien kilpailijoidensa albumien hinnoista tai edes niiden levymyyntilistalla olevista albumeista. Markkinatutkimuksessa ei myöskään ole löydetty näyttöä siitä, että suurimmat levy-yhtiöt pyrkisivät käytännössä keräämään tällaisia tietoja lähimainkaan järjestelmällisesti. Lisäksi julkaistut jälleenmyyntihinnat, kampanja-alennukset ja vähittäishinnat muuttuvat jatkuvasti ja niiden tarkkailu edellyttäisi päivittäistä tai vähintäänkin viikoittaista seurantaa, jossa kertyisi valtava määrä tietoa. Kyseinen tietokanta olisi erittäin kallis ratkaisu eikä todennäköisesti olisi kovinkaan kattava.

Koordinointi hinnoittelukäytännön tasolla (nykyisen liiketoimintamallin vakiinnuttaminen)

| 35. | Komissiolle on esitetty haittaskenaariota, jonka mukaan kaikki suurimmat levy-yhtiöt harjoittaisivat koordinointia yleisen hinnoittelukäytäntönsä tasolla. Tämä merkitsisi muun muassa, että kaikki suurimmat levy-yhtiöt noudattaisivat samoja hinnoittelumalleja, joihin sisältyisi tietty joustovara albumien hintojen mukauttamiseksi kysynnän vaihteluun. Tämä teorian mukaan suurimmat levy-yhtiöt voisivat toimia vakaassa ja ennakoitavissa olevassa liiketoimintaympäristössä, sillä keskenään verrattavissa olevien uusien julkaisujen tai luettelonimikkeiden hinnoittelu olisi suhteellisen samankaltaista. Levy-yhtiöillä olisi myös takeet siitä, että albumien hintakehitys noudattelisi samankaltaisia sääntöjä. Kilpailijat havaitsisivat poikkeamisen yleisestä hinnoittelukäytännöstä, jos poikkeaminen olisi järjestelmällistä ja koskisi laajaa albumivalikoimaa. |
| --- | --- |

35.

Komissiolle on esitetty haittaskenaariota, jonka mukaan kaikki suurimmat levy-yhtiöt harjoittaisivat koordinointia yleisen hinnoittelukäytäntönsä tasolla. Tämä merkitsisi muun muassa, että kaikki suurimmat levy-yhtiöt noudattaisivat samoja hinnoittelumalleja, joihin sisältyisi tietty joustovara albumien hintojen mukauttamiseksi kysynnän vaihteluun. Tämä teorian mukaan suurimmat levy-yhtiöt voisivat toimia vakaassa ja ennakoitavissa olevassa liiketoimintaympäristössä, sillä keskenään verrattavissa olevien uusien julkaisujen tai luettelonimikkeiden hinnoittelu olisi suhteellisen samankaltaista. Levy-yhtiöillä olisi myös takeet siitä, että albumien hintakehitys noudattelisi samankaltaisia sääntöjä. Kilpailijat havaitsisivat poikkeamisen yleisestä hinnoittelukäytännöstä, jos poikkeaminen olisi järjestelmällistä ja koskisi laajaa albumivalikoimaa.

| 36. | Komissio katsoo, että edellä mainittua teoriaa ei voida katsoa yhdeksi musiikkiäänitemarkkinoihin kohdistuvista koordinoiduista vaikutuksista varsinkaan siksi, että se antaisi suurimmille levy-yhtiöille laajat mahdollisuudet kehittää useita vaihtoehtoisia hinnoittelujärjestelmiä. Tällaista toimintaa ei voida erottaa kilpailusta. |
| --- | --- |

36.

Komissio katsoo, että edellä mainittua teoriaa ei voida katsoa yhdeksi musiikkiäänitemarkkinoihin kohdistuvista koordinoiduista vaikutuksista varsinkaan siksi, että se antaisi suurimmille levy-yhtiöille laajat mahdollisuudet kehittää useita vaihtoehtoisia hinnoittelujärjestelmiä. Tällaista toimintaa ei voida erottaa kilpailusta.

Hintojen koordinointi julkaisupäivänä ja hieman sen jälkeen

| 37. | Valtaosa suurimpien levy-yhtiöiden myyntituloista kertyy levymyyntilistalla olevien albumien myynnistä niiden julkaisupäivää seuraavien ensimmäisten viikkojen aikana. Tämän vuoksi suurimpien levy-yhtiöiden lista-albumien hintojen koordinointi välittömästi julkaisupäivän jälkeen kattaisi merkittävän osan kyseisten levy-yhtiöiden toiminnasta ja tuloista. Analyysissa, joka toteutettiin yleisellä tasolla ja joka kattoi kaikki keskittymän vaikutuspiiriin kuuluvat markkinat, on havaittu monia tähän teoriaan liittyviä heikkouksia, joiden voidaan tuskin katsoa olevan sopusoinnussa salaista yhteistoimintaa koskevan teorian kanssa. Mahdollisissa koordinointiehdoissa olisi otettava huomioon muun muassa seuraavat kysymykset: |
| --- | --- |

37.

Valtaosa suurimpien levy-yhtiöiden myyntituloista kertyy levymyyntilistalla olevien albumien myynnistä niiden julkaisupäivää seuraavien ensimmäisten viikkojen aikana. Tämän vuoksi suurimpien levy-yhtiöiden lista-albumien hintojen koordinointi välittömästi julkaisupäivän jälkeen kattaisi merkittävän osan kyseisten levy-yhtiöiden toiminnasta ja tuloista. Analyysissa, joka toteutettiin yleisellä tasolla ja joka kattoi kaikki keskittymän vaikutuspiiriin kuuluvat markkinat, on havaittu monia tähän teoriaan liittyviä heikkouksia, joiden voidaan tuskin katsoa olevan sopusoinnussa salaista yhteistoimintaa koskevan teorian kanssa. Mahdollisissa koordinointiehdoissa olisi otettava huomioon muun muassa seuraavat kysymykset:

Kuinka suurimmat levy-yhtiöt valitsevat julkaistut jälleenmyyntihinnat?

Tutkimuksen mukaan suurimmat levy-yhtiöt eivät aina käytä samoja julkaistuja jälleenmyyntihintoja ja kunkin suuren levy-yhtiön käyttämien pääasiallisten julkaistujen jälleenmyyntihintojen määrä vaihtelee ajan mittaan. Näyttää lisäksi siltä, ettei ole selkeää sääntöä siitä, minkä pääasiallisista julkaistuista jälleenmyyntihinnoistaan levy-yhtiö asettaa kullekin uudelle julkaisulle. On kyseenalaista, voidaanko näin laajan valinnanvapauden katsoa olevan sopusoinnussa salaista yhteistoimintaa koskevan teorian kanssa. Jos koordinointia harjoitettiinkin, olisi epävarmaa, miksi suurimmat levy-yhtiöt käyttäisivät edelleen erisuuruisia pääasiallisia julkaistuja jälleenmyyntihintoja, joiden vaihteluväli olisi useita euroja ja jotka aiheuttaisivat sen, että huomattava osa alhaisempia julkaistuja jälleenmyyntihintoja veloittavien suurimpien levy-yhtiöiden myynnistä olisi tappiollista verrattuna muihin suurimpiin levy-yhtiöihin.

Kuinka kauan julkaisupäivän jälkeen julkaistut jälleenmyyntihinnat on pidettävä ennallaan?

Tutkimuksen mukaan jakso, jonka ajan albumin julkaistu jälleenmyyntihinta on pidettävä ennallaan julkaisupäivän jälkeen, vaihtelee albumeittain. Koska tutkimuksen perusteella näyttää siltä, ettei asiasta ole annettu mitään sääntöä, myös tässä tapauksessa on kyseenalaista, voidaanko sitä, että kukin suuri levy-yhtiö voi vapaasti alentaa albumin julkaistua jälleenmyyntihintaa, pitää salaista yhteistoimintaa koskevan teorian mukaisena käytäntönä.

Mitä sääntöä sovelletaan alennuksiin edellä mainitun jakson aikana?

Komission analyysissa korostetaan, että kampanja-alennuksia sovelletaan vain joihinkin albumeihin ja niiden suuruus vaihtelee albumeittain ja jälleenmyyjittäin sekä myös albumin elinkaaren aikana. Näitä kampanja-alennuksia sovelletaan merkittävään osaan uusista julkaisuista. Niillä on lisäksi tuntuva vaikutus nettotukkuhintoihin. Tutkimuksessa ei myöskään ole havaittu viitteitä suhteellisen yksinkertaisista ja toistuvista malleista näiden kampanja-alennusten soveltamisessa tärkeisiin asiakkaisiin lyhyen ajan kuluttua albumien julkaisupäivästä. Kyseisenkaltaisten mallien puuttuminen on ristiriidassa sen olettamuksen kanssa, että suurimmat levy-yhtiöt olisivat harjoittaneet koordinointia.

| 38. | Yhteisen määräävän aseman näyttäminen toteen edellyttäisi lisäksi koordinoinnin täyttävän nk. Airtours-kriteerit: riittävä avoimuus poikkeamien havaitsemiseksi, uskottavan vastatoimijärjestelmän käyttö ja asiakkaiden tai kilpailijoiden kykenemättömyys vaarantaa kilpailunvastaista yhteistyötä. |
| --- | --- |

38.

Yhteisen määräävän aseman näyttäminen toteen edellyttäisi lisäksi koordinoinnin täyttävän nk. Airtours-kriteerit: riittävä avoimuus poikkeamien havaitsemiseksi, uskottavan vastatoimijärjestelmän käyttö ja asiakkaiden tai kilpailijoiden kykenemättömyys vaarantaa kilpailunvastaista yhteistyötä.

Puuttuva avoimuus

| 39. | Julkaistut jälleenmyyntihinnat ovat vain osittain avoimia. Komissio on havainnut, että suurimmat levy-yhtiöt eivät seuraa niitä järjestelmällisesti. Julkaistut jälleenmyyntihinnat eivät useimmissa maissa ole enää yleisesti saatavilla. Ne painetaan myynninedistämisessä käytettävään aineistoon, joka jaetaan jälleenmyyjille. Jälleenmyyjät voisivat teoriassa antaa aineistoon sisältyvää tietoa muille levy-yhtiöille, mutta markkinatutkimuksessa ei ole ilmennyt näyttöä järjestelmällisestä turvautumisesta tällaiseen toimintaan. Joissakin maissa julkaistut jälleenmyyntihinnat tai niihin liittyvät koodit julkaistaan myös verkkosivustoilla, joille levy-yhtiöillä ja jälleenmyyjillä on pääsy. Osapuolet ovat ilmoittaneet, etteivät ne käytä verkkosivustoja. Monet jälleenmyyjät ovat kuitenkin myöntäneet käyttävänsä osaa joltakin suurelta levy-yhtiöltä saamistaan hintatiedoista neuvotellessaan muiden suurten levy-yhtiöiden kanssa. Tästä seuraa, että vaikka on mahdollista, että Sony BMG kerää julkaistuja jälleenmyyntihintoja koskevia tietoja ollessaan yhteydessä jälleenmyyjiin, tällä tavoin kerätyt tiedot olisivat todennäköisesti puutteellisia ja niiden luotettavuus olisi kyseenalaista. Tämän vuoksi ei voida todeta, että julkaistuja jälleenmyyntihintoja voitaisiin käyttää koordinointiteorian kannalta luotettavina vertailukohtina. |
| --- | --- |

39.

Julkaistut jälleenmyyntihinnat ovat vain osittain avoimia. Komissio on havainnut, että suurimmat levy-yhtiöt eivät seuraa niitä järjestelmällisesti. Julkaistut jälleenmyyntihinnat eivät useimmissa maissa ole enää yleisesti saatavilla. Ne painetaan myynninedistämisessä käytettävään aineistoon, joka jaetaan jälleenmyyjille. Jälleenmyyjät voisivat teoriassa antaa aineistoon sisältyvää tietoa muille levy-yhtiöille, mutta markkinatutkimuksessa ei ole ilmennyt näyttöä järjestelmällisestä turvautumisesta tällaiseen toimintaan. Joissakin maissa julkaistut jälleenmyyntihinnat tai niihin liittyvät koodit julkaistaan myös verkkosivustoilla, joille levy-yhtiöillä ja jälleenmyyjillä on pääsy. Osapuolet ovat ilmoittaneet, etteivät ne käytä verkkosivustoja. Monet jälleenmyyjät ovat kuitenkin myöntäneet käyttävänsä osaa joltakin suurelta levy-yhtiöltä saamistaan hintatiedoista neuvotellessaan muiden suurten levy-yhtiöiden kanssa. Tästä seuraa, että vaikka on mahdollista, että Sony BMG kerää julkaistuja jälleenmyyntihintoja koskevia tietoja ollessaan yhteydessä jälleenmyyjiin, tällä tavoin kerätyt tiedot olisivat todennäköisesti puutteellisia ja niiden luotettavuus olisi kyseenalaista. Tämän vuoksi ei voida todeta, että julkaistuja jälleenmyyntihintoja voitaisiin käyttää koordinointiteorian kannalta luotettavina vertailukohtina.

| 40. | Alennusten avoimuusaste on vielä hintojakin alhaisempi. Kukin suuri levy-yhtiö neuvottelee alennuksista suoraan kunkin asiakkaan kanssa käytävissä kahdenvälisissä neuvotteluissa. Vaikka jälleenmyyjät käyttävät joltakin suurelta levy-yhtiöltä saamiaan kaupallisia tietoja hyväkseen neuvotellessaan kyseisen levy-yhtiön kilpailijoiden kanssa, valtaosa jälleenmyyjistä myöntää, että suurimmat levy-yhtiöt eivät ole tietoisia toistensa myöntämistä alennuksista. Suurimpien levy-yhtiöiden ja jälleenmyyjien kesken allekirjoitettavissa sopimuksissa on yleensä monenlaisia määräyksiä alennusjärjestelmästä ja alennusten suuruudesta. Voitaisiin olettaa, että asiakkaille myönnettävät tavanomaiset alennukset pysyisivät vuosi vuodelta paljolti yhtä suurina ja että niiden seuranta olisi helpompaa. Komission tutkimuksessa on kuitenkin havaittu, ettei ole olemassa mitään toistuvaa ennakoitavissa olevaa mallia, jota eri levy-yhtiöt noudattaisivat myöntäessään kampanja-alennuksia ja päättäessään eri jälleenmyyjille myönnettävien kampanja-alennusten tasosta (uusien albumien ja aiempien lista-albumien osalta). Näitä kampanja-alennuksia voidaan lisäksi seurata vain osittain vähittäiskaupan tasolla, sillä niillä saatetaan pyrkiä houkuttelemaan jälleenmyyjät ostamaan tuotteita varastoon tai asettamaan albumit paremmin esille. Alennuksia ei siirretä järjestelmällisesti asiakkaille eikä niiden soveltamista sen vuoksi voida seurata järjestelmällisesti. Niiden suuruusluokan seuranta on vieläkin vaikeampaa. Salaisen koordinoinnin seuranta on siten alennusten rajallisen avoimuuden vuoksi erittäin vaikeaa. |
| --- | --- |

40.

Alennusten avoimuusaste on vielä hintojakin alhaisempi. Kukin suuri levy-yhtiö neuvottelee alennuksista suoraan kunkin asiakkaan kanssa käytävissä kahdenvälisissä neuvotteluissa. Vaikka jälleenmyyjät käyttävät joltakin suurelta levy-yhtiöltä saamiaan kaupallisia tietoja hyväkseen neuvotellessaan kyseisen levy-yhtiön kilpailijoiden kanssa, valtaosa jälleenmyyjistä myöntää, että suurimmat levy-yhtiöt eivät ole tietoisia toistensa myöntämistä alennuksista. Suurimpien levy-yhtiöiden ja jälleenmyyjien kesken allekirjoitettavissa sopimuksissa on yleensä monenlaisia määräyksiä alennusjärjestelmästä ja alennusten suuruudesta. Voitaisiin olettaa, että asiakkaille myönnettävät tavanomaiset alennukset pysyisivät vuosi vuodelta paljolti yhtä suurina ja että niiden seuranta olisi helpompaa. Komission tutkimuksessa on kuitenkin havaittu, ettei ole olemassa mitään toistuvaa ennakoitavissa olevaa mallia, jota eri levy-yhtiöt noudattaisivat myöntäessään kampanja-alennuksia ja päättäessään eri jälleenmyyjille myönnettävien kampanja-alennusten tasosta (uusien albumien ja aiempien lista-albumien osalta). Näitä kampanja-alennuksia voidaan lisäksi seurata vain osittain vähittäiskaupan tasolla, sillä niillä saatetaan pyrkiä houkuttelemaan jälleenmyyjät ostamaan tuotteita varastoon tai asettamaan albumit paremmin esille. Alennuksia ei siirretä järjestelmällisesti asiakkaille eikä niiden soveltamista sen vuoksi voida seurata järjestelmällisesti. Niiden suuruusluokan seuranta on vieläkin vaikeampaa. Salaisen koordinoinnin seuranta on siten alennusten rajallisen avoimuuden vuoksi erittäin vaikeaa.

| 41. | Markkinatutkimuksessa on tarkasteltu myös mahdollisuutta selvittää CD-albumien nettotukkuhinta niiden vähittäishintojen perusteella. Tutkimuksen mukaan monet eri seikat vaikuttavat jälleenmyyjien katteisiin uuden albumin julkaisemisen jälkeen eivätkä ne sen vuoksi pysy säännönmukaisesti samalla tasolla. Tutkimuksen mukaan edes uusissa julkaisuissa, joiden osalta jälleenmyyjien katteissa on vähemmän vaihtelua, avoimuus ei ole riittävää kilpailijoiden albumien nettotukkuhintojen määrittämiseksi riittävällä tarkkuudella. Albumien hintojen selvittäminen vähittäishintojen perusteella on siten yleisesti ottaen erittäin vaikeaa, kuten useimmat jälleenmyyjätkin ovat todenneet. |
| --- | --- |

41.

Markkinatutkimuksessa on tarkasteltu myös mahdollisuutta selvittää CD-albumien nettotukkuhinta niiden vähittäishintojen perusteella. Tutkimuksen mukaan monet eri seikat vaikuttavat jälleenmyyjien katteisiin uuden albumin julkaisemisen jälkeen eivätkä ne sen vuoksi pysy säännönmukaisesti samalla tasolla. Tutkimuksen mukaan edes uusissa julkaisuissa, joiden osalta jälleenmyyjien katteissa on vähemmän vaihtelua, avoimuus ei ole riittävää kilpailijoiden albumien nettotukkuhintojen määrittämiseksi riittävällä tarkkuudella. Albumien hintojen selvittäminen vähittäishintojen perusteella on siten yleisesti ottaen erittäin vaikeaa, kuten useimmat jälleenmyyjätkin ovat todenneet.

| 42. | Tutkimuksesta voidaankin päätellä, että julkaistut jälleenmyyntihinnat, alennukset ja jälleenmyyntihintojen katteet eivät ole riittävän avoimia, jotta niiden perusteella voitaisiin tarkistaa, että muut suurimmat levy-yhtiöt noudattavat hinnoittelukäytäntöjä, joista on sovittu yhteisesti kaikille albumeille. Tämä pitää paikkansa myös albumien varsinaista julkaisupäivää seuraavan jakson osalta. |
| --- | --- |

42.

Tutkimuksesta voidaankin päätellä, että julkaistut jälleenmyyntihinnat, alennukset ja jälleenmyyntihintojen katteet eivät ole riittävän avoimia, jotta niiden perusteella voitaisiin tarkistaa, että muut suurimmat levy-yhtiöt noudattavat hinnoittelukäytäntöjä, joista on sovittu yhteisesti kaikille albumeille. Tämä pitää paikkansa myös albumien varsinaista julkaisupäivää seuraavan jakson osalta.

Vastatoimet

| 43. | Ainoat kaksi vastatoimimuotoa, joita on esitetty komissiolle, ovat yhteisistä käytännöistä poikkeavan yrityksen jättäminen kokoelmia koskevien yhteisyritysten tai muun yhteistoiminnan ulkopuolelle sekä hintoja ja albumien julkaisemista koskevan salaisen koordinoinnin lopettaminen. Komissio ei ole havainnut missään keskittymän vaikutuspiiriin kuuluvassa maassa toimintaa, jota voitaisiin pitää kokoelmia koskevien sopimusten ulkopuolelle jättämiseen perustuvana vastatoimena tai vastatoimena, joka toteutettaisiin kilpailuun perustuvaan toimintaan paluun vuoksi. Vaikka uskottavan vastatoimijärjestelmän soveltamisen uhka voi toimia riittävänä pelotteena, ei ole merkkejä siitä, että kyseisenkaltaisia järjestelmiä olisi käytetty tilanteissa, joissa koordinointiehtojen mukainen yhdenmukaistaminen on laiminlyöty. Tämä osoittaa, että kyseiset järjestelmät eivät ole uskottavia vastatoimia. |
| --- | --- |

43.

Ainoat kaksi vastatoimimuotoa, joita on esitetty komissiolle, ovat yhteisistä käytännöistä poikkeavan yrityksen jättäminen kokoelmia koskevien yhteisyritysten tai muun yhteistoiminnan ulkopuolelle sekä hintoja ja albumien julkaisemista koskevan salaisen koordinoinnin lopettaminen. Komissio ei ole havainnut missään keskittymän vaikutuspiiriin kuuluvassa maassa toimintaa, jota voitaisiin pitää kokoelmia koskevien sopimusten ulkopuolelle jättämiseen perustuvana vastatoimena tai vastatoimena, joka toteutettaisiin kilpailuun perustuvaan toimintaan paluun vuoksi. Vaikka uskottavan vastatoimijärjestelmän soveltamisen uhka voi toimia riittävänä pelotteena, ei ole merkkejä siitä, että kyseisenkaltaisia järjestelmiä olisi käytetty tilanteissa, joissa koordinointiehtojen mukainen yhdenmukaistaminen on laiminlyöty. Tämä osoittaa, että kyseiset järjestelmät eivät ole uskottavia vastatoimia.

Kilpailijoiden ja asiakkaiden reaktiot

| 44. | Vaikuttaa todennäköiseltä, että riippumattomat levy-yhtiöt eivät kykene reagoimaan tehokkaasti tuloksiin, joita on odotettavissa suurimpien levy-yhtiöiden koordinoidusta käyttäytymisestä, eivätkä myöskään kykene vaarantamaan niitä. Toisaalta näyttää siltä, että ainakin melko suuri osa asiakkaista kykenee horjuttamaan riittävästi ja yhä kasvavassa määrin suurimpien levy-yhtiöiden harjoittamaa koordinointia vähentämällä kyseisten levy-yhtiöiden tuotteiden ostamista ja mainontaa. Onkin epätodennäköistä, että kyseisenkaltaisissa olosuhteissa voitaisiin harjoittaa koordinointia (josta komissio ei ole havainnut viitteitä markkinatutkimuksessaan). |
| --- | --- |

44.

Vaikuttaa todennäköiseltä, että riippumattomat levy-yhtiöt eivät kykene reagoimaan tehokkaasti tuloksiin, joita on odotettavissa suurimpien levy-yhtiöiden koordinoidusta käyttäytymisestä, eivätkä myöskään kykene vaarantamaan niitä. Toisaalta näyttää siltä, että ainakin melko suuri osa asiakkaista kykenee horjuttamaan riittävästi ja yhä kasvavassa määrin suurimpien levy-yhtiöiden harjoittamaa koordinointia vähentämällä kyseisten levy-yhtiöiden tuotteiden ostamista ja mainontaa. Onkin epätodennäköistä, että kyseisenkaltaisissa olosuhteissa voitaisiin harjoittaa koordinointia (josta komissio ei ole havainnut viitteitä markkinatutkimuksessaan).

Päätelmä

| 45. | Markkinatutkimuksessa ei ole saatu näyttöä julkaistujen jälleenmyyntihintojen valintaan kohdistuvasta koordinoinnista. Alennusten vakautta koskevan analyysin perusteella näyttää siltä, että vaikka julkaistut jälleenmyyntihinnat olisivat täysin avoimia, merkittävässä osassa myyntitapahtumista ei yleensä noudateta yksinkertaista ja vakaata alennusmallia, jonka asioista perillä oleva markkinatoimija voisi selvittää yleisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Julkaistut jälleenmyyntihinnat ovat vain osittain avoimia. Näyttää lisäksi siltä, että nettotukkuhintoja on mahdotonta määrittää riittävällä varmuudella jälleenmyyntihintojen perusteella. |
| --- | --- |

45.

Markkinatutkimuksessa ei ole saatu näyttöä julkaistujen jälleenmyyntihintojen valintaan kohdistuvasta koordinoinnista. Alennusten vakautta koskevan analyysin perusteella näyttää siltä, että vaikka julkaistut jälleenmyyntihinnat olisivat täysin avoimia, merkittävässä osassa myyntitapahtumista ei yleensä noudateta yksinkertaista ja vakaata alennusmallia, jonka asioista perillä oleva markkinatoimija voisi selvittää yleisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Julkaistut jälleenmyyntihinnat ovat vain osittain avoimia. Näyttää lisäksi siltä, että nettotukkuhintoja on mahdotonta määrittää riittävällä varmuudella jälleenmyyntihintojen perusteella.

2.3   Päätelmät

| 46. | Komission tutkimuksen mukaan sulautumalla ei ole luotu eikä vahvistettu eikä tulla luomaan eikä vahvistamaan neljälle jäljelle jäävälle suurelle levy-yhtiölle minkään ETA-maan musiikin fyysisen äänittämisen markkinoilla yhteistä määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla estyisi olennaisesti. |
| --- | --- |

46.

Komission tutkimuksen mukaan sulautumalla ei ole luotu eikä vahvistettu eikä tulla luomaan eikä vahvistamaan neljälle jäljelle jäävälle suurelle levy-yhtiölle minkään ETA-maan musiikin fyysisen äänittämisen markkinoilla yhteistä määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla estyisi olennaisesti.

VI   PÄÄTELMÄ

| 47. | Päätöksessä todetaan, että ehdotetulla keskittymällä ei estetä tuntuvasti tehokasta kilpailua siksi, että sillä luotaisiin määräävä asema tai vahvistettaisiin sitä yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Keskittymän katsotaan tämän vuoksi soveltuvan asetuksen (ETY) N:o 4064/89 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

47.

Päätöksessä todetaan, että ehdotetulla keskittymällä ei estetä tuntuvasti tehokasta kilpailua siksi, että sillä luotaisiin määräävä asema tai vahvistettaisiin sitä yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Keskittymän katsotaan tämän vuoksi soveltuvan asetuksen (ETY) N:o 4064/89 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan.

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1.

(2)  Asia T-464/04, Impala v. komissio. Ilmoituksen tekijät ovat hakeneet muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioon (asia C-413/06 P).

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/29

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 94/10)

| Tuen numero | XR 16/08 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | Lubuskie |
| Tukiohjelman nimike tai tapauskohtaista lisätukea saavan yrityksen nimi | Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Oikeusperusta | Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).
  Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Suunnitellut vuosikustannukset | 1 milj. PLN |
| Tuen enimmäisintensiteetti | 50 % |
| Yhdenmukaista asetuksen 4 artiklan kanssa |
| Tuen intensiteetti | 9.6.2007 |
| Täytäntöönpanopäivä | 31.12.2013 |
| Toimiala | Kaikki alueelliseen investointitukeen oikeutetut alat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp. |
| ul. Sikorskiego 3-4 |
| PL-66-400 Gorzów Wlkp. |
| Tel. (48-95) 721 95 27 |
| wojnicka@um.gorzow.pl |

Tuen numero

XR 16/08

Jäsenvaltio

Puola

Alue

Lubuskie

Tukiohjelman nimike tai tapauskohtaista lisätukea saavan yrityksen nimi

Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Oikeusperusta

Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).

Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Suunnitellut vuosikustannukset

1 milj. PLN

Tuen enimmäisintensiteetti

50 %

Yhdenmukaista asetuksen 4 artiklan kanssa

Tuen intensiteetti

9.6.2007

Täytäntöönpanopäivä

31.12.2013

Toimiala

Kaikki alueelliseen investointitukeen oikeutetut alat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp.

ul. Sikorskiego 3-4

PL-66-400 Gorzów Wlkp.

Tel. (48-95) 721 95 27

wojnicka@um.gorzow.pl

Internet-osoite, jossa tukiohjelma on julkaistu

http://www.wojewodalubuski.pl/download.php?what=../dzienniki/2007/duwl52.pdf

Muita tietoja

—

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/30

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 94/11)

| 1. | Komissio vastaanotti 7. huhtikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla italialainen yritys Autogrill S.p.A. (Autogrill) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä World Duty Free Limited (WDF) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 7. huhtikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla italialainen yritys Autogrill S.p.A. (Autogrill) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä World Duty Free Limited (WDF) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Autogrill: elintarvike- ja vähittäismyyntipalvelut matkailijoille, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Autogrill: elintarvike- ja vähittäismyyntipalvelut matkailijoille,

| — | WDF: vähittäismyyntipalvelut matkailijoille. |
| --- | --- |

—

WDF: vähittäismyyntipalvelut matkailijoille.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/31

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 94/12)

| 1. | Komissio vastaanotti 8. huhtikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Arrow Electronics, Inc. (Arrow) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Logix S.A. (Logix) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 8. huhtikuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Arrow Electronics, Inc. (Arrow) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Logix S.A. (Logix) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Arrow Electronics: elektronisten komponenettien ja tietotekniikkatuotteiden tukkujakelu Amerikan, Euroopan, Aasian ja Tyynenmeren alueella, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Arrow Electronics: elektronisten komponenettien ja tietotekniikkatuotteiden tukkujakelu Amerikan, Euroopan, Aasian ja Tyynenmeren alueella,

| — | Logix: tietotekniikkatuotteiden tukkujakelu Ranskassa, Puolassa, Benelux-maissa, Pohjoismaissa, Israelissa ja Marokossa. |
| --- | --- |

—

Logix: tietotekniikkatuotteiden tukkujakelu Ranskassa, Puolassa, Benelux-maissa, Pohjoismaissa, Israelissa ja Marokossa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

16.4.2008

| 16.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/s3

---

HUOMAUTUS

Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 94 A, 16. huhtikuuta 2008, julkaistaan ”Viljelykasvilajien yleinen lajikeluettelo — Kolmas täydennysosa 26. kokonaispainokseen”.

Euroopan unionin virallisen lehden tilaajat voivat hankkia maksuttomana saman määrän samankielisiä versioita kuin heidän tilauksensa käsittää. Tilaajia pyydetään palauttamaan oheinen tilauslomake asianmukaisesti täytettynä ja varustettuna tilaajanumerolla (tilaajanumero on jokaisen osoitelipukkeen vasemmassa reunassa ja se alkaa: O/...). Tämä Euroopan unionin virallisen lehden numero on saatavissa maksuttomasti yhden vuoden ajan sen julkaisupäivämäärästä lähtien.

Muut kuin tilaajat voivat tilata tämän virallisen lehden maksua vastaan miltä tahansa myyntiedustajaltamme (ks.: http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).

Tätä virallista lehteä, kuten kaikkia virallisia lehtiä (L, C, CA, CE), voi tutkia maksutta internetsivulla: http://eur-lex.europa.eu

Image

---