# Europos Sąjungos C 105/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 105 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. balandžio 25d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 105

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. balandžio 25d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 73-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 6-7 d. |
| 2008/C 105/01 | Regionų komiteto nuomonė — Veiksmingesnė parama moksliniams tyrimams ir inovacijoms ES regionuose | 1 |
| 2008/C 105/02 | Regionų komiteto nuomonė — Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijų strategijos laikotarpio vidurio peržiūra | 7 |
| 2008/C 105/03 | Regionų komiteto nuomonė — Savanoriškos veiklos indėlis į ekonominę ir socialinę sanglaudą | 11 |
| 2008/C 105/04 | Regionų komiteto nuomonė — Lankstumo ir užimtumo garantijos | 16 |
| 2008/C 105/05 | Regionų komiteto nuomonė — Skatinti aktyvų jaunimo pilietiškumą pasitelkiant švietimą | 21 |
| 2008/C 105/06 | Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė — Bendrosios žemės ūkio politikos padėties įvertinimas | 25 |
| 2008/C 105/07 | Regionų komiteto rezoliucija 2008 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai — Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija: Lisabonos paradoksas | 31 |
| 2008/C 105/08 | Regionų komiteto nuomonė — Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti | 34 |
| 2008/C 105/09 | Regionų komiteto nuomonė — Baltoji knyga dėl sporto | 40 |
| 2008/C 105/10 | Regionų komiteto nuomonė — Juodosios jūros sinergija — Nauja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva | 46 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

73-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 6-7 d.

2008/C 105/01

Regionų komiteto nuomonė — Veiksmingesnė parama moksliniams tyrimams ir inovacijoms ES regionuose

1

2008/C 105/02

Regionų komiteto nuomonė — Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijų strategijos laikotarpio vidurio peržiūra

7

2008/C 105/03

Regionų komiteto nuomonė — Savanoriškos veiklos indėlis į ekonominę ir socialinę sanglaudą

11

2008/C 105/04

Regionų komiteto nuomonė — Lankstumo ir užimtumo garantijos

16

2008/C 105/05

Regionų komiteto nuomonė — Skatinti aktyvų jaunimo pilietiškumą pasitelkiant švietimą

21

2008/C 105/06

Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė — Bendrosios žemės ūkio politikos padėties įvertinimas

25

2008/C 105/07

Regionų komiteto rezoliucija 2008 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai — Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija: Lisabonos paradoksas

31

2008/C 105/08

Regionų komiteto nuomonė — Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti

34

2008/C 105/09

Regionų komiteto nuomonė — Baltoji knyga dėl sporto

40

2008/C 105/10

Regionų komiteto nuomonė — Juodosios jūros sinergija — Nauja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva

46

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

73-oji plenarinė sesija, 2008 m. vasario 6-7 d.

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/1

---

Regionų komiteto nuomonė — Veiksmingesnė parama moksliniams tyrimams ir inovacijoms ES regionuose

(2008/C 105/01)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia regionų svarbą ieškant praktinių sprendimų, susijusių su papildomu mokslinių tyrimų finansavimo ir struktūrinių fondų panaudojimu, nes būtent struktūriniai fondai padeda regionams ir smulkesniems administraciniams vienetams daryti pažangą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją, ir atkreipia dėmesį, kad šioje srityje reikalinga didesnė ES ir valstybių narių parama; |
| --- | --- |

—

pabrėžia regionų svarbą ieškant praktinių sprendimų, susijusių su papildomu mokslinių tyrimų finansavimo ir struktūrinių fondų panaudojimu, nes būtent struktūriniai fondai padeda regionams ir smulkesniems administraciniams vienetams daryti pažangą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją, ir atkreipia dėmesį, kad šioje srityje reikalinga didesnė ES ir valstybių narių parama;

| — | sutinka, kad būtina vystyti regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas ir stiprinti regioninį mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymą, didinant visų suinteresuotų šalių, ypač privačiojo sektoriaus, atsakomybę; |
| --- | --- |

—

sutinka, kad būtina vystyti regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas ir stiprinti regioninį mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymą, didinant visų suinteresuotų šalių, ypač privačiojo sektoriaus, atsakomybę;

| — | ragina ir toliau imtis priemonių ES lygiu, kad ES lygiu būtų telkiamos moksliniams tyrimams ir inovacijoms reikalingos lėšos, pavyzdžiui, reikėtų suteikti pirmenybę toms pagal Septintąją bendrąją programą ir CIP vykdomoms priemonėms, kurios yra labai svarbios regionų inovacijų strategijai, be to, moksliniams tyrimams ir inovacijoms reikėtų skirti daugiau struktūrinių fondų lėšų; |
| --- | --- |

—

ragina ir toliau imtis priemonių ES lygiu, kad ES lygiu būtų telkiamos moksliniams tyrimams ir inovacijoms reikalingos lėšos, pavyzdžiui, reikėtų suteikti pirmenybę toms pagal Septintąją bendrąją programą ir CIP vykdomoms priemonėms, kurios yra labai svarbios regionų inovacijų strategijai, be to, moksliniams tyrimams ir inovacijoms reikėtų skirti daugiau struktūrinių fondų lėšų;

| — | nurodo, kad ES politika turėtų remti sudėtingesnį politikos krypčių derinį ir rasti jau esamų pavyzdinių mokslinių tyrimų centrų stiprinimo ir pagalbos naujų centrų atsiradimui pusiausvyrą. Taigi, būtų galima apsvarstyti, ar nereikėtų suteikti teritorinį matmenį CIP ir Septintajai bendrajai programai, pripažįstant pastarosios orientavimą į pažangos principą; |
| --- | --- |

—

nurodo, kad ES politika turėtų remti sudėtingesnį politikos krypčių derinį ir rasti jau esamų pavyzdinių mokslinių tyrimų centrų stiprinimo ir pagalbos naujų centrų atsiradimui pusiausvyrą. Taigi, būtų galima apsvarstyti, ar nereikėtų suteikti teritorinį matmenį CIP ir Septintajai bendrajai programai, pripažįstant pastarosios orientavimą į pažangos principą;

| — | ragina Komisiją stebėti, kad būtų veiksmingai koordinuojamas struktūrinių fondų, Septintosios bendrosios programos ir CIP regionų tarpregioninių tinklų finansavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, įskaitant nuolatinę ir geriau koordinuojamą rezultatų ir gerosios praktikos sklaidą ir aktyvesnę įvairių jų bendruomenių sąveiką. |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją stebėti, kad būtų veiksmingai koordinuojamas struktūrinių fondų, Septintosios bendrosios programos ir CIP regionų tarpregioninių tinklų finansavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, įskaitant nuolatinę ir geriau koordinuojamą rezultatų ir gerosios praktikos sklaidą ir aktyvesnę įvairių jų bendruomenių sąveiką.

| Pranešėjas | : | Jyrki MYLLYVIRTA (FI/ELP), Lahti miesto meras |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Jyrki MYLLYVIRTA (FI/ELP), Lahti miesto meras

Pamatiniai dokumentai

Tarybos išvados dėl „Veiksmingesnės paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms: mokslinių tyrimų bendrosios programos ir struktūrinių fondų naudojimo koordinavimas — atsakymas į CREST ataskaitą“, 2811-asis Konkurencingumo tarybos posėdis, įvykęs 2007 m. birželio 25 d. Liuksemburge

Komisijos komunikatas „Moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamas Europos regionų konkurencingumas. Augimo skatinimas ir naujų bei geresnių darbo vietų kūrimas“

COM(2007) 474 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Įvairių ES finansavimo priemonių sinergijos stiprinimas 2007-2013 m.

| 1. | ypač palankiai vertina Konkurencingumo tarybos 2007 m. birželio 25 d. priimtas išvadas dėl „Veiksmingesnės paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms: mokslinių tyrimų bendrosios programos ir struktūrinių fondų naudojimo koordinavimas — atsakymas į CREST ataskaitą“ (1), kuriose Taryba ragina valstybes nares ir regionus savanoriškai taikyti CREST nustatytas gaires ir ypač paragino Regionų komitetą užtikrinti tolesnį darbą šiuo klausimu. Regionų komitetas savo ruožtu prašytų Tarybos dar kartą apsvarstyti šią problemą atsižvelgiant į šią nuomonę; |
| --- | --- |

1.

ypač palankiai vertina Konkurencingumo tarybos 2007 m. birželio 25 d. priimtas išvadas dėl „Veiksmingesnės paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms: mokslinių tyrimų bendrosios programos ir struktūrinių fondų naudojimo koordinavimas — atsakymas į CREST ataskaitą“ (1), kuriose Taryba ragina valstybes nares ir regionus savanoriškai taikyti CREST nustatytas gaires ir ypač paragino Regionų komitetą užtikrinti tolesnį darbą šiuo klausimu. Regionų komitetas savo ruožtu prašytų Tarybos dar kartą apsvarstyti šią problemą atsižvelgiant į šią nuomonę;

| 2. | pripažįsta, kad būtina sustiprinti ES sanglaudos, mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos krypčių sinergiją atsižvelgiant į kiekvienos iš jų tikslus ir visų pirma užtikrinti, kad valstybės narės ir regionai veiksmingai ir koordinuotai taikytų šių politikos krypčių finansavimo priemones. Ne tik savo tyrime dėl Vietos ir regionų valdžios institucijų struktūrinių gebėjimų ir motyvacijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje
   (2), bet ir daugelyje nuomonių Regionų komitetas pabrėžė regionų svarbą ieškant praktinių sprendimų, susijusių su papildomu mokslinių tyrimų finansavimo ir struktūrinių fondų panaudojimu (ypač naujosiose valstybėse narėse), ir atkreipia dėmesį, kad šioje srityje reikalinga didesnė ES ir valstybių narių parama; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad būtina sustiprinti ES sanglaudos, mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos krypčių sinergiją atsižvelgiant į kiekvienos iš jų tikslus ir visų pirma užtikrinti, kad valstybės narės ir regionai veiksmingai ir koordinuotai taikytų šių politikos krypčių finansavimo priemones. Ne tik savo tyrime dėl Vietos ir regionų valdžios institucijų struktūrinių gebėjimų ir motyvacijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje
   (2), bet ir daugelyje nuomonių Regionų komitetas pabrėžė regionų svarbą ieškant praktinių sprendimų, susijusių su papildomu mokslinių tyrimų finansavimo ir struktūrinių fondų panaudojimu (ypač naujosiose valstybėse narėse), ir atkreipia dėmesį, kad šioje srityje reikalinga didesnė ES ir valstybių narių parama;

| 3. | pritaria Tarybai ir Komisijai, kad tai pagrindinė priemonė, galinti paskatinti atnaujintos Lisabonos strategijos mokslinių tyrimų ir inovacijų aspekto įgyvendinimą vietos ir regionų lygiu taip paspartinant ES regionų pažangą šioje srityje. Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad mokslinių tyrimų įstaigos ir jų darbo metodai yra labai įvairiapusiai; naujos žinios gali būti sukurtos įvairaus dydžio ir pobūdžio įstaigose. Netgi mažos įstaigos gali kurti pasaulinės svarbos žinias siauros specializacijos srityse, ypač kai jos dalyvauja pasauliniuose tinkluose ir bendradarbiauja su žiniomis paremtomis įmonėmis; |
| --- | --- |

3.

pritaria Tarybai ir Komisijai, kad tai pagrindinė priemonė, galinti paskatinti atnaujintos Lisabonos strategijos mokslinių tyrimų ir inovacijų aspekto įgyvendinimą vietos ir regionų lygiu taip paspartinant ES regionų pažangą šioje srityje. Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad mokslinių tyrimų įstaigos ir jų darbo metodai yra labai įvairiapusiai; naujos žinios gali būti sukurtos įvairaus dydžio ir pobūdžio įstaigose. Netgi mažos įstaigos gali kurti pasaulinės svarbos žinias siauros specializacijos srityse, ypač kai jos dalyvauja pasauliniuose tinkluose ir bendradarbiauja su žiniomis paremtomis įmonėmis;

| 4. | patvirtina savo šiuo klausimu atliktame tyrime pateiktus pasiūlymus ir palankiai vertina tai, kad naujoji Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos, struktūrinių fondų, Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (CIP) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) koncepcija suteikia regionams galimybę šias priemones koordinuotai naudoti skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas. Didesnė sinergija, kai nustatyti bendri terminai ir skiriama daugiau išteklių, leistų pasiekti apčiuopiamų rezultatų. Septintajai bendrajai programai 2007-2013 m. skirta 54 mlrd. eurų, o moksliniams tyrimams ir inovacijoms struktūriniuose fonduose numatyta maždaug 10 proc. šios sumos (t. y. 45 mlrd. eurų). Be to, panašią sumą sudaro ir valstybių bendras finansavimas. Tai rodo struktūrinių fondų reikšmę ir pajėgumus palyginti su panašiu bendru Septintosios bendrosios programos biudžetu; |
| --- | --- |

4.

patvirtina savo šiuo klausimu atliktame tyrime pateiktus pasiūlymus ir palankiai vertina tai, kad naujoji Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos, struktūrinių fondų, Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (CIP) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) koncepcija suteikia regionams galimybę šias priemones koordinuotai naudoti skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas. Didesnė sinergija, kai nustatyti bendri terminai ir skiriama daugiau išteklių, leistų pasiekti apčiuopiamų rezultatų. Septintajai bendrajai programai 2007-2013 m. skirta 54 mlrd. eurų, o moksliniams tyrimams ir inovacijoms struktūriniuose fonduose numatyta maždaug 10 proc. šios sumos (t. y. 45 mlrd. eurų). Be to, panašią sumą sudaro ir valstybių bendras finansavimas. Tai rodo struktūrinių fondų reikšmę ir pajėgumus palyginti su panašiu bendru Septintosios bendrosios programos biudžetu;

| 5. | nors Tarybos išvadose ir CREST gairėse dėmesys sutelkiamas tik į struktūrinių fondų ir Septintosios bendrosios programos koordinuotą naudojimą, Regionų komitetas, atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą šia tema, norėtų plačiau apsvarstyti Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (CIP) ir tam tikru aspektu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) galimybes; |
| --- | --- |

5.

nors Tarybos išvadose ir CREST gairėse dėmesys sutelkiamas tik į struktūrinių fondų ir Septintosios bendrosios programos koordinuotą naudojimą, Regionų komitetas, atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą šia tema, norėtų plačiau apsvarstyti Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (CIP) ir tam tikru aspektu Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) galimybes;

| 6. | primena, kad 2005 m. atnaujintoje Lisabonos strategijoje moksliniams tyrimams ir inovacijoms, pagrindiniam augimo ir užimtumo varikliui, skirtas svarbiausias vaidmuo Europos politikoje, ir pripažįsta, kad „Įvairialypė ES naujovių strategija“, priimta 2006 m. spalio mėn. Lahti mieste įvykusiame neoficialiame vadovų susitikime, šiuo požiūriu yra svarbus žingsnis. Norėdamas paremti tolesnes investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ES regionuose, Regionų komitetas ragina 2008 m. pavasarį įvyksiančią Europos Vadovų Tarybą sustiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektą naujos kartos integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse prasidedant 2008-2011 m. Lisabonos strategijos valdymo ciklui; |
| --- | --- |

6.

primena, kad 2005 m. atnaujintoje Lisabonos strategijoje moksliniams tyrimams ir inovacijoms, pagrindiniam augimo ir užimtumo varikliui, skirtas svarbiausias vaidmuo Europos politikoje, ir pripažįsta, kad „Įvairialypė ES naujovių strategija“, priimta 2006 m. spalio mėn. Lahti mieste įvykusiame neoficialiame vadovų susitikime, šiuo požiūriu yra svarbus žingsnis. Norėdamas paremti tolesnes investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ES regionuose, Regionų komitetas ragina 2008 m. pavasarį įvyksiančią Europos Vadovų Tarybą sustiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektą naujos kartos integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse prasidedant 2008-2011 m. Lisabonos strategijos valdymo ciklui;

| 7. | pritaria, kad reikia išsamiau įvertinti galimos sinergijos aprėptį. Šiuo tikslu būtina regionų lygiu aktyviau vykdyti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių galimybių ir poreikių analizę taip gerinant statistinius ir kokybinius duomenis, kuriuos galima gauti, pvz., pasitelkiant ES iniciatyvas: pagrindinių regiono statistinių duomenų bazę (angl. Regional Key Figures database) ar pagal Europos inovacijų tendencijų apžvalgą (angl. Trend Chart) ir Erawatch projektą (jų taikymas praplečiamas ir regionų lygmenį) vykdoma politikos stebėsena; |
| --- | --- |

7.

pritaria, kad reikia išsamiau įvertinti galimos sinergijos aprėptį. Šiuo tikslu būtina regionų lygiu aktyviau vykdyti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių galimybių ir poreikių analizę taip gerinant statistinius ir kokybinius duomenis, kuriuos galima gauti, pvz., pasitelkiant ES iniciatyvas: pagrindinių regiono statistinių duomenų bazę (angl. Regional Key Figures database) ar pagal Europos inovacijų tendencijų apžvalgą (angl. Trend Chart) ir Erawatch projektą (jų taikymas praplečiamas ir regionų lygmenį) vykdoma politikos stebėsena;

| 8. | siūlo, kad ES finansavimo priemonių tarpiniai ir ex-post įvertinimo tyrimai turėtų apimti ir tarpusavio ryšių su kitomis priemonėmis analizę siekiant paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms ES regionuose sinergijos; |
| --- | --- |

8.

siūlo, kad ES finansavimo priemonių tarpiniai ir ex-post įvertinimo tyrimai turėtų apimti ir tarpusavio ryšių su kitomis priemonėmis analizę siekiant paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms ES regionuose sinergijos;

Veiksmingas daugialygmenis valdymas

| 9. | pabrėžia, kad pastangos padidinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus siekiant paversti juos tvariu konkurenciniu pranašumu bus vaisingos tik tuomet, jei bus įtraukti miestai ir regionų valdžios institucijos. Būdamas betarpiškai susijęs, šis lygmuo atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant žinias ir inovacijas Europoje. Vis daugiau Europos regionų mokslinius tyrimus ir inovacijas priskiria prie prioritetinių savo viešojo finansavimo sričių; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad pastangos padidinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus siekiant paversti juos tvariu konkurenciniu pranašumu bus vaisingos tik tuomet, jei bus įtraukti miestai ir regionų valdžios institucijos. Būdamas betarpiškai susijęs, šis lygmuo atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant žinias ir inovacijas Europoje. Vis daugiau Europos regionų mokslinius tyrimus ir inovacijas priskiria prie prioritetinių savo viešojo finansavimo sričių;

| 10. | pabrėžia, kad, norint pasiekti aukštus atnaujintos Lisabonos darbotvarkės tikslus ir Barselonos tikslą iki 2010 m. bent 3 proc. BVP investuoti į ES mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, atsižvelgiant į tai, kad du trečdalius šių investicijų turi skirti privatusis sektorius, ir siekiant užtikrinti ES ekonominę ir socialinę sanglaudą, būtina imtis papildomų priemonių. Komitetas primena, kad padidinti Europos regionų pajėgumus mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pavyks tik tuomet, jei valstybės narės, ES ir regionai prisiims bendrą įsipareigojimą ir imsis koordinuotų veiksmų. ES finansavimas sudaro tik nedidelę dalį moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirto bendro viešojo finansavimo, todėl ES politika turėtų skatinti didesnes ir labiau koordinuotas valstybių narių investicijas. Be viešojo sektoriaus indėlio, Europos Sąjungai ypač reikalingas ir aktyvesnis privačiojo sektoriaus dalyvavimas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad, norint pasiekti aukštus atnaujintos Lisabonos darbotvarkės tikslus ir Barselonos tikslą iki 2010 m. bent 3 proc. BVP investuoti į ES mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, atsižvelgiant į tai, kad du trečdalius šių investicijų turi skirti privatusis sektorius, ir siekiant užtikrinti ES ekonominę ir socialinę sanglaudą, būtina imtis papildomų priemonių. Komitetas primena, kad padidinti Europos regionų pajėgumus mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pavyks tik tuomet, jei valstybės narės, ES ir regionai prisiims bendrą įsipareigojimą ir imsis koordinuotų veiksmų. ES finansavimas sudaro tik nedidelę dalį moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirto bendro viešojo finansavimo, todėl ES politika turėtų skatinti didesnes ir labiau koordinuotas valstybių narių investicijas. Be viešojo sektoriaus indėlio, Europos Sąjungai ypač reikalingas ir aktyvesnis privačiojo sektoriaus dalyvavimas;

| 11. | norėtų užtikrinti Septintosios bendrosios programos, struktūrinių fondų ir CIP koordinuotą naudojimą, kadangi tai itin svarbu siekiant ES konkurencingumo ir sanglaudos, mokslinių tyrimų bei inovacijų politikos krypčių sinergijos nacionaliniu ir regionų lygmeniu. Kaimo vietovių vystymasis neatsiejamas nuo regioninės plėtros, todėl būtina jį derinti su kitomis politikos kryptimis, įskaitant mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką; |
| --- | --- |

11.

norėtų užtikrinti Septintosios bendrosios programos, struktūrinių fondų ir CIP koordinuotą naudojimą, kadangi tai itin svarbu siekiant ES konkurencingumo ir sanglaudos, mokslinių tyrimų bei inovacijų politikos krypčių sinergijos nacionaliniu ir regionų lygmeniu. Kaimo vietovių vystymasis neatsiejamas nuo regioninės plėtros, todėl būtina jį derinti su kitomis politikos kryptimis, įskaitant mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką;

| 12. | mano, kad Septintoji bendroji programa, kuri didina Europos konkurencingumą, atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus ir plečiant Europos mokslinių tyrimų erdvę, tačiau kartu ji turės papildyti nacionaliniu lygiu vykdomus mokslinius tyrimus ir paremti tuos projektus, kurie negali būti įgyvendinti nacionaliniu lygiu. Įvairių valstybių narių išteklių derinimas gali būti naudingas ir Europos ir nacionaliniams interesams; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Septintoji bendroji programa, kuri didina Europos konkurencingumą, atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus ir plečiant Europos mokslinių tyrimų erdvę, tačiau kartu ji turės papildyti nacionaliniu lygiu vykdomus mokslinius tyrimus ir paremti tuos projektus, kurie negali būti įgyvendinti nacionaliniu lygiu. Įvairių valstybių narių išteklių derinimas gali būti naudingas ir Europos ir nacionaliniams interesams;

| 13. | džiaugiasi, kad Septintoji bendroji programa sustiprins ES paramos moksliniams tyrimams regioninį aspektą įgyvendinant iniciatyvas „Žinių regionai 2“ ir „Mokslinių tyrimų potencialas“. Vis dėlto, šių konkrečių iniciatyvų apimtis yra ribota, todėl Regionų komitetas skatina jas plėsti ir ragina Komisiją informuoti regionų valdžios institucijas apie Septintajai bendrajai programai skiriamų lėšų paskirstymą pagal regionus; |
| --- | --- |

13.

džiaugiasi, kad Septintoji bendroji programa sustiprins ES paramos moksliniams tyrimams regioninį aspektą įgyvendinant iniciatyvas „Žinių regionai 2“ ir „Mokslinių tyrimų potencialas“. Vis dėlto, šių konkrečių iniciatyvų apimtis yra ribota, todėl Regionų komitetas skatina jas plėsti ir ragina Komisiją informuoti regionų valdžios institucijas apie Septintajai bendrajai programai skiriamų lėšų paskirstymą pagal regionus;

| 14. | dar kartą patvirtina savo ankstesnėje nuomonėje dėl Europos technologijų instituto (ETI) išsakytą požiūrį, kad būtina imtis priemonių siekiant įtraukti regionus ir mažas ir vidutines įmones (MVĮ) net ir į plataus masto ES bendradarbiavimo projektus (pvz., ETI). ETI „Žinių ir naujovių bendrijų“ koncepcija turėtų būti panaudota kuriant pramonės dalyvių ir vietos bei regionų valdžios institucijų partnerystes; |
| --- | --- |

14.

dar kartą patvirtina savo ankstesnėje nuomonėje dėl Europos technologijų instituto (ETI) išsakytą požiūrį, kad būtina imtis priemonių siekiant įtraukti regionus ir mažas ir vidutines įmones (MVĮ) net ir į plataus masto ES bendradarbiavimo projektus (pvz., ETI). ETI „Žinių ir naujovių bendrijų“ koncepcija turėtų būti panaudota kuriant pramonės dalyvių ir vietos bei regionų valdžios institucijų partnerystes;

| 15. | remia CREST iškeltą būtinybę vystyti mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų strategijas ir stiprinti regioninį mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymą. Vienas iš didžiausių uždavinių šioje srityje — sukurti atskirą Septintosios bendrosios programos ir struktūrinių fondų bendro panaudojimo strategiją, kuri padėtų vystyti mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją. Reikia atsižvelgti į būtinybę ankstyvajame planavimo etape užtikrinti koordinuotą paramą, pvz., vadovaujantis „nuo atskiro prie bendro“ metodu, veiklos programose apibrėžti strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslus. Į veiklos programas būtų galima įtraukti finansavimo rezervą, kaip tai daroma kai kuriuose ES regionuose; |
| --- | --- |

15.

remia CREST iškeltą būtinybę vystyti mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų strategijas ir stiprinti regioninį mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymą. Vienas iš didžiausių uždavinių šioje srityje — sukurti atskirą Septintosios bendrosios programos ir struktūrinių fondų bendro panaudojimo strategiją, kuri padėtų vystyti mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją. Reikia atsižvelgti į būtinybę ankstyvajame planavimo etape užtikrinti koordinuotą paramą, pvz., vadovaujantis „nuo atskiro prie bendro“ metodu, veiklos programose apibrėžti strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslus. Į veiklos programas būtų galima įtraukti finansavimo rezervą, kaip tai daroma kai kuriuose ES regionuose;

| 16. | teigia, kad pagrindinių ES priemonių (Septintosios bendrosios programos, struktūrinių fondų ir CIP) koordinavimas priklauso ne tik nuo politinių tikslų; jis yra ir tikras iššūkis politikos nuoseklumui. Norint užtikrinti politikos nuoseklumą daugeliu lygmenų vykdomose ir daugelį suinteresuotų subjektų apimančiose programose, reikalinga veiksminga daugialygmenio valdymo sistema; |
| --- | --- |

16.

teigia, kad pagrindinių ES priemonių (Septintosios bendrosios programos, struktūrinių fondų ir CIP) koordinavimas priklauso ne tik nuo politinių tikslų; jis yra ir tikras iššūkis politikos nuoseklumui. Norint užtikrinti politikos nuoseklumą daugeliu lygmenų vykdomose ir daugelį suinteresuotų subjektų apimančiose programose, reikalinga veiksminga daugialygmenio valdymo sistema;

Aktyvesnė ir kryptingesnė veikla ir bendradarbiavimas

| 17. | mano, kad skatinant Europos tarptautinį konkurencingumą CIP reikėtų labiau remti inovacijų ir pateikimo į rinką etapą, o Septintąja bendrąja programa — mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros etapą. Tokiu atveju reikėtų vengti mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir taikomosios veiklos finansavimo spragų; |
| --- | --- |

17.

mano, kad skatinant Europos tarptautinį konkurencingumą CIP reikėtų labiau remti inovacijų ir pateikimo į rinką etapą, o Septintąja bendrąja programa — mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros etapą. Tokiu atveju reikėtų vengti mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir taikomosios veiklos finansavimo spragų;

| 18. | siūlo, kaip patvirtina ir Regionų komiteto tyrimas, atsižvelgiant į regionų inovacijų svarbą įvertinti galimybę teikti ypatingą prioritetą Septintosios bendrosios programos ir CIP priemonėms. Galima apsvarstyti galimybę teikti pirmenybę toms pagal Septintąją bendrąją programą ir CIP vykdomoms priemonėms, kurios yra neabejotinai ir labai svarbios regionų inovacijų strategijai, aišku, jei tos priemonės atitinka ir mokslinių tyrimų kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

18.

siūlo, kaip patvirtina ir Regionų komiteto tyrimas, atsižvelgiant į regionų inovacijų svarbą įvertinti galimybę teikti ypatingą prioritetą Septintosios bendrosios programos ir CIP priemonėms. Galima apsvarstyti galimybę teikti pirmenybę toms pagal Septintąją bendrąją programą ir CIP vykdomoms priemonėms, kurios yra neabejotinai ir labai svarbios regionų inovacijų strategijai, aišku, jei tos priemonės atitinka ir mokslinių tyrimų kokybės reikalavimus;

| 19. | norėtų paprašyti, kad Komisija daugiau dėmesio skirtų galimybei skirti struktūrinių fondų lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Regionų komitetas pripažįsta, jog būtina skirti nemažai ir vis daugiau struktūrinių fondų lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kaip buvo daroma 2007-2013 m. laikotarpio struktūrinių fondų programose, įgyvendinant Lisabonos darbotvarkę. Taip pat svarbu atsižvelgti į, pavyzdžiui, Esko Aho grupės ataskaitos „Novatoriškos Europos kūrimas“ rekomendacijas, kurioms pritarė Europos tyrimų patariamasis komitetas (EURAB), būsimosiose struktūrinių fondų programose investicijoms į inovacijas ir žinias numatyti mažiausiai 20 proc., kad tokia sąlyga pati savaime taptų neatsiejama Lisabonos strategijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje proceso dalimi; |
| --- | --- |

19.

norėtų paprašyti, kad Komisija daugiau dėmesio skirtų galimybei skirti struktūrinių fondų lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Regionų komitetas pripažįsta, jog būtina skirti nemažai ir vis daugiau struktūrinių fondų lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kaip buvo daroma 2007-2013 m. laikotarpio struktūrinių fondų programose, įgyvendinant Lisabonos darbotvarkę. Taip pat svarbu atsižvelgti į, pavyzdžiui, Esko Aho grupės ataskaitos „Novatoriškos Europos kūrimas“ rekomendacijas, kurioms pritarė Europos tyrimų patariamasis komitetas (EURAB), būsimosiose struktūrinių fondų programose investicijoms į inovacijas ir žinias numatyti mažiausiai 20 proc., kad tokia sąlyga pati savaime taptų neatsiejama Lisabonos strategijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje proceso dalimi;

| 20. | ragina struktūriniuose fonduose numatyti paskatas remti mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tokiomis paskatomis galėtų tapti diferenciniai dotacijų dydžiai, kurie būtų palankesni investicijoms į mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, ir mažesnio (pvz., 10 proc.) įnašo, kurį turi sumokėti nacionalinio ar regionų lygmens paramos gavėjas, nustatymas, siekiant atsižvelgti į numatomą riziką ir ilgalaikę grąžą, būdingas didelei mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos daliai, visų pirma tos veiklos, kuriai reikalinga nauja infrastruktūra; |
| --- | --- |

20.

ragina struktūriniuose fonduose numatyti paskatas remti mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tokiomis paskatomis galėtų tapti diferenciniai dotacijų dydžiai, kurie būtų palankesni investicijoms į mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, ir mažesnio (pvz., 10 proc.) įnašo, kurį turi sumokėti nacionalinio ar regionų lygmens paramos gavėjas, nustatymas, siekiant atsižvelgti į numatomą riziką ir ilgalaikę grąžą, būdingas didelei mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos daliai, visų pirma tos veiklos, kuriai reikalinga nauja infrastruktūra;

| 21. | pabrėžia, jog sanglaudos politikai tenka ypatingas vaidmuo remiant inovacijų veiklą regionuose ir valstybėse, o Europos regioninės plėtros fondu (ERDF) taip pat galima pasinaudoti finansuojant verslo inkubatorius ir mokslo parkus (infrastruktūrą ir ryšius). Tai — patikimi būdai skleisti žinias, skirtas naudoti rinkose, ir jie gali padėti sutvirtinti ryšius tarp MVĮ ir universitetų. Europos socialinis fondas (ESF), savo ruožtu, gali teikti finansinę paramą įgūdžių gerinimui (mokymui, orientavimo paslaugoms ir pan.) bei švietimo struktūrų ir sistemų vystymui bei modernizavimui. 2007-2013 m. programos laikotarpiu labiau nei anksčiau bus stengiamasi mokslinius tyrimus ir inovacijas skatinti pasinaudojant žinių perdavimu; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, jog sanglaudos politikai tenka ypatingas vaidmuo remiant inovacijų veiklą regionuose ir valstybėse, o Europos regioninės plėtros fondu (ERDF) taip pat galima pasinaudoti finansuojant verslo inkubatorius ir mokslo parkus (infrastruktūrą ir ryšius). Tai — patikimi būdai skleisti žinias, skirtas naudoti rinkose, ir jie gali padėti sutvirtinti ryšius tarp MVĮ ir universitetų. Europos socialinis fondas (ESF), savo ruožtu, gali teikti finansinę paramą įgūdžių gerinimui (mokymui, orientavimo paslaugoms ir pan.) bei švietimo struktūrų ir sistemų vystymui bei modernizavimui. 2007-2013 m. programos laikotarpiu labiau nei anksčiau bus stengiamasi mokslinius tyrimus ir inovacijas skatinti pasinaudojant žinių perdavimu;

| 22. | pabrėžia, jog labai svarbus yra žinių perdavimas ir panaudojimas ir siūlo žinias teikti tokia forma, kad jos galėtų būti panaudotos gamybinėje veikloje. Visiems, visų pirma MVĮ, turi būti prieinami kuriami sprendimai ir metodai tose vietovėse, kuriose nėra aukšto lygio mokslinių tyrimų institutų arba universitetų. Praktiškai tai galima būtų padaryti pasinaudojant regionų branduolių sistema. Būtų galima pagalvoti apie platesnį vadinamųjų branduolių tarnybų, kurios buvo sukurtos kai kuriose šalyse siekiant prisidėti prie žinių sklaidos, koncepcijos panaudojimą Europoje; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, jog labai svarbus yra žinių perdavimas ir panaudojimas ir siūlo žinias teikti tokia forma, kad jos galėtų būti panaudotos gamybinėje veikloje. Visiems, visų pirma MVĮ, turi būti prieinami kuriami sprendimai ir metodai tose vietovėse, kuriose nėra aukšto lygio mokslinių tyrimų institutų arba universitetų. Praktiškai tai galima būtų padaryti pasinaudojant regionų branduolių sistema. Būtų galima pagalvoti apie platesnį vadinamųjų branduolių tarnybų, kurios buvo sukurtos kai kuriose šalyse siekiant prisidėti prie žinių sklaidos, koncepcijos panaudojimą Europoje;

| 23. | teigiamai vertina CREST rekomendacijas gerinti MVĮ mokslinių tyrimų kompetenciją ir gebėjimus panaudoti kitur sukurtas žinias, tačiau pastebi, kad CREST rekomendacijos regionų mastu gali būti perkeliamos tik savanoriškai, kadangi programų planavimas su partneriais (Komisija ir regionais) šiuo metu jau yra baigtas. MVĮ turėtų pasitelkti struktūrinius fondus tarptinkliniam bendravimui, mokymams ir pasiruošimui dalyvauti Septintojoje bendrojoje programoje, tai joms padėtų plėtoti tarptautinius ir tarpvalstybinius ryšius. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms reikėtų pasinaudoti CIP, kuri padėtų įveikti galimą atotrūkį inovacijų etape; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina CREST rekomendacijas gerinti MVĮ mokslinių tyrimų kompetenciją ir gebėjimus panaudoti kitur sukurtas žinias, tačiau pastebi, kad CREST rekomendacijos regionų mastu gali būti perkeliamos tik savanoriškai, kadangi programų planavimas su partneriais (Komisija ir regionais) šiuo metu jau yra baigtas. MVĮ turėtų pasitelkti struktūrinius fondus tarptinkliniam bendravimui, mokymams ir pasiruošimui dalyvauti Septintojoje bendrojoje programoje, tai joms padėtų plėtoti tarptautinius ir tarpvalstybinius ryšius. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms reikėtų pasinaudoti CIP, kuri padėtų įveikti galimą atotrūkį inovacijų etape;

| 24. | nori pabrėžti, jog labai svarbi yra decentralizuota inovacijų veikla mažuose miestuose ir regionuose. Nacionaliniu (pvz. Suomijos atveju) arba regionų lygmeniu koordinuojami patirties tinklų centrai yra sistemos, kuria regionų ar vietos mokslinių tyrimų ir verslo galimybės ir ištekliai suderinami su valstybės ir ES politika bei finansavimu, pavyzdys. Žinių centrai sudaro branduolius susijusiose srityse ir dalyvauja tarptautiniuose tinkluose; |
| --- | --- |

24.

nori pabrėžti, jog labai svarbi yra decentralizuota inovacijų veikla mažuose miestuose ir regionuose. Nacionaliniu (pvz. Suomijos atveju) arba regionų lygmeniu koordinuojami patirties tinklų centrai yra sistemos, kuria regionų ar vietos mokslinių tyrimų ir verslo galimybės ir ištekliai suderinami su valstybės ir ES politika bei finansavimu, pavyzdys. Žinių centrai sudaro branduolius susijusiose srityse ir dalyvauja tarptautiniuose tinkluose;

Regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų bei pajėgumų skatinimas

| 25. | pabrėžia esminį regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų vaidmenį susiejant įvairius regiono partnerius su strategija. Kaip pabrėžiama Regionų komiteto tyrime, tokios strategijos gali sustiprinti mokslinių tyrimų įstaigas sukurdamos joms novatoriška aplinką, padidinti visų suinteresuotųjų subjektų atsakomybės jausmą, taigi ir sukurti stipresnę regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą. Itin svarbu, kad įvairiais naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimo etapais būtų teikiama įvairių programų parama; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia esminį regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų vaidmenį susiejant įvairius regiono partnerius su strategija. Kaip pabrėžiama Regionų komiteto tyrime, tokios strategijos gali sustiprinti mokslinių tyrimų įstaigas sukurdamos joms novatoriška aplinką, padidinti visų suinteresuotųjų subjektų atsakomybės jausmą, taigi ir sukurti stipresnę regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą. Itin svarbu, kad įvairiais naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimo etapais būtų teikiama įvairių programų parama;

| 26. | pabrėžia, kad regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijos turi būti rengiamos kryptingai, įskaitant pavyzdinių projektų nustatymą, o tam reikia subalansuoti įvairius metodus. Vienas šių metodų, kurį rekomenduoja CREST, regionų lygmeniu pasirinkti prioritetus, papildančius Septintosios bendrosios programos ir CIP prioritetus, kad atsirastų daugiau galimybių susieti regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą su ES finansavimu; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijos turi būti rengiamos kryptingai, įskaitant pavyzdinių projektų nustatymą, o tam reikia subalansuoti įvairius metodus. Vienas šių metodų, kurį rekomenduoja CREST, regionų lygmeniu pasirinkti prioritetus, papildančius Septintosios bendrosios programos ir CIP prioritetus, kad atsirastų daugiau galimybių susieti regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą su ES finansavimu;

| 27. | pripažįsta, kad šiuo metu struktūriniai fondai ir Septintoji bendroji programa siūlo daug galimybių ES regionų mokslininkams ir įmonėms, skirtų veiksmingoms švietimo ir mokymo sistemoms remti bei mokslinių tyrimų ir inovacijų infrastruktūrai kurti ar gerinti, ir pritaria CREST rekomendacijoms pasinaudoti šiomis galimybėmis. Regionų komitetas teigiamai vertina Europos strateginį mokslinių tyrimų infrastruktūros forumą (ESFRI), kuriame 2008 m. pradžioje bus analizuojami visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros regioniniai aspektai, ir primygtinai ragina pirmiausiai į šią iniciatyvą įtraukti naująsias valstybes nares; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad šiuo metu struktūriniai fondai ir Septintoji bendroji programa siūlo daug galimybių ES regionų mokslininkams ir įmonėms, skirtų veiksmingoms švietimo ir mokymo sistemoms remti bei mokslinių tyrimų ir inovacijų infrastruktūrai kurti ar gerinti, ir pritaria CREST rekomendacijoms pasinaudoti šiomis galimybėmis. Regionų komitetas teigiamai vertina Europos strateginį mokslinių tyrimų infrastruktūros forumą (ESFRI), kuriame 2008 m. pradžioje bus analizuojami visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros regioniniai aspektai, ir primygtinai ragina pirmiausiai į šią iniciatyvą įtraukti naująsias valstybes nares;

| 28. | kartoja savo raginimus įsteigti bendruosius mokslinių tyrimų ir inovacijų fondus kaip naują būdą vykdyti viešąjį ir privatų institucinį bendradarbiavimą vietos ir regionų lygmeniu, pabrėždamas, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų vystymas yra nuolatinė užduotis; |
| --- | --- |

28.

kartoja savo raginimus įsteigti bendruosius mokslinių tyrimų ir inovacijų fondus kaip naują būdą vykdyti viešąjį ir privatų institucinį bendradarbiavimą vietos ir regionų lygmeniu, pabrėždamas, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų vystymas yra nuolatinė užduotis;

Pažangos ir sanglaudos pusiausvyra

| 29. | sutinka su Komisijos tyrime pareikštu susirūpinimu, kad ES investicijos į mokslinius tyrimus ir tiriamoji veikla yra itin koncentruoti kelete regionų. Regionų komitetas susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad išlaidos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai daugiau kaip 100 Europos regionų sudaro mažiau kaip vieną BVP procentą; |
| --- | --- |

29.

sutinka su Komisijos tyrime pareikštu susirūpinimu, kad ES investicijos į mokslinius tyrimus ir tiriamoji veikla yra itin koncentruoti kelete regionų. Regionų komitetas susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad išlaidos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai daugiau kaip 100 Europos regionų sudaro mažiau kaip vieną BVP procentą;

| 30. | pabrėžia, kad Europos mokslinių tyrimų, inovacijų ir sanglaudos politika turėtų siekti papildomų tikslų ir bendradarbiauti, kad pagerintų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą Europoje. Tai reiškia nuolatinę užduotį išlaikyti paramos pažangai ir sanglaudai pusiausvyrą. Kadangi moksliniai tyrimai ir inovacijos labai svarbios augimui, ES politika turėtų remti sudėtingesnį politikos krypčių derinį ir rasti jau esamų pavyzdinių mokslinių tyrimų centrų stiprinimo ir pagalbos naujų centrų atsiradimui pusiausvyrą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad Europos mokslinių tyrimų, inovacijų ir sanglaudos politika turėtų siekti papildomų tikslų ir bendradarbiauti, kad pagerintų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą Europoje. Tai reiškia nuolatinę užduotį išlaikyti paramos pažangai ir sanglaudai pusiausvyrą. Kadangi moksliniai tyrimai ir inovacijos labai svarbios augimui, ES politika turėtų remti sudėtingesnį politikos krypčių derinį ir rasti jau esamų pavyzdinių mokslinių tyrimų centrų stiprinimo ir pagalbos naujų centrų atsiradimui pusiausvyrą;

| 31. | kartoja, kad Regionų komitetas ragino, kad struktūriniuose fonduose būtų gerokai padidinta kokybiškų viešųjų investicijų į ES regionų mokslinius tyrimus ir inovaciją dalis tiek pagal konvergencijos, tiek pagal regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslus. Komitetas pripažįsta, kad sanglaudos politika vykdoma laikantis integruoto požiūrio, todėl moksliniai tyrimai čia siejami su inovacijomis; |
| --- | --- |

31.

kartoja, kad Regionų komitetas ragino, kad struktūriniuose fonduose būtų gerokai padidinta kokybiškų viešųjų investicijų į ES regionų mokslinius tyrimus ir inovaciją dalis tiek pagal konvergencijos, tiek pagal regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslus. Komitetas pripažįsta, kad sanglaudos politika vykdoma laikantis integruoto požiūrio, todėl moksliniai tyrimai čia siejami su inovacijomis;

| 32. | pabrėžia, kad nors Septintoji bendroji programa ir CIP nėra sanglaudos priemonės, jos neišvengiamai daro poveikį sanglaudai. Regionų komitetas paragino, kad į sanglaudos tikslą būtų atsižvelgiama visomis Europos sektorių politikos kryptimis. Taigi, būtų galima apsvarstyti, ar nereikėtų suteikti teritorinį matmenį CIP ir Septintajai bendrajai programai, pripažįstant pastarosios orientavimą į pažangos principą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad nors Septintoji bendroji programa ir CIP nėra sanglaudos priemonės, jos neišvengiamai daro poveikį sanglaudai. Regionų komitetas paragino, kad į sanglaudos tikslą būtų atsižvelgiama visomis Europos sektorių politikos kryptimis. Taigi, būtų galima apsvarstyti, ar nereikėtų suteikti teritorinį matmenį CIP ir Septintajai bendrajai programai, pripažįstant pastarosios orientavimą į pažangos principą;

| 33. | pritaria CREST rekomendacijoms, kaip regionai galėtų geriausiai pasinaudoti struktūriniais fondais ir Septintąja bendrąja programa, vystydami savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir padarydami jas konkurencingas Europos arba tarptautiniu lygmeniu. Tam reikia sustiprinti regionų mokslinių tyrimų institutų, universitetų, MVĮ ir kitų susijusių subjektų tinklus, kad būtų kuriami branduoliai, regionų technologijų platformos ir centrai, bei padėti jiems prisijungti prie bendrai vykdomų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų bei darbotvarkių, pvz., ERA-Net ir Europos technologijų platformų bei tarptautinių suinteresuotųjų subjektų ir įmonių tinklų; |
| --- | --- |

33.

pritaria CREST rekomendacijoms, kaip regionai galėtų geriausiai pasinaudoti struktūriniais fondais ir Septintąja bendrąja programa, vystydami savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir padarydami jas konkurencingas Europos arba tarptautiniu lygmeniu. Tam reikia sustiprinti regionų mokslinių tyrimų institutų, universitetų, MVĮ ir kitų susijusių subjektų tinklus, kad būtų kuriami branduoliai, regionų technologijų platformos ir centrai, bei padėti jiems prisijungti prie bendrai vykdomų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų bei darbotvarkių, pvz., ERA-Net ir Europos technologijų platformų bei tarptautinių suinteresuotųjų subjektų ir įmonių tinklų;

| 34. | ragina Europos Komisiją šiuo atžvilgiu toliau vykdyti atitinkamas schemas, pvz., Septintosios bendrosios programos „Žinių regionus“, ERDF „Regionų ekonominius pokyčius“ ir CIP „Innova-Inno“. Regionų komitetas taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad struktūriniai fondai turėtų padėti padidinti vietos ir regionų subjektų, ypač MVĮ, mokslo, technologijų, verslo ir vadybos pajėgumus, kad jie galėtų dalyvauti Septintosios bendrosios programos ir CIP projektuose; |
| --- | --- |

34.

ragina Europos Komisiją šiuo atžvilgiu toliau vykdyti atitinkamas schemas, pvz., Septintosios bendrosios programos „Žinių regionus“, ERDF „Regionų ekonominius pokyčius“ ir CIP „Innova-Inno“. Regionų komitetas taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad struktūriniai fondai turėtų padėti padidinti vietos ir regionų subjektų, ypač MVĮ, mokslo, technologijų, verslo ir vadybos pajėgumus, kad jie galėtų dalyvauti Septintosios bendrosios programos ir CIP projektuose;

| 35. | ragina, kaip numatyta Regionų komiteto tyrime, naudojant ES finansavimą, kai regionai pasinaudoja struktūriniais fondais, ypač skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų paklausą, stiprinant vartotojų skatinamas ir atviras inovacijas kaip regionų potencialą. Pagrindinė kliūtis, trukdanti regionams pasinaudoti atviromis inovacijomis, yra įsisavinimo mechanizmų, reikalingų norint pasinaudoti pasaulio žinių baze, stoka; |
| --- | --- |

35.

ragina, kaip numatyta Regionų komiteto tyrime, naudojant ES finansavimą, kai regionai pasinaudoja struktūriniais fondais, ypač skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų paklausą, stiprinant vartotojų skatinamas ir atviras inovacijas kaip regionų potencialą. Pagrindinė kliūtis, trukdanti regionams pasinaudoti atviromis inovacijomis, yra įsisavinimo mechanizmų, reikalingų norint pasinaudoti pasaulio žinių baze, stoka;

| 36. | atkreipia dėmesį į kritiką dėl struktūrinių fondų ir Septintosios bendrosios programos teikiamos paramos mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu reikia veiksmingesnio koordinavimo ir pagrįstesnio požiūrio į šiomis dviem ES priemonėmis grindžiamas investicijas į mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros infrastruktūrą; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į kritiką dėl struktūrinių fondų ir Septintosios bendrosios programos teikiamos paramos mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu reikia veiksmingesnio koordinavimo ir pagrįstesnio požiūrio į šiomis dviem ES priemonėmis grindžiamas investicijas į mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros infrastruktūrą;

| 37. | šiuo atžvilgiu primena Regionų komiteto poziciją, kad į Europos mokslinių tyrimų erdvės „pažangos“ sąvoką bei ES ir nacionalinis mokslinių tyrimų finansavimą būtų įtraukti itin specializuoti mažesni mokslinių tyrimų centrai ir mažiau moksliniams tyrimams imlūs subjektai. Jie būtini siekiant diegti inovacijas ir vystyti pasaulinės svarbos žinias siaurose kompetencijos srityse. Moksliniai tyrimai neturėtų orientuotis vien į aukštųjų technologijų mokslinius tyrimus, „žemųjų“ technologijų moksliniai tyrimai taip pat gali būti labai svarbūs inovacijoms diegimui ir vystymuisi regionuose; |
| --- | --- |

37.

šiuo atžvilgiu primena Regionų komiteto poziciją, kad į Europos mokslinių tyrimų erdvės „pažangos“ sąvoką bei ES ir nacionalinis mokslinių tyrimų finansavimą būtų įtraukti itin specializuoti mažesni mokslinių tyrimų centrai ir mažiau moksliniams tyrimams imlūs subjektai. Jie būtini siekiant diegti inovacijas ir vystyti pasaulinės svarbos žinias siaurose kompetencijos srityse. Moksliniai tyrimai neturėtų orientuotis vien į aukštųjų technologijų mokslinius tyrimus, „žemųjų“ technologijų moksliniai tyrimai taip pat gali būti labai svarbūs inovacijoms diegimui ir vystymuisi regionuose;

| 38. | numato, kad nukreipus ES finansavimą į mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų tobulinimą siekiant pažangos, didelių sunkumų kils tiems regionams, kurie finansuojami pagal struktūrinių fondų regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslą. Minėti regionai negali būti visiškai tikri, kad gaus Septintosios bendrosios programos finansavimą ir jiems bus prieinama gerokai mažiau struktūrinių fondų lėšų negu anksčiau; |
| --- | --- |

38.

numato, kad nukreipus ES finansavimą į mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų tobulinimą siekiant pažangos, didelių sunkumų kils tiems regionams, kurie finansuojami pagal struktūrinių fondų regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslą. Minėti regionai negali būti visiškai tikri, kad gaus Septintosios bendrosios programos finansavimą ir jiems bus prieinama gerokai mažiau struktūrinių fondų lėšų negu anksčiau;

Gerosios praktikos ir patirties sklaida

| 39. | pabrėžia Europos Komisijos pristatytų veiksmų svarbą. Šie veiksmai skirti:






  — | geriau pasinaudoti Europos finansavimu 2008 m. pavasarį skelbiant praktinį vadovą, padėsiantį potencialiems paramos gavėjams (mokslinių tyrimų įstaigoms ir įmonėms) nustatyti tinkamiausią finansavimo šaltinį. Tačiau Regionų komitetas ragina Komisiją labiau atsižvelgti į CREST pasiūlymą, kad CREST gairės taptų praktiškesnėmis rekomendacijomis; |
| --- | --- | --- |

39.

pabrėžia Europos Komisijos pristatytų veiksmų svarbą. Šie veiksmai skirti:

—

geriau pasinaudoti Europos finansavimu 2008 m. pavasarį skelbiant praktinį vadovą, padėsiantį potencialiems paramos gavėjams (mokslinių tyrimų įstaigoms ir įmonėms) nustatyti tinkamiausią finansavimo šaltinį. Tačiau Regionų komitetas ragina Komisiją labiau atsižvelgti į CREST pasiūlymą, kad CREST gairės taptų praktiškesnėmis rekomendacijomis;

| — | laiku pateikti ataskaitą apie pažangą, padarytą koordinuotai taikant Bendrijos priemones nacionaliniu ir regionų lygmeniu, ir apie nacionalinės ir regionų gerosios praktikos pavyzdžius; |
| --- | --- |

—

laiku pateikti ataskaitą apie pažangą, padarytą koordinuotai taikant Bendrijos priemones nacionaliniu ir regionų lygmeniu, ir apie nacionalinės ir regionų gerosios praktikos pavyzdžius;

| — | nuolat organizuoti renginius, kuriuose mokslinių tyrimų, naujovių ir regionų vystymosi sričių specialistai galėtų pasikeisti idėjomis, gerąja praktika bei gauti paramą ir konsultuotis. Laikyti Regionų komitetą svarbiu šios srities partneriu; |
| --- | --- |

—

nuolat organizuoti renginius, kuriuose mokslinių tyrimų, naujovių ir regionų vystymosi sričių specialistai galėtų pasikeisti idėjomis, gerąja praktika bei gauti paramą ir konsultuotis. Laikyti Regionų komitetą svarbiu šios srities partneriu;

| — | pagerinti keitimąsi informacija su nacionalinėmis ir regionų valdžios institucijomis apie Septintosios bendrosios programos ir CIP paramos gavėjus jų teritorijoje, kad būtų paprasčiau gauti papildomą nacionalinių, regionų ir ES priemonių finansavimą; |
| --- | --- |

—

pagerinti keitimąsi informacija su nacionalinėmis ir regionų valdžios institucijomis apie Septintosios bendrosios programos ir CIP paramos gavėjus jų teritorijoje, kad būtų paprasčiau gauti papildomą nacionalinių, regionų ir ES priemonių finansavimą;

| 40. | pabrėžia, kad svarbu naudotis naujomis struktūrinių fondų, Interreg IV C ir URBACT programų bendradarbiavimo ir komunikacijos programomis. Šios programos skirtos informuoti apie privalumus naudojantis Regionų ekonominių pokyčių iniciatyva ir tinklais, arba net tiesiogiai skleidžiant informaciją iš vieno regiono į kitą regioną, galintį ir norintį pasinaudoti pažangaus regiono sėkmingo projekto rezultatais; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad svarbu naudotis naujomis struktūrinių fondų, Interreg IV C ir URBACT programų bendradarbiavimo ir komunikacijos programomis. Šios programos skirtos informuoti apie privalumus naudojantis Regionų ekonominių pokyčių iniciatyva ir tinklais, arba net tiesiogiai skleidžiant informaciją iš vieno regiono į kitą regioną, galintį ir norintį pasinaudoti pažangaus regiono sėkmingo projekto rezultatais;

| 41. | ragina Komisiją stebėti, kad būtų veiksmingai koordinuojamas struktūrinių fondų, Septintosios bendrosios programos ir CIP regionų tinklų finansavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, įskaitant nuolatinę ir geriau koordinuojamą rezultatų ir gerosios praktikos sklaidą ir aktyvesnę įvairių jų bendruomenių sąveiką. |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją stebėti, kad būtų veiksmingai koordinuojamas struktūrinių fondų, Septintosios bendrosios programos ir CIP regionų tinklų finansavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, įskaitant nuolatinę ir geriau koordinuojamą rezultatų ir gerosios praktikos sklaidą ir aktyvesnę įvairių jų bendruomenių sąveiką.

2008 m. vasario 6 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CREST 1203/07 — CREST (Europos sąjungos mokslinių ir techninių tyrimų komitetas) „Gairės, kaip geriau koordinuotai pasinaudoti bendrąja programa ir struktūriniais fondais moksliniams tyrimams ir plėtrai remti“.

1

(2)  CDR/ETU/21/2005.

2

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/7

---

Regionų komiteto nuomonė — Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijų strategijos laikotarpio vidurio peržiūra

(2008/C 105/02)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pripažįsta didelę gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų svarbą ES tarptautiniam konkurencingumui ir tvariam vystymuisi; pareiškia, kad yra pasirengęs kiek leidžia galimybės regionų lygiu prisidėti prie sėkmingo ES strategijos tęsimo. Tačiau turėtų būti apsvarstytos galimybės ir rizika, o kiekviena strategijos priemonė įvertinta pagal jos rizikingumą ir piliečiams teikiamą naudą, |
| --- | --- |

—

pripažįsta didelę gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų svarbą ES tarptautiniam konkurencingumui ir tvariam vystymuisi; pareiškia, kad yra pasirengęs kiek leidžia galimybės regionų lygiu prisidėti prie sėkmingo ES strategijos tęsimo. Tačiau turėtų būti apsvarstytos galimybės ir rizika, o kiekviena strategijos priemonė įvertinta pagal jos rizikingumą ir piliečiams teikiamą naudą,

| — | pabrėžia svarbiausią miestų ir regionų vaidmenį padedant sutelkti šių technologijų pajėgumus ir skatinant jų konkurencingumą tarptautiniu lygiu pasitelkus regionų bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą per sieną, kuriant ir telkiant regioninius biotechnologijų branduolius, suburiant mokslininkus, pramonės atstovus ir finansuotojus, |
| --- | --- |

—

pabrėžia svarbiausią miestų ir regionų vaidmenį padedant sutelkti šių technologijų pajėgumus ir skatinant jų konkurencingumą tarptautiniu lygiu pasitelkus regionų bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą per sieną, kuriant ir telkiant regioninius biotechnologijų branduolius, suburiant mokslininkus, pramonės atstovus ir finansuotojus,

| — | ragina miestus ir regionus remti konkurencingumą, žinių perdavimą ir inovacijas nuo mokslinio pagrindimo iki pramonės lygmens. Miestai ir regionai pagal savo išgales turėtų gerinti rizikos kapitalo suteikimą ir bendradarbiavimą per sieną bei remti naudotojus, patentuojančius biotechnologinius išradimus bei naudojančius tokius patentus. Finansų institucijos regionų, nacionaliniu, o ypač ES lygiu turėtų sukurti rėmimo programas, numatančias biotechnologijų srityje veikiančių mažųjų ir vidutinių įmonių rizikos pasidalijimą, |
| --- | --- |

—

ragina miestus ir regionus remti konkurencingumą, žinių perdavimą ir inovacijas nuo mokslinio pagrindimo iki pramonės lygmens. Miestai ir regionai pagal savo išgales turėtų gerinti rizikos kapitalo suteikimą ir bendradarbiavimą per sieną bei remti naudotojus, patentuojančius biotechnologinius išradimus bei naudojančius tokius patentus. Finansų institucijos regionų, nacionaliniu, o ypač ES lygiu turėtų sukurti rėmimo programas, numatančias biotechnologijų srityje veikiančių mažųjų ir vidutinių įmonių rizikos pasidalijimą,

| — | skatina rengti informatyvias visuomenės diskusijas apie gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų naudą ir riziką. Daugelis miestų ir regionų pagal savo galimybes jau šviečia visuomenę svarbiausius moksliniais klausimais, teikia informaciją apie metodus ir taikymo sritis, teisinius reikalavimus ir etinius aspektus biotechnologijų srityje. Šias iniciatyvas būtina ryžtingai tęsti, be to, svarbų vaidmenį šioje veikloje turi atlikti mokslo, pramonės ir viešojo administravimo institucijų atstovai. |
| --- | --- |

—

skatina rengti informatyvias visuomenės diskusijas apie gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų naudą ir riziką. Daugelis miestų ir regionų pagal savo galimybes jau šviečia visuomenę svarbiausius moksliniais klausimais, teikia informaciją apie metodus ir taikymo sritis, teisinius reikalavimus ir etinius aspektus biotechnologijų srityje. Šias iniciatyvas būtina ryžtingai tęsti, be to, svarbų vaidmenį šioje veikloje turi atlikti mokslo, pramonės ir viešojo administravimo institucijų atstovai.

| Pranešėjas | : | Karl DÖHLER (DE/ELP), Bavarijos žemės parlamento narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Karl DÖHLER (DE/ELP), Bavarijos žemės parlamento narys

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų strategijos laikotarpio vidurio peržiūros

COM(2007) 175 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pripažįsta didelę gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų svarbą ES tarptautiniam konkurencingumui ir tvariam vystymuisi. Svarbios jų taikymo sritys yra medicinos ir farmacijos sektoriai, pramoninis perdirbimas ir pirminė gamyba (maisto produktai ir pašarai, taip pat ataugančios žaliavinės kultūros, alternatyvi energija). Jas taikant galimi nauji iškylančių problemų, susijusių su sveikatos priežiūra, maistu pasaulio gyventojams, kurių skaičius vis auga, senėjančia visuomene, energijos tiekimu ir visuotiniu atšilimu, sprendimo būdai. |
| --- | --- |

1.

pripažįsta didelę gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų svarbą ES tarptautiniam konkurencingumui ir tvariam vystymuisi. Svarbios jų taikymo sritys yra medicinos ir farmacijos sektoriai, pramoninis perdirbimas ir pirminė gamyba (maisto produktai ir pašarai, taip pat ataugančios žaliavinės kultūros, alternatyvi energija). Jas taikant galimi nauji iškylančių problemų, susijusių su sveikatos priežiūra, maistu pasaulio gyventojams, kurių skaičius vis auga, senėjančia visuomene, energijos tiekimu ir visuotiniu atšilimu, sprendimo būdai.

| 2. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos labai prisideda prie pagrindinių ES politikos tikslų, susijusių su sveikata ir tvariu vystymusi, ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu, įgyvendinimo, todėl palankiai vertina Europos Komisijos gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų strategiją ir pripažįsta padarytą pažangą įgyvendinant šią strategiją. |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos labai prisideda prie pagrindinių ES politikos tikslų, susijusių su sveikata ir tvariu vystymusi, ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu, įgyvendinimo, todėl palankiai vertina Europos Komisijos gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų strategiją ir pripažįsta padarytą pažangą įgyvendinant šią strategiją.

| 3. | pabrėžia, kad biotechnologijų taikymas neatsiejamas nuo plačių visuomenės diskusijų apie naudą ir pavojus, įskaitant ir etikos klausimus, kai siekiama didesnio visuomenės pritarimo šioms technologijoms; būtina diskusijų sąlyga yra informacijos apie šių technologijų mokslinį pagrindimą skleidimas. |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad biotechnologijų taikymas neatsiejamas nuo plačių visuomenės diskusijų apie naudą ir pavojus, įskaitant ir etikos klausimus, kai siekiama didesnio visuomenės pritarimo šioms technologijoms; būtina diskusijų sąlyga yra informacijos apie šių technologijų mokslinį pagrindimą skleidimas.

| 4. | pritaria Europos biotechnologijų ir gyvosios gamtos mokslų srityje aktyviai veikiančių regionų ir branduolių tinklams ir skatina Europos Komisiją juos remti, kad būtų galima keistis patirtimi, bendrai rengti projektų paraiškas ir laikytis bendros pozicijos Europos politikos formavimo procese. |
| --- | --- |

4.

pritaria Europos biotechnologijų ir gyvosios gamtos mokslų srityje aktyviai veikiančių regionų ir branduolių tinklams ir skatina Europos Komisiją juos remti, kad būtų galima keistis patirtimi, bendrai rengti projektų paraiškas ir laikytis bendros pozicijos Europos politikos formavimo procese.

| 5. | supranta, kad miestai ir regionai labai prisideda prie mokslinių tyrimų skatinimo gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų srityje. Lyginant tarptautiniu mastu, Europos biotechnologijų branduoliai gana nedideli; todėl jų tinklų kūrimas labai svarbus konkurencingumui. Miestai ir regionai privalo remti branduolių kūrimą, mokslinių tyrimų institutų, pramonės ir finansuotojų sutelkimą, visuomenės informavimą technologinės pažangos klausimais bei regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą ir regioninių biotechnologijų branduolių grupes, kad būtų galima sustiprinti pajėgumus ir sustiprinti jų konkurencingumą tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

5.

supranta, kad miestai ir regionai labai prisideda prie mokslinių tyrimų skatinimo gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų srityje. Lyginant tarptautiniu mastu, Europos biotechnologijų branduoliai gana nedideli; todėl jų tinklų kūrimas labai svarbus konkurencingumui. Miestai ir regionai privalo remti branduolių kūrimą, mokslinių tyrimų institutų, pramonės ir finansuotojų sutelkimą, visuomenės informavimą technologinės pažangos klausimais bei regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą ir regioninių biotechnologijų branduolių grupes, kad būtų galima sustiprinti pajėgumus ir sustiprinti jų konkurencingumą tarptautiniu mastu.

| 6. | yra įsitikinęs, jog būtina tęsti daugelį veiksmų ir pareiškia, kad yra pasirengęs kiek leidžia galimybės regionų lygiu prisidėti prie sėkmingo jų tęsimo. Turėtų būti apsvarstytos galimybės ir rizika, o kiekviena strategijos priemonė įvertinta pagal jos rizikingumą ir piliečiams teikiamą naudą. |
| --- | --- |

6.

yra įsitikinęs, jog būtina tęsti daugelį veiksmų ir pareiškia, kad yra pasirengęs kiek leidžia galimybės regionų lygiu prisidėti prie sėkmingo jų tęsimo. Turėtų būti apsvarstytos galimybės ir rizika, o kiekviena strategijos priemonė įvertinta pagal jos rizikingumą ir piliečiams teikiamą naudą.

Dėl strategijos laikotarpio vidurio peržiūros nustatytų prioritetų

| 7. | patvirtina, kad miestai ir regionai pagal galimybes prisidės prie mokslinių tyrimų bei rinkos plėtros skatinimo gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų taikymo ir žinių bioekonomikos atžvilgiu. Ragina miestus ir regionus padėti teikti naudotojams informaciją apie teisinį pagrindą ir administracines procedūras biotechnologijų srityje. Europos Komisija, siekdama pagerinti mokslinių tyrimų koordinavimą, turėtų neapsiriboti vien tik bendradarbiavimu su valstybėmis narėmis, bet ir kurti regionines platformas arba tiesiogiai į savo darbą įtraukti regionines grupes. |
| --- | --- |

7.

patvirtina, kad miestai ir regionai pagal galimybes prisidės prie mokslinių tyrimų bei rinkos plėtros skatinimo gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų taikymo ir žinių bioekonomikos atžvilgiu. Ragina miestus ir regionus padėti teikti naudotojams informaciją apie teisinį pagrindą ir administracines procedūras biotechnologijų srityje. Europos Komisija, siekdama pagerinti mokslinių tyrimų koordinavimą, turėtų neapsiriboti vien tik bendradarbiavimu su valstybėmis narėmis, bet ir kurti regionines platformas arba tiesiogiai į savo darbą įtraukti regionines grupes.

| 8. | remia konkurencingumo, žinių perdavimo ir inovacijų skatinimą nuo mokslinio pagrindimo iki pramonės lygmens. Mokslinių tyrimų rezultatų komercinio potencialo suvokimas turėtų būti didinamas. Įmonių kūrimas ir perėjimas iš mokslinių tyrimų srities į pramonę turėtų būti remiami. Miestai ir regionai pagal savo išgales pagerins rizikos kapitalo suteikimą bei bendradarbiavimą per sieną ir rems naudotojus, patentuojančius biotechnologinius išradimus bei naudojančius tokius patentus. Finansų institucijos regionų, nacionaliniu, o ypač ES lygiu turėtų sukurti rėmimo programas, numatančias biotechnologijos srityje veikiančių mažųjų ir vidutinių įmonių rizikos pasidalijimą. |
| --- | --- |

8.

remia konkurencingumo, žinių perdavimo ir inovacijų skatinimą nuo mokslinio pagrindimo iki pramonės lygmens. Mokslinių tyrimų rezultatų komercinio potencialo suvokimas turėtų būti didinamas. Įmonių kūrimas ir perėjimas iš mokslinių tyrimų srities į pramonę turėtų būti remiami. Miestai ir regionai pagal savo išgales pagerins rizikos kapitalo suteikimą bei bendradarbiavimą per sieną ir rems naudotojus, patentuojančius biotechnologinius išradimus bei naudojančius tokius patentus. Finansų institucijos regionų, nacionaliniu, o ypač ES lygiu turėtų sukurti rėmimo programas, numatančias biotechnologijos srityje veikiančių mažųjų ir vidutinių įmonių rizikos pasidalijimą.

| 9. | reikia pagerinti darbo rinkos padėtį skatinant įdarbinimą bei darbuotojų pagrindinį ir tęstinį mokymą. Reikia stengtis pritraukti mokslininkus ir kitokios specializacijos darbuotojus, reikalingus biotechnologijų įmonėms kurti, o darbuotojų išvykimą būtina sustabdyti. Prireikus aukštos kvalifikacijos darbuotojus, kurie išsilavinimą arba profesinę patirtį galbūt įgijo už Europos ribų, susigrąžinti kuriant patrauklias sąlygas. |
| --- | --- |

9.

reikia pagerinti darbo rinkos padėtį skatinant įdarbinimą bei darbuotojų pagrindinį ir tęstinį mokymą. Reikia stengtis pritraukti mokslininkus ir kitokios specializacijos darbuotojus, reikalingus biotechnologijų įmonėms kurti, o darbuotojų išvykimą būtina sustabdyti. Prireikus aukštos kvalifikacijos darbuotojus, kurie išsilavinimą arba profesinę patirtį galbūt įgijo už Europos ribų, susigrąžinti kuriant patrauklias sąlygas.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad be taikymo žmonių sveikatos, maisto ir pašarų sektoriuje, biotechnologijos teikia ir daug žadančių ateities alternatyvų chemijos pramonei. Jau šiuo metu 85 proc. pasaulyje reikalingų fermentų pagaminama Europoje. Taikant fermentines ir biokatalitines technologijas galima sutaupyti daug išteklių ir energijos — taip atsiranda novatoriškas požiūris į tvarią ekonomiką. |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad be taikymo žmonių sveikatos, maisto ir pašarų sektoriuje, biotechnologijos teikia ir daug žadančių ateities alternatyvų chemijos pramonei. Jau šiuo metu 85 proc. pasaulyje reikalingų fermentų pagaminama Europoje. Taikant fermentines ir biokatalitines technologijas galima sutaupyti daug išteklių ir energijos — taip atsiranda novatoriškas požiūris į tvarią ekonomiką.

| 11. | suvokia kritišką visuomenės poziciją visų pirma biotechnologijų taikymo maisto ir pašarų sektoriuje klausimu. Viena vertus, šiuo metu yra labai paplitęs daugumos vartotojų priešiškumas genų technologijos taikymui žemės ūkyje. Kita vertus, esant akivaizdiems su sveikata ir ekologija susijusiems produkto privalumams, visuomenė laikosi teigiamo požiūrio. |
| --- | --- |

11.

suvokia kritišką visuomenės poziciją visų pirma biotechnologijų taikymo maisto ir pašarų sektoriuje klausimu. Viena vertus, šiuo metu yra labai paplitęs daugumos vartotojų priešiškumas genų technologijos taikymui žemės ūkyje. Kita vertus, esant akivaizdiems su sveikata ir ekologija susijusiems produkto privalumams, visuomenė laikosi teigiamo požiūrio.

| 12. | todėl skatina informatyvias visuomenės diskusijas apie gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų naudą ir riziką. Daugelis miestų ir regionų pagal savo galimybes jau šviečia visuomenę svarbiausius moksliniais klausimais, teikia informaciją apie metodus ir taikymo sritis, teisinius reikalavimus ir etinius aspektus biotechnologijų srityje. Šias iniciatyvas būtina ryžtingai tęsti. |
| --- | --- |

12.

todėl skatina informatyvias visuomenės diskusijas apie gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų naudą ir riziką. Daugelis miestų ir regionų pagal savo galimybes jau šviečia visuomenę svarbiausius moksliniais klausimais, teikia informaciją apie metodus ir taikymo sritis, teisinius reikalavimus ir etinius aspektus biotechnologijų srityje. Šias iniciatyvas būtina ryžtingai tęsti.

| 13. | ragina mokslinių tyrimų institutus, pramonės įmones ir administracija prisidėti siekiant šio tikslo; į bendro forumo dialogą turi būti įtrauktos visos suinteresuotų subjektų grupės. Miestai ir regionai turėtų labiau skatinti mokslinių tyrimų projektus biotechnologijų socialiniams ir ekonominiams bei etiniams klausimams ištirti ir remti tokių tyrimų rezultatų sklaidą. Jie turėtų sukurti specialistų tinklus, kurie galėtų ad hoc pateikti nuomonę saugos, socialiniais ir ekonominiais bei etiniais klausimais. Miestai ir regionai gali remti racionalius, mokslu pagristus bei skaidrius sprendimų priėmimo procesus registruojant produktus. |
| --- | --- |

13.

ragina mokslinių tyrimų institutus, pramonės įmones ir administracija prisidėti siekiant šio tikslo; į bendro forumo dialogą turi būti įtrauktos visos suinteresuotų subjektų grupės. Miestai ir regionai turėtų labiau skatinti mokslinių tyrimų projektus biotechnologijų socialiniams ir ekonominiams bei etiniams klausimams ištirti ir remti tokių tyrimų rezultatų sklaidą. Jie turėtų sukurti specialistų tinklus, kurie galėtų ad hoc pateikti nuomonę saugos, socialiniais ir ekonominiais bei etiniais klausimais. Miestai ir regionai gali remti racionalius, mokslu pagristus bei skaidrius sprendimų priėmimo procesus registruojant produktus.

| 14. | ragina Europos Komisiją tvirtinant projektus pagal septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą suteikti daugiau svarbos profesionalaus visuomenės informavimo apie mokslinių tyrimų rezultatus etapui; reikėtų ir toliau vykdyti projektus, skirtus genų technologijos taikymo žemės ūkyje tyrimams, rizikos studijoms ir su šia veiklos sritimi susijusiems ekologiniams ir ekonominiams klausimams. |
| --- | --- |

14.

ragina Europos Komisiją tvirtinant projektus pagal septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą suteikti daugiau svarbos profesionalaus visuomenės informavimo apie mokslinių tyrimų rezultatus etapui; reikėtų ir toliau vykdyti projektus, skirtus genų technologijos taikymo žemės ūkyje tyrimams, rizikos studijoms ir su šia veiklos sritimi susijusiems ekologiniams ir ekonominiams klausimams.

| 15. | pritaria Europos Komisijos nuomonei dėl sveikatos priežiūrai naudojamų biotechnologijų svarbos ekonomikos ir visuomenės sveikatos požiūriu. RK remia nuolatinę pažangą paprastinant ir aiškinant teisės aktus šiame sektoriuje, nes esant teisiniam neapibrėžtumui sparti technologijų pažanga sulėtino šio sektoriaus vystymąsi. Vertėtų parengti gaires ir tarptautines rekomendacijas kliūtims panaikinti ir technologijų panaudojimo šioje srityje vystymui palengvinti. |
| --- | --- |

15.

pritaria Europos Komisijos nuomonei dėl sveikatos priežiūrai naudojamų biotechnologijų svarbos ekonomikos ir visuomenės sveikatos požiūriu. RK remia nuolatinę pažangą paprastinant ir aiškinant teisės aktus šiame sektoriuje, nes esant teisiniam neapibrėžtumui sparti technologijų pažanga sulėtino šio sektoriaus vystymąsi. Vertėtų parengti gaires ir tarptautines rekomendacijas kliūtims panaikinti ir technologijų panaudojimo šioje srityje vystymui palengvinti.

| 16. | pastebi ir galimą moderniųjų biotechnologijų indėlį į žemės: RK remia Europos Komisijos poziciją, kad turi būti įmanoma, jog visos žemės ūkio formos — genetiškai modifikuotų augalų auginimas, tradicinė ir ekologinė žemdirbystė — lygiomis teisėmis egzistuotų viena šalia kitos. Tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad dėl topografinių, klimato ar struktūrinių sąlygų gali būti sunkiau tam tikruose regionuose auginti genetiškai modifikuotus augalus šalia tradicinių ir ekologiškų augalų pasėlių. Turintys informacijos vartotojai turėtų patys nuspręsti, kokia modernių biotechnologijų produktų dalis įsitvirtins rinkoje. Atitinkamai kai kurie miestai ir regionai įžvelgs žemės ūkio biotechnologijų taikymo naudą, tuo tarpu kitiems regionams duos naudos tradiciniai ar ekologiniai auginimo būdai. |
| --- | --- |

16.

pastebi ir galimą moderniųjų biotechnologijų indėlį į žemės: RK remia Europos Komisijos poziciją, kad turi būti įmanoma, jog visos žemės ūkio formos — genetiškai modifikuotų augalų auginimas, tradicinė ir ekologinė žemdirbystė — lygiomis teisėmis egzistuotų viena šalia kitos. Tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad dėl topografinių, klimato ar struktūrinių sąlygų gali būti sunkiau tam tikruose regionuose auginti genetiškai modifikuotus augalus šalia tradicinių ir ekologiškų augalų pasėlių. Turintys informacijos vartotojai turėtų patys nuspręsti, kokia modernių biotechnologijų produktų dalis įsitvirtins rinkoje. Atitinkamai kai kurie miestai ir regionai įžvelgs žemės ūkio biotechnologijų taikymo naudą, tuo tarpu kitiems regionams duos naudos tradiciniai ar ekologiniai auginimo būdai.

| 17. | pripažįsta lemiamą įvairios žemės ūkio praktikos sambūvio reikšmę ne tik geros žemės ūkio praktikos požiūriu, bet ir kaimynystėje dirbančių ūkininkų tolerancijai, pasitikėjimui keičiantis informacija, derinimui ir koordinavimui. Komisija raginama sukurti sambūvio gaires ir kuo greičiau priimti įmanomas sėklų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų organizmų likučių, ženklinimo ribines vertes. Būtina išspręsti ir tokių „darinių“ klausimą, kurie ES dar nėra leidžiami, tačiau pagal palyginamuosius kriterijus kitose šalyse jau leidžiami ir įvertinti kaip nepavojingi. |
| --- | --- |

17.

pripažįsta lemiamą įvairios žemės ūkio praktikos sambūvio reikšmę ne tik geros žemės ūkio praktikos požiūriu, bet ir kaimynystėje dirbančių ūkininkų tolerancijai, pasitikėjimui keičiantis informacija, derinimui ir koordinavimui. Komisija raginama sukurti sambūvio gaires ir kuo greičiau priimti įmanomas sėklų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų organizmų likučių, ženklinimo ribines vertes. Būtina išspręsti ir tokių „darinių“ klausimą, kurie ES dar nėra leidžiami, tačiau pagal palyginamuosius kriterijus kitose šalyse jau leidžiami ir įvertinti kaip nepavojingi.

| 18. | yra įsitikinęs, kad labai svarbu ištirti žemės ūkio praktikos priemones, skirtas užtikrinti tradicinei ir ekologinei žemdirbystei ir tvariam jų sambūviui su genetiškai modifikuotais augalais, galimam genetiškai modifikuotų organizmų ilgalaikiam poveikiui nustatyti, bei ištirti genetiškai modifikuotų kultūrų, auginamų kaip ataugančios žaliavinės kultūros pramoniniams procesams naudą ir riziką. Pritaria genetinių išteklių išsaugojimo, apibūdinimo, rinkimo ir naudojimo ES žemės ūkyje veiksmų programai. |
| --- | --- |

18.

yra įsitikinęs, kad labai svarbu ištirti žemės ūkio praktikos priemones, skirtas užtikrinti tradicinei ir ekologinei žemdirbystei ir tvariam jų sambūviui su genetiškai modifikuotais augalais, galimam genetiškai modifikuotų organizmų ilgalaikiam poveikiui nustatyti, bei ištirti genetiškai modifikuotų kultūrų, auginamų kaip ataugančios žaliavinės kultūros pramoniniams procesams naudą ir riziką. Pritaria genetinių išteklių išsaugojimo, apibūdinimo, rinkimo ir naudojimo ES žemės ūkyje veiksmų programai.

| 19. | teigiamai vertinta esamą teisinę sistemą gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų srityje, tačiau laikosi požiūrio, jog būtinos priemonės nuoseklumui tarp įvairių sričių teisės aktų gerinti, pvz., intelektinės nuosavybės apsaugos taisyklės. Be to, kalbant apie ES konkurencingumą biotechnologijų srityje, reikėtų išnagrinėti galimybes teisinę sistemą pritaikyti prie įprastų tarptautinių standartų. Miestai ir regionai įsipareigoja savo kompetencijos srityje vienodai taikyti Europos teisę; šiuo klausimu turėtų vykti regionų ir tarptautinis dialogas. |
| --- | --- |

19.

teigiamai vertinta esamą teisinę sistemą gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų srityje, tačiau laikosi požiūrio, jog būtinos priemonės nuoseklumui tarp įvairių sričių teisės aktų gerinti, pvz., intelektinės nuosavybės apsaugos taisyklės. Be to, kalbant apie ES konkurencingumą biotechnologijų srityje, reikėtų išnagrinėti galimybes teisinę sistemą pritaikyti prie įprastų tarptautinių standartų. Miestai ir regionai įsipareigoja savo kompetencijos srityje vienodai taikyti Europos teisę; šiuo klausimu turėtų vykti regionų ir tarptautinis dialogas.

Dėl 2002 m. 30-ties punktų veiksmų plano įgyvendinimo

| 20. | mano, kad reikėtų gilinti žinias biotechnologijų srityje, ypač kalbant apie darbuotojų bei mokytojų pagrindinį ir tolesnį mokymą. Turėtų būti skatinamas dalykinis mokslininkų dialogas. |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikėtų gilinti žinias biotechnologijų srityje, ypač kalbant apie darbuotojų bei mokytojų pagrindinį ir tolesnį mokymą. Turėtų būti skatinamas dalykinis mokslininkų dialogas.

| 21. | pasisako už intelektinės nuosavybės apsaugos taisyklių viešųjų mokslinių tyrimų srityje išaiškinimą ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimo komerciniams tikslams svarbos perteikimą akademikams. Taip pat būtina skatinti tarptautinį dialogą šiais klausimais. |
| --- | --- |

21.

pasisako už intelektinės nuosavybės apsaugos taisyklių viešųjų mokslinių tyrimų srityje išaiškinimą ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimo komerciniams tikslams svarbos perteikimą akademikams. Taip pat būtina skatinti tarptautinį dialogą šiais klausimais.

| 22. | būtina pagerinti biotechnologijų pramonės kapitalą investuojant į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtojimą bei įmonių kūrimą, skatinant technologijų perdavimą ir komercinį įmonių finansavimą. Taikant vienodus kriterijus būtina nuosekliai apibrėžti tolesnį Europos biotechnologijų pramonės vystymąsi. |
| --- | --- |

22.

būtina pagerinti biotechnologijų pramonės kapitalą investuojant į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtojimą bei įmonių kūrimą, skatinant technologijų perdavimą ir komercinį įmonių finansavimą. Taikant vienodus kriterijus būtina nuosekliai apibrėžti tolesnį Europos biotechnologijų pramonės vystymąsi.

| 23. | pritaria, kad Europos Komisijos pirmaujančios rinkos iniciatyvoje biotechnologiniai produktai būtų identifikuojami kaip pirmaujantys rinkoje, ir ragina Europos Komisiją savo priemonėse šioms pirmaujančioms rinkoms skatinti ir stiprinti atsižvelgti į turimą Europos regionų potencialą. |
| --- | --- |

23.

pritaria, kad Europos Komisijos pirmaujančios rinkos iniciatyvoje biotechnologiniai produktai būtų identifikuojami kaip pirmaujantys rinkoje, ir ragina Europos Komisiją savo priemonėse šioms pirmaujančioms rinkoms skatinti ir stiprinti atsižvelgti į turimą Europos regionų potencialą.

| 24. | ragina imtis tolesnių priemonių, susijusių su gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų srityje veikiančių Europos technologijų programų atvėrimu ir skaidrumu, kad be pramonės ir mokslinių tyrimų bendruomenių būtų įtraukti ir kiti suinteresuoti subjektai, pvz., vietos ir regionų valdžios institucijos ir pirmiausia MVĮ. |
| --- | --- |

24.

ragina imtis tolesnių priemonių, susijusių su gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų srityje veikiančių Europos technologijų programų atvėrimu ir skaidrumu, kad be pramonės ir mokslinių tyrimų bendruomenių būtų įtraukti ir kiti suinteresuoti subjektai, pvz., vietos ir regionų valdžios institucijos ir pirmiausia MVĮ.

| 25. | remia sustiprintus biotechnologijų regionų įsipareigojimus septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos ERA-Net iniciatyvoje, skirtus koordinuoti nacionalines ir regionines mokslinių tyrimų programas. |
| --- | --- |

25.

remia sustiprintus biotechnologijų regionų įsipareigojimus septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos ERA-Net iniciatyvoje, skirtus koordinuoti nacionalines ir regionines mokslinių tyrimų programas.

| 26. | pritaria Europos etikos grupės vaidmens stiprinimui. Bendrijos, nacionalinio ir regionų lygmens bendradarbiavimas etiniais bei socialiniais ir ekonominiais klausimais turi būti skatinamas. Reikia sukurti etikos gaires kamieninių ląstelių moksliniams tyrimams, biologiniams bankams, ksenotransplantacijai ir genetiniams tyrimams bei bandymams su gyvūnais. |
| --- | --- |

26.

pritaria Europos etikos grupės vaidmens stiprinimui. Bendrijos, nacionalinio ir regionų lygmens bendradarbiavimas etiniais bei socialiniais ir ekonominiais klausimais turi būti skatinamas. Reikia sukurti etikos gaires kamieninių ląstelių moksliniams tyrimams, biologiniams bankams, ksenotransplantacijai ir genetiniams tyrimams bei bandymams su gyvūnais.

| 27. | pritaria veiklos, susijusios su pamatinėmis medžiagomis ir nustatymo metodų patvirtinimu, tąsai ir pasisako už kenksmingo genetiškai modifikuotų organizmų, maisto produktų ir pašarų poveikio stebėsenos metodų vystymo skatinimą. Teigiamai vertina aktyvų Europos Komisijos vaidmenį rengiant tarptautines gaires, standartus ir rekomendacijas, ypač maisto saugos srityje. |
| --- | --- |

27.

pritaria veiklos, susijusios su pamatinėmis medžiagomis ir nustatymo metodų patvirtinimu, tąsai ir pasisako už kenksmingo genetiškai modifikuotų organizmų, maisto produktų ir pašarų poveikio stebėsenos metodų vystymo skatinimą. Teigiamai vertina aktyvų Europos Komisijos vaidmenį rengiant tarptautines gaires, standartus ir rekomendacijas, ypač maisto saugos srityje.

| 28. | išreiškia norą kartu su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis persvarstyti mokslinių tyrimų politiką tinkamo tradicinių ir naujų technologijų derinimo požiūriu. RK planuoja prisidėti prie veiksmingų mokslinių tyrimų partnerysčių užmezgimo tarp ES ir besivystančių šalių. Taip pat reikėtų remti subregionines, regionines ir tarptautines organizacijas, visų pirma tarptautinius žemės ūkio tyrimų centrus. |
| --- | --- |

28.

išreiškia norą kartu su Europos Komisija ir valstybėmis narėmis persvarstyti mokslinių tyrimų politiką tinkamo tradicinių ir naujų technologijų derinimo požiūriu. RK planuoja prisidėti prie veiksmingų mokslinių tyrimų partnerysčių užmezgimo tarp ES ir besivystančių šalių. Taip pat reikėtų remti subregionines, regionines ir tarptautines organizacijas, visų pirma tarptautinius žemės ūkio tyrimų centrus.

| 29. | pritaria Europos Komisijos veiksmams saugiai ir veiksmingai naudojant modernias biotechnologijas besivystančiose šalyse bei remiant jų gebėjimų įvertinti ir valdyti riziką formavimą. ES kartu su tarptautine bendrija turėtų stengtis konkrečiais moksliniais tyrimais prisidėti prie kovos su ŽIV/AIDS, maliarija, tuberkulioze ir su kitomis dėl skurdo kylančiomis ligomis. Pripažįstamos Europos Komisijos ir valstybių narių pastangos remiant genetinių išteklių išsaugojimą ir tvarų jų naudojimą besivystančiose šalyse. |
| --- | --- |

29.

pritaria Europos Komisijos veiksmams saugiai ir veiksmingai naudojant modernias biotechnologijas besivystančiose šalyse bei remiant jų gebėjimų įvertinti ir valdyti riziką formavimą. ES kartu su tarptautine bendrija turėtų stengtis konkrečiais moksliniais tyrimais prisidėti prie kovos su ŽIV/AIDS, maliarija, tuberkulioze ir su kitomis dėl skurdo kylančiomis ligomis. Pripažįstamos Europos Komisijos ir valstybių narių pastangos remiant genetinių išteklių išsaugojimą ir tvarų jų naudojimą besivystančiose šalyse.

| 30. | ragina sustiprinti visų Europos tarnybų prognozės funkciją, ypač technologijų srityje, siekiant pakankamai anksti nustatyti naujus iškylančius klausimus. Reikia persvarstyti teisėkūros ir politikos svarbą, nuoseklumą ir veiksmingumą, jų įgyvendinimą bei poveikį visuomenei ir ekonomikai. |
| --- | --- |

30.

ragina sustiprinti visų Europos tarnybų prognozės funkciją, ypač technologijų srityje, siekiant pakankamai anksti nustatyti naujus iškylančius klausimus. Reikia persvarstyti teisėkūros ir politikos svarbą, nuoseklumą ir veiksmingumą, jų įgyvendinimą bei poveikį visuomenei ir ekonomikai.

2008 m. vasario 6 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/11

---

Regionų komiteto nuomonė — Savanoriškos veiklos indėlis į ekonominę ir socialinę sanglaudą

(2008/C 105/03)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad savanoriška veikla ekonominiu požiūriu labai naudinga vietos, regionų, valstybių ir ES ekonomikai, nes a) papildomais žmogiškaisiais ištekliais ši veikla prisideda prie socialinės ir ekonominės veiklos ir b) kuriamas socialinis kapitalas ir geresnė „gyvenimo kokybė“, kuri gali būti svarbus veiksnys investuojant ir kuriant darbo vietas; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad savanoriška veikla ekonominiu požiūriu labai naudinga vietos, regionų, valstybių ir ES ekonomikai, nes a) papildomais žmogiškaisiais ištekliais ši veikla prisideda prie socialinės ir ekonominės veiklos ir b) kuriamas socialinis kapitalas ir geresnė „gyvenimo kokybė“, kuri gali būti svarbus veiksnys investuojant ir kuriant darbo vietas;

| — | pabrėžia, kad savanoriška veikla jokioje aplinkoje neturėtų būti laikoma dirbančių darbuotojų pakaitalu arba juos pakeisti; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad savanoriška veikla jokioje aplinkoje neturėtų būti laikoma dirbančių darbuotojų pakaitalu arba juos pakeisti;

| — | skatina valstybes nares rinkti tikslią statistinę informaciją apie savanorių dalyvavimą veikloje vietos ir regionų lygiu, be kita ko, remiant reikiamų iniciatyvų vystymą abiem lygmenimis; |
| --- | --- |

—

skatina valstybes nares rinkti tikslią statistinę informaciją apie savanorių dalyvavimą veikloje vietos ir regionų lygiu, be kita ko, remiant reikiamų iniciatyvų vystymą abiem lygmenimis;

| — | mano, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti savanoriškos veiklos teisinio statuso klausimams, ir rekomenduoja, kad, prireikus, savanoriškai veiklai turėtų būti suteiktas aiškiai apibrėžtas ir visose ES valstybėse narėse suderinamas teisinis statusas, kuris būtų reikalingas tarpvalstybinėms kelionėms savanoriškos veiklos tikslais; |
| --- | --- |

—

mano, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti savanoriškos veiklos teisinio statuso klausimams, ir rekomenduoja, kad, prireikus, savanoriškai veiklai turėtų būti suteiktas aiškiai apibrėžtas ir visose ES valstybėse narėse suderinamas teisinis statusas, kuris būtų reikalingas tarpvalstybinėms kelionėms savanoriškos veiklos tikslais;

| — | mano, kad savanoriškas darbas yra svarbus ES aspektas, ir todėl norėtų, kad būtų suformuota nuoseklesnė ir išsamesnė politika:






  — | ugdyti sąmoningumą pasitelkiant daugiau mokslinių tyrimų ir geresnės kokybės statistiką ES lygiu, |
| --- | --- | --- |

—

mano, kad savanoriškas darbas yra svarbus ES aspektas, ir todėl norėtų, kad būtų suformuota nuoseklesnė ir išsamesnė politika:

—

ugdyti sąmoningumą pasitelkiant daugiau mokslinių tyrimų ir geresnės kokybės statistiką ES lygiu,

| — | pripažinti savanoriško darbo ekonominį indėlį ir dažniau pripažinti piniginį jo ekvivalentą kaip papildomą ES finansuojamų programų finansavimą, |
| --- | --- |

—

pripažinti savanoriško darbo ekonominį indėlį ir dažniau pripažinti piniginį jo ekvivalentą kaip papildomą ES finansuojamų programų finansavimą,

| — | ES lygiu savanoriškam darbui skirti daugiau dėmesio ir ne vien tik pilietybės bei jaunimo reikalų srityse, |
| --- | --- |

—

ES lygiu savanoriškam darbui skirti daugiau dėmesio ir ne vien tik pilietybės bei jaunimo reikalų srityse,

| — | nagrinėti naujas iniciatyvas, skatinančias keistis žiniomis ir didinti savanorių judumą pasitelkiant Europos savanorių programą visoms amžiaus grupėms. |
| --- | --- |

—

nagrinėti naujas iniciatyvas, skatinančias keistis žiniomis ir didinti savanorių judumą pasitelkiant Europos savanorių programą visoms amžiaus grupėms.

| Pranešėjas | : | Declan MCDONNELL (IE/LDAE), Golvėjaus miesto tarybos ir Vakarų regiono valdžios institucijos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Declan MCDONNELL (IE/LDAE), Golvėjaus miesto tarybos ir Vakarų regiono valdžios institucijos narys

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad šioje nuomonėje savanoriška veikla apibūdintina kaip veikla, turinti tris išskirtines ypatybes: ji vykdoma nesitikint piniginio atlygio, vykdoma laisva valia ir yra naudinga kitam, nei veiklą vykdantis savanoris ar jo šeimos narys, asmeniui. Šios ypatybės būdingos plačiam savanoriškos veiklos spektrui: veikla gali būti oficialaus ir neoficialaus pobūdžio, trumpalaikė ir ilgalaikė, visą ir ne visą darbo dieną, pvz., dirbant savanoriškoje tarnyboje; |
| --- | --- |

1.

mano, kad šioje nuomonėje savanoriška veikla apibūdintina kaip veikla, turinti tris išskirtines ypatybes: ji vykdoma nesitikint piniginio atlygio, vykdoma laisva valia ir yra naudinga kitam, nei veiklą vykdantis savanoris ar jo šeimos narys, asmeniui. Šios ypatybės būdingos plačiam savanoriškos veiklos spektrui: veikla gali būti oficialaus ir neoficialaus pobūdžio, trumpalaikė ir ilgalaikė, visą ir ne visą darbo dieną, pvz., dirbant savanoriškoje tarnyboje;

| 2. | pripažįsta, kad savanoriška veikla yra svarbus aktyvaus pilietiškumo ir demokratijos visais lygmenimis elementas, o asmenys, dalyvaujantys savanoriškoje veikloje, tiesiogiai arba netiesiogiai dirba, stengdamiesi, kad visuomenėje būtų gera visiems vietos, regionų ir valstybės lygiu; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad savanoriška veikla yra svarbus aktyvaus pilietiškumo ir demokratijos visais lygmenimis elementas, o asmenys, dalyvaujantys savanoriškoje veikloje, tiesiogiai arba netiesiogiai dirba, stengdamiesi, kad visuomenėje būtų gera visiems vietos, regionų ir valstybės lygiu;

| 3. | pripažįsta, jog mažiausiai tikėtina, kad savanoriškos veiklos imtųsi socialiai atskirtos visuomenės grupės, todėl svarbu skatinti minėtas grupes imtis tokios veiklos ir leisti joms pajusti, kad jų savanoriška veikla yra reikalinga; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, jog mažiausiai tikėtina, kad savanoriškos veiklos imtųsi socialiai atskirtos visuomenės grupės, todėl svarbu skatinti minėtas grupes imtis tokios veiklos ir leisti joms pajusti, kad jų savanoriška veikla yra reikalinga;

| 4. | supranta savanoriškos veiklos svarbą valstybių raidai pasauliniu mastu ir šiame procese išskiria reikšmingą savanoriškos veiklos funkciją — prisidėti prie pasaulinio skurdo mažinimo ir pasaulinio dialogo skatinimo; |
| --- | --- |

4.

supranta savanoriškos veiklos svarbą valstybių raidai pasauliniu mastu ir šiame procese išskiria reikšmingą savanoriškos veiklos funkciją — prisidėti prie pasaulinio skurdo mažinimo ir pasaulinio dialogo skatinimo;

| 5. | pripažįsta, kad savanoriška veikla gali vietos, regionų, valstybių ir pasauliniu lygiu prisidėti prie klimato kaitos problemų sprendimo, padidinti socialinę integraciją ir vystomąjį bendradarbiavimą bei pagerinti žmonių su negalia ir imigrantų integraciją; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad savanoriška veikla gali vietos, regionų, valstybių ir pasauliniu lygiu prisidėti prie klimato kaitos problemų sprendimo, padidinti socialinę integraciją ir vystomąjį bendradarbiavimą bei pagerinti žmonių su negalia ir imigrantų integraciją;

Indėlis į Lisabonos darbotvarkę. Savanoriškos veiklos svarba

| 6. | pabrėžia, kad savanoriška veikla ekonominiu požiūriu labai naudinga vietos, regionų, valstybių ir ES ekonomikai, nes a) papildomais žmogiškaisiais ištekliais ši veikla prisideda prie socialinės ir ekonominės veiklos (1) ir b) kuriamas socialinis kapitalas ir geresnė „gyvenimo kokybė“, kuri gali būti svarbus veiksnys investuojant ir kuriant darbo vietas. Tyrimai rodo, kad socialinis kapitalas turi tiesioginį teigiamą santyki su Europos regionų augimo lygiu (2). Komitetas visiškai sutinka, kad socialinis kapitalas taip pat gali būti laikomas „abipusiškai stiprinančiu ir naudingai veikiančiu ekonomikos augimą bei kitas svarbias sritis, pavyzdžiui, socialinę kontrolę, aprėptį, sveikatos apsaugą, valdymą, institucijas, demokratinio įgaliojimų suteikimo procesą“ (3); |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad savanoriška veikla ekonominiu požiūriu labai naudinga vietos, regionų, valstybių ir ES ekonomikai, nes a) papildomais žmogiškaisiais ištekliais ši veikla prisideda prie socialinės ir ekonominės veiklos (1) ir b) kuriamas socialinis kapitalas ir geresnė „gyvenimo kokybė“, kuri gali būti svarbus veiksnys investuojant ir kuriant darbo vietas. Tyrimai rodo, kad socialinis kapitalas turi tiesioginį teigiamą santyki su Europos regionų augimo lygiu (2). Komitetas visiškai sutinka, kad socialinis kapitalas taip pat gali būti laikomas „abipusiškai stiprinančiu ir naudingai veikiančiu ekonomikos augimą bei kitas svarbias sritis, pavyzdžiui, socialinę kontrolę, aprėptį, sveikatos apsaugą, valdymą, institucijas, demokratinio įgaliojimų suteikimo procesą“ (3);

| 7. | pabrėžia savanoriškos veiklos naudą, kadangi ji suteikia asmeniui įsidarbinimo galimybių (4) dalyvaujant savanoriškos veiklos ir savanoriškos tarnybos programoje. Regionų Komitetas taip pat mano, kad pažeidžiamiausios visuomenės grupės (imigrantai, mažumos, bedarbiai, benamiai, piktnaudžiaujantieji kvaišalais, mokyklos nebaigę asmenys) gali pakeisti savo gyvenimą, tapti aktyviais visuomenės nariais, pasinaudoję įgytais įgūdžiais ir gebėjimais gauti geriau apmokamą darbą arba vėl sugrįžti į mokslą. Turėdami tokią galimybę žmonės, turintys įvairiausią praeitį, gali drauge prisidėti prie bendros gerovės ir siekti socialinės sanglaudos, įvairovės ir pagarbos; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia savanoriškos veiklos naudą, kadangi ji suteikia asmeniui įsidarbinimo galimybių (4) dalyvaujant savanoriškos veiklos ir savanoriškos tarnybos programoje. Regionų Komitetas taip pat mano, kad pažeidžiamiausios visuomenės grupės (imigrantai, mažumos, bedarbiai, benamiai, piktnaudžiaujantieji kvaišalais, mokyklos nebaigę asmenys) gali pakeisti savo gyvenimą, tapti aktyviais visuomenės nariais, pasinaudoję įgytais įgūdžiais ir gebėjimais gauti geriau apmokamą darbą arba vėl sugrįžti į mokslą. Turėdami tokią galimybę žmonės, turintys įvairiausią praeitį, gali drauge prisidėti prie bendros gerovės ir siekti socialinės sanglaudos, įvairovės ir pagarbos;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad savanoriška veikla gali duoti papildomą naudą socialinės rūpybos darbui, pavyzdžiui, šiuo atveju galima paminėti draugystės projektus, skirtus žmonėms su negalia, kurių mokama rūpyba nebūtinai gali pasiūlyti; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad savanoriška veikla gali duoti papildomą naudą socialinės rūpybos darbui, pavyzdžiui, šiuo atveju galima paminėti draugystės projektus, skirtus žmonėms su negalia, kurių mokama rūpyba nebūtinai gali pasiūlyti;

| 9. | pabrėžia, kad savanoriška veikla gali būti naudinga ieškant naujų ir novatoriškų atsirandančių socialinių problemų sprendimo ir tapti „bandymų laboratorija“ ieškant naujų paslaugų ir užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad savanoriška veikla gali būti naudinga ieškant naujų ir novatoriškų atsirandančių socialinių problemų sprendimo ir tapti „bandymų laboratorija“ ieškant naujų paslaugų ir užimtumo galimybių;

| 10. | vis dėlto pabrėžia, kad savanoriška veikla jokioje aplinkoje neturėtų būti laikoma dirbančių darbuotojų pakaitalu arba juos pakeisti; |
| --- | --- |

10.

vis dėlto pabrėžia, kad savanoriška veikla jokioje aplinkoje neturėtų būti laikoma dirbančių darbuotojų pakaitalu arba juos pakeisti;

| 11. | atkreipia dėmesį į teigiamą savanoriškos veiklos poveikį asmens sveikatai ir į sutaupymo galimybę vietos, regionų ir valstybių sveikatos priežiūros tarnyboms. Tyrimai parodė, kad savanoriška veikla gali būti ypač naudinga pagyvenusių žmonių sveikatai (5). Ši nauda sveikatai gali pasijusti visose amžiaus grupėse, pradedant jaunimu, baigiant pensinio amžiaus žmonėmis, ir gali tapti fizinių ir psichikos susirgimų prevencijos priemone; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į teigiamą savanoriškos veiklos poveikį asmens sveikatai ir į sutaupymo galimybę vietos, regionų ir valstybių sveikatos priežiūros tarnyboms. Tyrimai parodė, kad savanoriška veikla gali būti ypač naudinga pagyvenusių žmonių sveikatai (5). Ši nauda sveikatai gali pasijusti visose amžiaus grupėse, pradedant jaunimu, baigiant pensinio amžiaus žmonėmis, ir gali tapti fizinių ir psichikos susirgimų prevencijos priemone;

| 12. | pastebi, kokį svarbų vaidmenį savanoriška veikla gali atlikti mokymosi visą gyvenimą požiūriu, suteikiant asmenims galimybę ugdyti naujus gebėjimus, kurie prisideda prie jų asmeninio, socialinio ir kultūrinio tobulėjimo ir didina bei pritaiko jų gebėjimą įsidarbinti nuolat besikeičiančios ekonominės aplinkos sąlygomis; ypač palankiai vertina savanorišką veiklą mokyklose siekiant įskiepyti vertybes, kurias ji apima; |
| --- | --- |

12.

pastebi, kokį svarbų vaidmenį savanoriška veikla gali atlikti mokymosi visą gyvenimą požiūriu, suteikiant asmenims galimybę ugdyti naujus gebėjimus, kurie prisideda prie jų asmeninio, socialinio ir kultūrinio tobulėjimo ir didina bei pritaiko jų gebėjimą įsidarbinti nuolat besikeičiančios ekonominės aplinkos sąlygomis; ypač palankiai vertina savanorišką veiklą mokyklose siekiant įskiepyti vertybes, kurias ji apima;

| 13. | pabrėžia savanoriškos veiklos vaidmenį remiant vietos vystymosi iniciatyvas ir prisidedant prie sėkmingo keleto ES finansuojamų iniciatyvų, pavyzdžiui, Leader programos, įgyvendinimo. Ši veikla gali tapti atsvara neigiamoms globalizacijos pasekmėms ir užtikrinti darnų vietos ekonomikos vystymąsi; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia savanoriškos veiklos vaidmenį remiant vietos vystymosi iniciatyvas ir prisidedant prie sėkmingo keleto ES finansuojamų iniciatyvų, pavyzdžiui, Leader programos, įgyvendinimo. Ši veikla gali tapti atsvara neigiamoms globalizacijos pasekmėms ir užtikrinti darnų vietos ekonomikos vystymąsi;

| 14. | ragina valdžios institucijas, formuojant atitinkamos srities viešąją politiką, glaudžiau bendradarbiauti su savanoriškomis organizacijomis, kad tokia politika geriau tenkintų savanoriškos veiklos sektoriaus poreikius; |
| --- | --- |

14.

ragina valdžios institucijas, formuojant atitinkamos srities viešąją politiką, glaudžiau bendradarbiauti su savanoriškomis organizacijomis, kad tokia politika geriau tenkintų savanoriškos veiklos sektoriaus poreikius;

Mokslinių tyrimų ir statistinių duomenų apie savanorišką veiklą trūkumas

| 15. | pabrėžia, jog būtina nedelsiant spręsti išsamių ir tikslių visos ES arba valstybės lygmens statistinių duomenų apie ekonominę savanoriškos veiklos naudą trūkumo problemą. Regionų komitetas teigiamai vertina Belgijos, Prancūzijos, Čekijos, Italijos ir Slovakijos įsipareigojimą įgyvendinti Jungtinių Tautų vadovą, kuriame kalbama apie ne pelno organizacijas nacionalinių sąskaitų sistemoje; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, jog būtina nedelsiant spręsti išsamių ir tikslių visos ES arba valstybės lygmens statistinių duomenų apie ekonominę savanoriškos veiklos naudą trūkumo problemą. Regionų komitetas teigiamai vertina Belgijos, Prancūzijos, Čekijos, Italijos ir Slovakijos įsipareigojimą įgyvendinti Jungtinių Tautų vadovą, kuriame kalbama apie ne pelno organizacijas nacionalinių sąskaitų sistemoje;

| 16. | skatina valstybes nares rinkti tikslią statistinę informaciją apie savanorių dalyvavimą veikloje vietos ir regionų lygiu, be kita ko, remiant reikiamų iniciatyvų vystymą abiem lygmenimis; |
| --- | --- |

16.

skatina valstybes nares rinkti tikslią statistinę informaciją apie savanorių dalyvavimą veikloje vietos ir regionų lygiu, be kita ko, remiant reikiamų iniciatyvų vystymą abiem lygmenimis;

| 17. | ragina Europos Komisiją sistemingiau rinkti duomenis apie savanorius ir jų teikiamas paslaugas bei remia ketinimą į Eurostat statistines sąskaitas atskira kategorija įrašyti savanorišką veiklą, kad būtų galima tiksliai nustatyti savanoriškos veiklos ekonominę vertę; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Komisiją sistemingiau rinkti duomenis apie savanorius ir jų teikiamas paslaugas bei remia ketinimą į Eurostat statistines sąskaitas atskira kategorija įrašyti savanorišką veiklą, kad būtų galima tiksliai nustatyti savanoriškos veiklos ekonominę vertę;

| 18. | rekomenduoja, kad savanoriškos veiklos palyginamieji tyrimai būtų vykdomi visoje ES, siekiant surinkti duomenis apie tos veiklos vystymosi tendencijas, apimtis ir ypatumus nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Tai leis aiškiai nustatyti savanoriškos veiklos ir infrastruktūros kultūrinius panašumus ir skirtumus; |
| --- | --- |

18.

rekomenduoja, kad savanoriškos veiklos palyginamieji tyrimai būtų vykdomi visoje ES, siekiant surinkti duomenis apie tos veiklos vystymosi tendencijas, apimtis ir ypatumus nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Tai leis aiškiai nustatyti savanoriškos veiklos ir infrastruktūros kultūrinius panašumus ir skirtumus;

| 19. | rekomenduoja, kad visoje ES būtų vykdomi tyrimai, siekiant nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius, kai vietos ir regionų lygiu skatinama ir remiama savanoriška veikla. Atsižvelgiant į tokio tyrimo rezultatus, tos vietovės, kurios istoriškai sukaupė didesnę savanoriškos veiklos patirtį, galėtų padėti kitiems regionams ir vietovėms rengti naujas iniciatyvas šioje srityje; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja, kad visoje ES būtų vykdomi tyrimai, siekiant nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius, kai vietos ir regionų lygiu skatinama ir remiama savanoriška veikla. Atsižvelgiant į tokio tyrimo rezultatus, tos vietovės, kurios istoriškai sukaupė didesnę savanoriškos veiklos patirtį, galėtų padėti kitiems regionams ir vietovėms rengti naujas iniciatyvas šioje srityje;

Savanoriškos veiklos teisinis statusas

| 20. | mano, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti nereglamentuoto savanoriškos veiklos teisinio statuso problemai (ypač teisėms ir pareigoms) ir rekomenduoja, kad, prireikus, savanoriškai veiklai turėtų būti suteiktas aiškiai apibrėžtas ir visose ES valstybėse narėse suderinamas teisinis statusas, kuris būtų reikalingas tarpvalstybinėms kelionėms savanoriškos veiklos tikslais; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti nereglamentuoto savanoriškos veiklos teisinio statuso problemai (ypač teisėms ir pareigoms) ir rekomenduoja, kad, prireikus, savanoriškai veiklai turėtų būti suteiktas aiškiai apibrėžtas ir visose ES valstybėse narėse suderinamas teisinis statusas, kuris būtų reikalingas tarpvalstybinėms kelionėms savanoriškos veiklos tikslais;

| 21. | pabrėžia, kad iš tikrųjų neturėtų būti sudaromos kliūtys savanoriškai veiklai, pavyzdžiui, neužtikrinant draudimo, nesuteikiant valstybės garantuojamų teisių, pavyzdžiui, socialinio draudimo, — kad taip neatsitiktų reikėtų priimti atitinkamus įstatymus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad iš tikrųjų neturėtų būti sudaromos kliūtys savanoriškai veiklai, pavyzdžiui, neužtikrinant draudimo, nesuteikiant valstybės garantuojamų teisių, pavyzdžiui, socialinio draudimo, — kad taip neatsitiktų reikėtų priimti atitinkamus įstatymus;

Savanorių rėmimo infrastruktūros palaikymas

| 22. | rekomenduoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, remtų mėginimus kurti infrastruktūrą, skirtą paremti ir sudaryti sąlygas savanoriškai veiklai, tuo pačiu metu gerbdamos savanoriškos veiklos autonomiškumą. Pavyzdžiui, vietos lygmeniu veikiantys savanorių centrai ar kita tinkama infrastruktūra būtų naudingi savanoriškam darbui, informuojant apie savanoriško darbo galimybes ir „profesionalizuojant“ savanorių veiklos vadybos praktiką organizacijose, kuriose dirba savanoriai; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, remtų mėginimus kurti infrastruktūrą, skirtą paremti ir sudaryti sąlygas savanoriškai veiklai, tuo pačiu metu gerbdamos savanoriškos veiklos autonomiškumą. Pavyzdžiui, vietos lygmeniu veikiantys savanorių centrai ar kita tinkama infrastruktūra būtų naudingi savanoriškam darbui, informuojant apie savanoriško darbo galimybes ir „profesionalizuojant“ savanorių veiklos vadybos praktiką organizacijose, kuriose dirba savanoriai;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad savanoriškos veiklos pripažinimo srityje jau decentralizuotai išduodami (6) kvalifikaciniai savanoriško darbo įgūdžių, žinių ir patirties pažymėjimai, ir pastebi, jog yra galimybių susieti tas veikiančias sistemas su Europass CV schema, taip siekiant, kad visoje ES įsidarbinimo atvejais būtų pripažįstama savanoriško darbo patirtis; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad savanoriškos veiklos pripažinimo srityje jau decentralizuotai išduodami (6) kvalifikaciniai savanoriško darbo įgūdžių, žinių ir patirties pažymėjimai, ir pastebi, jog yra galimybių susieti tas veikiančias sistemas su Europass CV schema, taip siekiant, kad visoje ES įsidarbinimo atvejais būtų pripažįstama savanoriško darbo patirtis;

| 24. | taip pat pastebi, kokias galimybes teiktų ES apdovanojimų sistema, skirta savanoriškoms ir verslo organizacijoms už geriausios praktikos pavyzdžius ir pasižymėjimą vystant ir skatinant savanorišką veiklą. Tokie apdovanojimai galėtų būti teikiami kasmet, skatinant visoje ES diskutuoti savanorių veiklos vadybos ir rėmimo klausimais; |
| --- | --- |

24.

taip pat pastebi, kokias galimybes teiktų ES apdovanojimų sistema, skirta savanoriškoms ir verslo organizacijoms už geriausios praktikos pavyzdžius ir pasižymėjimą vystant ir skatinant savanorišką veiklą. Tokie apdovanojimai galėtų būti teikiami kasmet, skatinant visoje ES diskutuoti savanorių veiklos vadybos ir rėmimo klausimais;

| 25. | pabrėžia, kad šiuo metu nėra bendros ES procedūros, kurios metu teisėtvarkos institucijos patikrintų asmenis, norinčius dirbti su vaikais ir pažeidžiamoje padėtyje atsidūrusiais suaugusiais, o tai reiškia, kad migrantai negali įvykdyti valstybių narių ir savanorišką veiklą naudojančių organizacijų nustatytų reikalavimų, kuriais nuo skriaudimo norima apsaugoti vaikus ir pažeidžiamoje padėtyje atsidūrusius suaugusius; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad šiuo metu nėra bendros ES procedūros, kurios metu teisėtvarkos institucijos patikrintų asmenis, norinčius dirbti su vaikais ir pažeidžiamoje padėtyje atsidūrusiais suaugusiais, o tai reiškia, kad migrantai negali įvykdyti valstybių narių ir savanorišką veiklą naudojančių organizacijų nustatytų reikalavimų, kuriais nuo skriaudimo norima apsaugoti vaikus ir pažeidžiamoje padėtyje atsidūrusius suaugusius;

Organizacijų, priklausomų nuo savanoriškos veiklos, rėmimas

| 26. | teigiamai vertina kai kurių generalinių direktoratų (visų pirma Švietimo ir kultūros generalinio direktorato) pastangas elgtis supratingiau, kai savanoriška veikla naudojama kaip papildančio finansavimo priemonė ES finansuojamiems projektams, ir pabrėžia, jog savanorišką veiklą būtų galima traktuoti kaip bendro finansavimo atitiktį kitose ES finansavimo programose, kai tik šią veiklą bus galima tinkamai įvertinti. Taip būtų žengtas žingsnis link tiesioginio savanorių organizacijų naudingumo pripažinimo; |
| --- | --- |

26.

teigiamai vertina kai kurių generalinių direktoratų (visų pirma Švietimo ir kultūros generalinio direktorato) pastangas elgtis supratingiau, kai savanoriška veikla naudojama kaip papildančio finansavimo priemonė ES finansuojamiems projektams, ir pabrėžia, jog savanorišką veiklą būtų galima traktuoti kaip bendro finansavimo atitiktį kitose ES finansavimo programose, kai tik šią veiklą bus galima tinkamai įvertinti. Taip būtų žengtas žingsnis link tiesioginio savanorių organizacijų naudingumo pripažinimo;

| 27. | pripažįsta, jog svarbu skatinti ir remti savanorių veiklos vadybos geriausią praktiką savanorių organizacijose. Tyrimai rodo, kad įgyvendinant tokią praktiką gali išaugti savanoriškos veiklos apimtys organizacijoje ir jai pavyktų išsaugoti daugiau joje dirbančių savanorių (7); |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, jog svarbu skatinti ir remti savanorių veiklos vadybos geriausią praktiką savanorių organizacijose. Tyrimai rodo, kad įgyvendinant tokią praktiką gali išaugti savanoriškos veiklos apimtys organizacijoje ir jai pavyktų išsaugoti daugiau joje dirbančių savanorių (7);

| 28. | palankiai vertina idėją strateginius planus rengti NVO bei pradėti taikyti skaidrumo ir atskaitomybės protokolus siekiant užtikrinti, kad šie planai būtų veiksmingai įgyvendinti ir visuomenė būtų geriau apie juos informuota gerėtų jų matomumas visuomenėje; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina idėją strateginius planus rengti NVO bei pradėti taikyti skaidrumo ir atskaitomybės protokolus siekiant užtikrinti, kad šie planai būtų veiksmingai įgyvendinti ir visuomenė būtų geriau apie juos informuota gerėtų jų matomumas visuomenėje;

Savanoriškos veiklos vaidmuo vykdant socialinę sanglaudą

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad savanoriška veikla gali būti labai svarbi asmens tobulėjimui. Ji leidžia naujai pažvelgti į visuomenę ir gali padidinti asmens savigarbą bei pasitikėjimą, leisdama tam asmeniui imtis visavertiškesnio vaidmens visuomenėje; nurodo, kad savanorių pastangos turi didelės svarbos ekonominei, kultūrinei ir socialinei raidai vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad savanoriška veikla gali būti labai svarbi asmens tobulėjimui. Ji leidžia naujai pažvelgti į visuomenę ir gali padidinti asmens savigarbą bei pasitikėjimą, leisdama tam asmeniui imtis visavertiškesnio vaidmens visuomenėje; nurodo, kad savanorių pastangos turi didelės svarbos ekonominei, kultūrinei ir socialinei raidai vietos ir regionų lygiu;

| 30. | pripažįsta, kad savanoriška veikla gali atlikti svarbų vaidmenį integruojant naujas ir istoriškai atskirtas bendruomenes vietos, regionų ir valstybių lygiu. Savanoriška veikla suteikia asmenims ir grupėms galimybę susitikti su kitais žmonėmis iš kitų gyvenimo sričių palankioje abipusio palaikymo aplinkoje; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad savanoriška veikla gali atlikti svarbų vaidmenį integruojant naujas ir istoriškai atskirtas bendruomenes vietos, regionų ir valstybių lygiu. Savanoriška veikla suteikia asmenims ir grupėms galimybę susitikti su kitais žmonėmis iš kitų gyvenimo sričių palankioje abipusio palaikymo aplinkoje;

| 31. | perspėja, kad Europos Sąjungai nereikėtų pernelyg susiaurinti savo paramos savanoriškai veiklai, skiriant ją tik jaunimui ir jauniems žmonėms, ir pabrėžia, kad savanoriška veikla yra veikla, kurioje visi visuomenės sluoksniai gali atlikti visavertį ir pasitenkinimą teikianti vaidmenį; |
| --- | --- |

31.

perspėja, kad Europos Sąjungai nereikėtų pernelyg susiaurinti savo paramos savanoriškai veiklai, skiriant ją tik jaunimui ir jauniems žmonėms, ir pabrėžia, kad savanoriška veikla yra veikla, kurioje visi visuomenės sluoksniai gali atlikti visavertį ir pasitenkinimą teikianti vaidmenį;

| 32. | todėl ragina ES, atsižvelgiant į ES gyventojų senėjimą, konkrečiai skatinti pagyvenusius žmones dalyvauti savanoriškoje veikloje, atsižvelgiant į a) įgūdžius, įgytus besimokant visą gyvenimą, ir vyresnio amžiaus žmonių patirti ir b) įrodytą savanoriškos veiklos naudą sveikatai. Puikus tokios politikos pavyzdys yra aktyvios pensijos asociacijos Airijoje; |
| --- | --- |

32.

todėl ragina ES, atsižvelgiant į ES gyventojų senėjimą, konkrečiai skatinti pagyvenusius žmones dalyvauti savanoriškoje veikloje, atsižvelgiant į a) įgūdžius, įgytus besimokant visą gyvenimą, ir vyresnio amžiaus žmonių patirti ir b) įrodytą savanoriškos veiklos naudą sveikatai. Puikus tokios politikos pavyzdys yra aktyvios pensijos asociacijos Airijoje;

| 33. | pripažįsta, kad savanoriška veikla atlieka esminį vaidmenį mažinant asmenų ir grupių socialinę izoliaciją a) teikiant socialinę paramą pažeidžiamiems suaugusiems ir vaikams, be to b) savanoriai patys gali steigti tinklus ir taip mažinti savo izoliuotumą; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta, kad savanoriška veikla atlieka esminį vaidmenį mažinant asmenų ir grupių socialinę izoliaciją a) teikiant socialinę paramą pažeidžiamiems suaugusiems ir vaikams, be to b) savanoriai patys gali steigti tinklus ir taip mažinti savo izoliuotumą;

| 34. | pažymi, kad savanoriška veikla ir konkrečiais projektais galima prisidėti propaguojant ir skatinant kartų dialogą bei tarpusavio supratimą šiuolaikinėje greitai besikeičiančioje visuomenėje (8); |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad savanoriška veikla ir konkrečiais projektais galima prisidėti propaguojant ir skatinant kartų dialogą bei tarpusavio supratimą šiuolaikinėje greitai besikeičiančioje visuomenėje (8);

| 35. | siūlo imtis finansavimo iniciatyvos vykdant miestų partnerystės programą ir tokiu būdu padėti savanoriams keistis projektais, stiprinant ES vietos ir regionų tinklus bei skatinant aktyvų pilietiškumą; |
| --- | --- |

35.

siūlo imtis finansavimo iniciatyvos vykdant miestų partnerystės programą ir tokiu būdu padėti savanoriams keistis projektais, stiprinant ES vietos ir regionų tinklus bei skatinant aktyvų pilietiškumą;

Viešojo ir privataus sektorių darbdavių įtraukimas

| 36. | pabrėžia, kad savanoriška veikla yra pagrindas propaguojant sveiką darbuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą visoje ES, skatinant veiklą ir tinklų kūrimą už profesinės aplinkos ribų; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad savanoriška veikla yra pagrindas propaguojant sveiką darbuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą visoje ES, skatinant veiklą ir tinklų kūrimą už profesinės aplinkos ribų;

| 37. | rekomenduoja propaguoti savanorišką veiklą viešosiose įstaigose vietos ir regionų lygiu, skatinant personalą imtis savanoriškos veiklos savo vietovėje arba plėtojant savanoriškos veiklos iniciatyvas bei partnerystę (9); |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja propaguoti savanorišką veiklą viešosiose įstaigose vietos ir regionų lygiu, skatinant personalą imtis savanoriškos veiklos savo vietovėje arba plėtojant savanoriškos veiklos iniciatyvas bei partnerystę (9);

| 38. | remia tvarių sąsajų vystymą tarp verslininkų ir vietos savanorių organizacijų siekiant skatinti įmonių socialinę atsakomybę, kuri remiasi žmogiškaisiais ištekliais, be to, įmonės teikia finansinę paramą. Šiuo tikslu būtų galima užmegzti bendradarbiavimą su vietoje įsisteigusiomis MVĮ bei su vietos ir regionų verslui atstovaujančiomis organizacijomis, kad būtų galima įtikinti įmonių vadovus skatinti darbuotojų savanorišką veiklą; |
| --- | --- |

38.

remia tvarių sąsajų vystymą tarp verslininkų ir vietos savanorių organizacijų siekiant skatinti įmonių socialinę atsakomybę, kuri remiasi žmogiškaisiais ištekliais, be to, įmonės teikia finansinę paramą. Šiuo tikslu būtų galima užmegzti bendradarbiavimą su vietoje įsisteigusiomis MVĮ bei su vietos ir regionų verslui atstovaujančiomis organizacijomis, kad būtų galima įtikinti įmonių vadovus skatinti darbuotojų savanorišką veiklą;

ES aspekto vystymas

| 39. | mano, kad savanoriškas darbas yra svarbus ES aspektas, ir todėl norėtų, kad būtų suformuota nuoseklesnė ir išsamesnė politika:






  — | ugdyti sąmoningumą pasitelkiant daugiau mokslinių tyrimų ir geresnės kokybės statistiką ES lygiu; |
| --- | --- | --- |

39.

mano, kad savanoriškas darbas yra svarbus ES aspektas, ir todėl norėtų, kad būtų suformuota nuoseklesnė ir išsamesnė politika:

—

ugdyti sąmoningumą pasitelkiant daugiau mokslinių tyrimų ir geresnės kokybės statistiką ES lygiu;

| — | pripažinti savanoriško darbo ekonominį indėlį ir dažniau pripažinti piniginį jo ekvivalentą kaip papildomą ES finansuojamų programų finansavimą; |
| --- | --- |

—

pripažinti savanoriško darbo ekonominį indėlį ir dažniau pripažinti piniginį jo ekvivalentą kaip papildomą ES finansuojamų programų finansavimą;

| — | ES lygiu savanoriškam darbui skirti daugiau dėmesio ir ne vien tik pilietybės bei jaunimo reikalų srityse; |
| --- | --- |

—

ES lygiu savanoriškam darbui skirti daugiau dėmesio ir ne vien tik pilietybės bei jaunimo reikalų srityse;

| — | nagrinėti naujas iniciatyvas, skatinančias keistis žiniomis ir didinti savanorių judumą pasitelkiant Europos savanorių programą visoms amžiaus grupėms; |
| --- | --- |

—

nagrinėti naujas iniciatyvas, skatinančias keistis žiniomis ir didinti savanorių judumą pasitelkiant Europos savanorių programą visoms amžiaus grupėms;

| 40. | Rekomenduoja Komisijai pradėti vykdyti konkrečias programas ar veiksmus, kurie leidžia plėtoti savanoriškos veiklos tarpvalstybinius Europos projektus, įtraukiančius ne vien tik jaunimą, bet visus ES gyventojus; |
| --- | --- |

40.

Rekomenduoja Komisijai pradėti vykdyti konkrečias programas ar veiksmus, kurie leidžia plėtoti savanoriškos veiklos tarpvalstybinius Europos projektus, įtraukiančius ne vien tik jaunimą, bet visus ES gyventojus;

| 41. | rekomenduoja 2012 m. paskelbti Europos aktyvaus pilietiškumo teikiant savanorišką veiklą metais siekiant pabrėžti poreikį skatinti savanorišką veiklą ir įgyvendinti iniciatyvas, skirtas šioje perspektyvinėje nuomonėje iškeltiems klausimams spręsti; |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja 2012 m. paskelbti Europos aktyvaus pilietiškumo teikiant savanorišką veiklą metais siekiant pabrėžti poreikį skatinti savanorišką veiklą ir įgyvendinti iniciatyvas, skirtas šioje perspektyvinėje nuomonėje iškeltiems klausimams spręsti;

| 42. | pripažįsta, kad dėl horizontalaus savanoriškos veiklos pobūdžio įgyvendinant ES politikos kryptis ir tos veiklos reikšmės įvairiuose su ES veikla susijusiuose sektoriuose, reikia labiau koordinuoti dabartinę politiką ir veiklą, kad būtų galima sėkmingai dalyvauti sprendžiant šioje perspektyvinėje nuomonėje iškeltas problemas; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta, kad dėl horizontalaus savanoriškos veiklos pobūdžio įgyvendinant ES politikos kryptis ir tos veiklos reikšmės įvairiuose su ES veikla susijusiuose sektoriuose, reikia labiau koordinuoti dabartinę politiką ir veiklą, kad būtų galima sėkmingai dalyvauti sprendžiant šioje perspektyvinėje nuomonėje iškeltas problemas;

| 43. | ragina Europos Parlamentą aktyviau spręsti dėl horizontalaus savanoriškos veiklos pobūdžio iškylančius klausimus. Be to, bendra prieiga Europos Komisijoje padėtų vystyti savanoriškos veiklos potencialą įvairiose politikos srityse už pilietiškumo ir jaunimo reikalų ribų; |
| --- | --- |

43.

ragina Europos Parlamentą aktyviau spręsti dėl horizontalaus savanoriškos veiklos pobūdžio iškylančius klausimus. Be to, bendra prieiga Europos Komisijoje padėtų vystyti savanoriškos veiklos potencialą įvairiose politikos srityse už pilietiškumo ir jaunimo reikalų ribų;

| 44. | įsipareigoja propaguoti šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas, prireikus bendradarbiaujant su Europos Parlamentu ir Europos Komisija. |
| --- | --- |

44.

įsipareigoja propaguoti šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas, prireikus bendradarbiaujant su Europos Parlamentu ir Europos Komisija.

2008 m. vasario 7 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Pavyzdžiui, labai daug savanorių dalyvauja rengiant Liverpulio kuriam 2008 m. suteiktas Europos kultūros sostinės statusas, 2008 m. svetingumo programą („08 Welcome Programme“).

1

(2)  Social Capital and Regional Economic Growth („Socialinis kapitalas ir regionų ekonominis augimas“) (Beugelsdijk and vanSchaik, 2003 m.).

2

(3)  The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital („Valstybių gerovė; žmogiškojo ir socialinio kapitalo vaidmuo“) (EBPO, 2001 m.).

3

(4)  Time Bank/Reed Executive atlikta 200 didžiausių Jungtinės Karalystės įmonių apklausa (2000 m.)

4

(http://timebank.org.uk/mediacentre/press_release_details.php?id=76).

(5)  The Health Benefits of Volunteering — A Review of Recent Research („Savanoriškos veiklos nauda sveikatai. Naujausių mokslinių tyrimų apžvalga“ (Corporation for National and Community Service, 2007 m.).

5

(6)  Tokia sistema įgyvendinama Vokietijos Heseno federalinėje žemėje

6

http://www.kompetenznachweis.de/

(7)  Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers („Savanoriškos veiklos vadybos praktika ir savanorių išsaugojimas“) (Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney, 2004 m. birželis, The Urban Institute).

7

(8)  Pavyzdžiui, projekte „Living Scenes“ Galway mieste dalyvauja 24 abiturientai iš Presentation Secondary School ir 22 suaugę iš Galway Aktyvios pensijos asociacijos pagal kartų programą, kuri jau įtraukta į abiturientų mokymo kursą.

8

Living Scenes

Presentation Secondary School

(9)  Kai kuriose valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijų personalas plėtojo ar rėmė savanoriškos veiklos programas, dažnai savanoriškai skirdamas dalį pinigų iš darbo užmokesčio, norėdamas padėti perduoti gebėjimus labdaros organizacijoms, paremti jaunus vietos verslininkus ir vietos vystymo veiklą.

9

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/16

---

Regionų komiteto nuomonė — Lankstumo ir užimtumo garantijos

(2008/C 105/04)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | ragina tolesnėse diskusijose laikantis Lisabonos strategijos atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį užtikrinant lankstumo ir užimtumo garantijas siekiant perteikti tikrąją šio vaidmens reikšmę ES ir valstybių narių lygmeniu. Atlikdamos labai svarbų vaidmenį įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos kuria dinamiškas darbo rinkas, padeda piliečiams susirasti darbą ir užtikrina apsaugą darbo rinkoje nedalyvaujantiems asmenims, todėl nuo pat pradžių turėtų būti įtrauktos į politikos rengimo procesą; |
| --- | --- |

—

ragina tolesnėse diskusijose laikantis Lisabonos strategijos atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį užtikrinant lankstumo ir užimtumo garantijas siekiant perteikti tikrąją šio vaidmens reikšmę ES ir valstybių narių lygmeniu. Atlikdamos labai svarbų vaidmenį įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos kuria dinamiškas darbo rinkas, padeda piliečiams susirasti darbą ir užtikrina apsaugą darbo rinkoje nedalyvaujantiems asmenims, todėl nuo pat pradžių turėtų būti įtrauktos į politikos rengimo procesą;

| — | primygtinai ragina Europos Komisiją visais įmanomais atvejais taikyti Bendrijos metodą ir pakartoja, kad atviro koordinavimo metodo procesas, kuris tampa vis svarbesnis vystant ES politikos kryptis, turėtų būti didesnės aprėpties ir įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, t. y. lygį, kuriame tokia politika paprastai yra įgyvendinama; |
| --- | --- |

—

primygtinai ragina Europos Komisiją visais įmanomais atvejais taikyti Bendrijos metodą ir pakartoja, kad atviro koordinavimo metodo procesas, kuris tampa vis svarbesnis vystant ES politikos kryptis, turėtų būti didesnės aprėpties ir įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, t. y. lygį, kuriame tokia politika paprastai yra įgyvendinama;

| — | prašo plačiau taikyti Lisabonos strategijoje nustatytą ES valstybių narių vyriausybių tarpusavio vertinimo tvarką, kad vietos ir regionų valdžios institucijos bei kiti suinteresuoti subjektai galėtų pasinaudoti informacija, kuria keičiamasi visoje ES siekiant išnagrinėti įvairias užimtumo ir lankstumo garantijų formas; |
| --- | --- |

—

prašo plačiau taikyti Lisabonos strategijoje nustatytą ES valstybių narių vyriausybių tarpusavio vertinimo tvarką, kad vietos ir regionų valdžios institucijos bei kiti suinteresuoti subjektai galėtų pasinaudoti informacija, kuria keičiamasi visoje ES siekiant išnagrinėti įvairias užimtumo ir lankstumo garantijų formas;

| — | rekomenduoja rengti kasmetinius „aukščiausio lygio susitikimus“ siekiant Europos lygiu pagerinti dalyvavimu pagrįstą ES institucijų ir RK tarpusavio sąveiką, kad būtų lengviau rengti darbotvarkes, konsultuotis ir dalytis informacija, susijusia su lankstumo ir užimtumo garantijomis bei platesne Lisabonos darbotvarke; šie aukščiausio lygio susitikimai suteiks dar daugiau naudos, kurią jau dabar teikia RK ir Komisijos struktūruoto dialogo posėdžiai ir RK Lisabonos strategijos stebėsenos platforma. |
| --- | --- |

—

rekomenduoja rengti kasmetinius „aukščiausio lygio susitikimus“ siekiant Europos lygiu pagerinti dalyvavimu pagrįstą ES institucijų ir RK tarpusavio sąveiką, kad būtų lengviau rengti darbotvarkes, konsultuotis ir dalytis informacija, susijusia su lankstumo ir užimtumo garantijomis bei platesne Lisabonos darbotvarke; šie aukščiausio lygio susitikimai suteiks dar daugiau naudos, kurią jau dabar teikia RK ir Komisijos struktūruoto dialogo posėdžiai ir RK Lisabonos strategijos stebėsenos platforma.

| Pranešėjas | : | Dave QUAYLE (UK/ESP), Trafordo municipalinio rajono tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Dave QUAYLE (UK/ESP), Trafordo municipalinio rajono tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Europos Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“

COM(2007) 359 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos dėl vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens

| 1. | ragina tolesnėse diskusijose laikantis Lisabonos strategijos atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį užtikrinant lankstumo ir užimtumo garantijas siekiant perteikti tikrąją šio vaidmens reikšmę ES ir valstybių narių lygmeniu. Atlikdamos labai svarbų vaidmenį įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos kuria dinamiškas darbo rinkas, padeda piliečiams susirasti darbą ir užtikrina apsaugą darbo rinkoje nedalyvaujantiems asmenims, todėl nuo pat pradžių turėtų būti įtrauktos į politikos rengimo procesą; |
| --- | --- |

1.

ragina tolesnėse diskusijose laikantis Lisabonos strategijos atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį užtikrinant lankstumo ir užimtumo garantijas siekiant perteikti tikrąją šio vaidmens reikšmę ES ir valstybių narių lygmeniu. Atlikdamos labai svarbų vaidmenį įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų politiką, vietos ir regionų valdžios institucijos kuria dinamiškas darbo rinkas, padeda piliečiams susirasti darbą ir užtikrina apsaugą darbo rinkoje nedalyvaujantiems asmenims, todėl nuo pat pradžių turėtų būti įtrauktos į politikos rengimo procesą;

| 2. | primygtinai ragina Europos Komisiją visais įmanomais atvejais taikyti Bendrijos metodą ir pakartoja, kad atviro koordinavimo metodo procesas, kuris tampa vis svarbesnis vystant ES politikos kryptis, turėtų būti didesnės aprėpties ir įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, t. y. lygį, kuriame tokia politika paprastai yra įgyvendinama; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina Europos Komisiją visais įmanomais atvejais taikyti Bendrijos metodą ir pakartoja, kad atviro koordinavimo metodo procesas, kuris tampa vis svarbesnis vystant ES politikos kryptis, turėtų būti didesnės aprėpties ir įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, t. y. lygį, kuriame tokia politika paprastai yra įgyvendinama;

| 3. | prašo plačiau taikyti Lisabonos strategijoje nustatytą ES valstybių narių vyriausybių tarpusavio vertinimo tvarką, kad vietos ir regionų valdžios institucijos bei kiti suinteresuoti subjektai galėtų pasinaudoti informacija, kuria keičiamasi visoje ES siekiant išnagrinėti įvairias užimtumo ir lankstumo garantijų formas; |
| --- | --- |

3.

prašo plačiau taikyti Lisabonos strategijoje nustatytą ES valstybių narių vyriausybių tarpusavio vertinimo tvarką, kad vietos ir regionų valdžios institucijos bei kiti suinteresuoti subjektai galėtų pasinaudoti informacija, kuria keičiamasi visoje ES siekiant išnagrinėti įvairias užimtumo ir lankstumo garantijų formas;

| 4. | rekomenduoja rengti kasmetinius „aukščiausio lygio susitikimus“ siekiant Europos lygiu pagerinti dalyvavimu pagrįstą ES institucijų ir RK tarpusavio sąveiką, kad būtų lengviau rengti darbotvarkes, konsultuotis ir dalytis informacija, susijusia su lankstumo ir užimtumo garantijomis bei platesne Lisabonos darbotvarke; šie aukščiausio lygio susitikimai suteiks dar daugiau naudos, kurią jau dabar teikia RK ir Komisijos struktūruoto dialogo posėdžiai ir RK Lisabonos strategijos stebėsenos platforma; |
| --- | --- |

4.

rekomenduoja rengti kasmetinius „aukščiausio lygio susitikimus“ siekiant Europos lygiu pagerinti dalyvavimu pagrįstą ES institucijų ir RK tarpusavio sąveiką, kad būtų lengviau rengti darbotvarkes, konsultuotis ir dalytis informacija, susijusia su lankstumo ir užimtumo garantijomis bei platesne Lisabonos darbotvarke; šie aukščiausio lygio susitikimai suteiks dar daugiau naudos, kurią jau dabar teikia RK ir Komisijos struktūruoto dialogo posėdžiai ir RK Lisabonos strategijos stebėsenos platforma;

| 5. | ragina Europos Komisiją pranešti apie diskusijų dėl lankstumo ir užimtumo garantijų rezultatus; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Komisiją pranešti apie diskusijų dėl lankstumo ir užimtumo garantijų rezultatus;

| 6. | rekomenduoja decentralizuotoms vietos ir regionų valdžios institucijoms, socialiniams partneriams, nevyriausybinėms organizacijoms ir platesnei bendruomenei diskutuoti apie lankstumo ir užimtumo garantijas ir jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6.

rekomenduoja decentralizuotoms vietos ir regionų valdžios institucijoms, socialiniams partneriams, nevyriausybinėms organizacijoms ir platesnei bendruomenei diskutuoti apie lankstumo ir užimtumo garantijas ir jų įgyvendinimą;

| 7. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms reikėtų suteikti įgaliojimus ir skirti finansinių išteklių, kad jos galėtų savo lygmeniu įsikišti. Lankstumo ir užimtumo garantijų skatinimas neturėtų lemti didesnių išlaidų ar didesnės naštos vietos ir regionų valdžios institucijoms arba varžyti darbo teises; |
| --- | --- |

7.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms reikėtų suteikti įgaliojimus ir skirti finansinių išteklių, kad jos galėtų savo lygmeniu įsikišti. Lankstumo ir užimtumo garantijų skatinimas neturėtų lemti didesnių išlaidų ar didesnės naštos vietos ir regionų valdžios institucijoms arba varžyti darbo teises;

| 8. | laikosi nuomonės, kad tik plati, ilgalaikė vietos ir regionų valdžios institucijų nustatyta, organizuojama ir finansuojama viešųjų paslaugų (susijusių su transporto infrastruktūra, galimybe už prieinamą kainą įsigyti būstą ir nebrangia bei prieinama vaikų, neįgaliųjų ir pagyvenusių asmenų priežiūra) infrastruktūra suteikia tvirtą pagrindą siekti Lisabonos strategijos tikslų; |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, kad tik plati, ilgalaikė vietos ir regionų valdžios institucijų nustatyta, organizuojama ir finansuojama viešųjų paslaugų (susijusių su transporto infrastruktūra, galimybe už prieinamą kainą įsigyti būstą ir nebrangia bei prieinama vaikų, neįgaliųjų ir pagyvenusių asmenų priežiūra) infrastruktūra suteikia tvirtą pagrindą siekti Lisabonos strategijos tikslų;

| 9. | todėl norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ES teisės aktų nuostatos, reguliuojančios konkurenciją, valstybės pagalbą ir vidaus rinką, turi remti pagrindinių socialinių paslaugų organizavimą ir finansavimą; |
| --- | --- |

9.

todėl norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ES teisės aktų nuostatos, reguliuojančios konkurenciją, valstybės pagalbą ir vidaus rinką, turi remti pagrindinių socialinių paslaugų organizavimą ir finansavimą;

Lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcija

| 10. | mano, kad lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcija, neturi būti standartizuotas modelis, kuris galėtų būti vienodai taikomas visose valstybėse narėse. Tai koncepcija, kurią reikia apibrėžti atsižvelgiant į tai, kad ji gali atnešti nemažai pasekmių vienoms valstybėms narėms ir beveik neturėti poveikio kitoms; |
| --- | --- |

10.

mano, kad lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcija, neturi būti standartizuotas modelis, kuris galėtų būti vienodai taikomas visose valstybėse narėse. Tai koncepcija, kurią reikia apibrėžti atsižvelgiant į tai, kad ji gali atnešti nemažai pasekmių vienoms valstybėms narėms ir beveik neturėti poveikio kitoms;

| 11. | mano, jog lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcija turėtų reikšti, kad stiprios ir lanksčios darbo rinkos yra derinamos su saugiomis socialinės apsaugos sistemomis, kad būtų įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslai didinti ekonomikos augimą ir kurti daugiau ir geresnių darbo vietų tokiu būdu stiprinant Europos socialinį modelį ir didinant socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

11.

mano, jog lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcija turėtų reikšti, kad stiprios ir lanksčios darbo rinkos yra derinamos su saugiomis socialinės apsaugos sistemomis, kad būtų įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslai didinti ekonomikos augimą ir kurti daugiau ir geresnių darbo vietų tokiu būdu stiprinant Europos socialinį modelį ir didinant socialinę sanglaudą;

| 12. | pritaria, kad turėtų būti sukurta prieinama, įtrauki ir lanksti darbo rinka, kurioje būtų pripažįstamos ir skatinamos IRT ir būtų sudarytos sąlygos taikyti įvairius darbo modelius (pvz., darbas namuose ir nuotolinis darbas); |
| --- | --- |

12.

pritaria, kad turėtų būti sukurta prieinama, įtrauki ir lanksti darbo rinka, kurioje būtų pripažįstamos ir skatinamos IRT ir būtų sudarytos sąlygos taikyti įvairius darbo modelius (pvz., darbas namuose ir nuotolinis darbas);

| 13. | mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama demografiniams pokyčiams ir kartų santykių klausimams. Reikėtų propaguoti vyresnio amžiaus darbuotojams skirtas priemones, susijusias su lanksčiu darbu, pensijomis, pensiniu amžiumi ir geresniu profesiniu mokymu. Taip pat derėtų skatinti mokymąsi visą gyvenimą, geresnį profesinį mokymą ir dalijimosi patirtimi su jaunimu programas; |
| --- | --- |

13.

mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama demografiniams pokyčiams ir kartų santykių klausimams. Reikėtų propaguoti vyresnio amžiaus darbuotojams skirtas priemones, susijusias su lanksčiu darbu, pensijomis, pensiniu amžiumi ir geresniu profesiniu mokymu. Taip pat derėtų skatinti mokymąsi visą gyvenimą, geresnį profesinį mokymą ir dalijimosi patirtimi su jaunimu programas;

| 14. | mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti tiek moterų, tiek ir visų asmenų lygybės klausimams. Moterų užimtumas dar labai atsilieka nuo Lisabonos strategijos tikslų, taip pat daug žmonių su negalia gali būti labai naudingi darbo rinkoje ir būti visaverčiais darbuotojais. Todėl laikantis lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcijos reikėtų imtis priemonių, suteikiančių jiems galimybę rasti tvarius sprendimus, kad būtų pašalintas šiandien vis dar esantis atotrūkis; |
| --- | --- |

14.

mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti tiek moterų, tiek ir visų asmenų lygybės klausimams. Moterų užimtumas dar labai atsilieka nuo Lisabonos strategijos tikslų, taip pat daug žmonių su negalia gali būti labai naudingi darbo rinkoje ir būti visaverčiais darbuotojais. Todėl laikantis lankstumo ir užimtumo garantijų koncepcijos reikėtų imtis priemonių, suteikiančių jiems galimybę rasti tvarius sprendimus, kad būtų pašalintas šiandien vis dar esantis atotrūkis;

| 15. | mano, kad lankstumo ir užimtumo garantijos yra aktualios ir nuolatinį darbą turintiems darbuotojams, ir bedarbiams, kartu ir tiems, kuriems gresia socialinė atskirtis. Lankstumo ir užimtumo garantijų politika turėtų suteikti naujų galimybių gauti darbą tiems žmonėms, kurie yra darbo rinkos užribyje. Ji taip pat padės didinti darbuotojų judumą ir paskatins nuolatinį darbą turinčius asmenis keisti darbo vietą. Tuo pačiu Komitetas atkreipia dėmesį į Europos Komisijos rekomendaciją labiau rūpintis ne darbo vietos, o užimtumo išlaikymu (turima omenyje tai, kad dirbti visą gyvenimą toje pačioje darbo vietoje jau nėra įprasta); |
| --- | --- |

15.

mano, kad lankstumo ir užimtumo garantijos yra aktualios ir nuolatinį darbą turintiems darbuotojams, ir bedarbiams, kartu ir tiems, kuriems gresia socialinė atskirtis. Lankstumo ir užimtumo garantijų politika turėtų suteikti naujų galimybių gauti darbą tiems žmonėms, kurie yra darbo rinkos užribyje. Ji taip pat padės didinti darbuotojų judumą ir paskatins nuolatinį darbą turinčius asmenis keisti darbo vietą. Tuo pačiu Komitetas atkreipia dėmesį į Europos Komisijos rekomendaciją labiau rūpintis ne darbo vietos, o užimtumo išlaikymu (turima omenyje tai, kad dirbti visą gyvenimą toje pačioje darbo vietoje jau nėra įprasta);

| 16. | mano, kad, siekiant lankstumo ir užimtumo garantijų, socialinių partnerių savitarpio pasitikėjimas ir dialogas bei jų aktyvus dalyvavimas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu yra būtinas; labai sunku sukurti universalius rodiklius lankstumo ir užimtumo garantijoms įvertinti. Lankstumo ir užimtumo garantijų taikymas valstybėse narėse turi būti vertinamas nacionalinių veiksnių pagrindu, atsižvelgiant į politines, teisines, institucines ir darbo rinkos sąlygas. Plėtojant Europos bendradarbiavimą, šiuos veiksnius reikėtų turėti omenyje; |
| --- | --- |

16.

mano, kad, siekiant lankstumo ir užimtumo garantijų, socialinių partnerių savitarpio pasitikėjimas ir dialogas bei jų aktyvus dalyvavimas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu yra būtinas; labai sunku sukurti universalius rodiklius lankstumo ir užimtumo garantijoms įvertinti. Lankstumo ir užimtumo garantijų taikymas valstybėse narėse turi būti vertinamas nacionalinių veiksnių pagrindu, atsižvelgiant į politines, teisines, institucines ir darbo rinkos sąlygas. Plėtojant Europos bendradarbiavimą, šiuos veiksnius reikėtų turėti omenyje;

| 17. | mobilumo klausimu mano, kad vidinės lankstumo ir užimtumo garantijos yra svarbi koncepcijos dalis, kadangi jos padeda darbdaviams didinti našumą ir konkurencingumą, o darbuotojams sudaro galimybę ilgiau išlikti konkrečioje darbo vietoje. Vietos ir regionų valdžios institucijos kartu su socialiniais partneriais vietos lygiu turėtų išsiaiškinti vidinių lankstumo ir užimtumo garantijų (t. y. būtinybė darbuotojams įgyti naujų įgūdžių) kliūtis bei jas šalinti taip sumažinant atleidimo iš darbo atvejus; |
| --- | --- |

17.

mobilumo klausimu mano, kad vidinės lankstumo ir užimtumo garantijos yra svarbi koncepcijos dalis, kadangi jos padeda darbdaviams didinti našumą ir konkurencingumą, o darbuotojams sudaro galimybę ilgiau išlikti konkrečioje darbo vietoje. Vietos ir regionų valdžios institucijos kartu su socialiniais partneriais vietos lygiu turėtų išsiaiškinti vidinių lankstumo ir užimtumo garantijų (t. y. būtinybė darbuotojams įgyti naujų įgūdžių) kliūtis bei jas šalinti taip sumažinant atleidimo iš darbo atvejus;

Keturi lankstumo ir užimtumo garantijų komponentai

| 18. | mano, kad socialinės apsaugos trūkumas gali turėti neigiamos įtakos darbo rinkos lankstumui. Siekiant sumažinti šį pavojų, reikėtų nustatyti ir aiškiau išdėstyti lankstumo bei užimtumo principus ir užtikrinti jų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

18.

mano, kad socialinės apsaugos trūkumas gali turėti neigiamos įtakos darbo rinkos lankstumui. Siekiant sumažinti šį pavojų, reikėtų nustatyti ir aiškiau išdėstyti lankstumo bei užimtumo principus ir užtikrinti jų pusiausvyrą;

—   lanksčios sutarčių sąlygos darbdaviams ir darbuotojams

| 19. | palankiai vertindamas Europos Komisijos ketinimą sumažinti atotrūkį tarp darbo rinkos „saviškių“ (turinčių darbą) ir „pašaliečių“ (neturinčių darbo), primygtinai prašo, kad „saviškių“ teisės ir apsauga (kai kuriais atvejais gana bazinės) nenukentėtų dėl atotrūkio mažinimo; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertindamas Europos Komisijos ketinimą sumažinti atotrūkį tarp darbo rinkos „saviškių“ (turinčių darbą) ir „pašaliečių“ (neturinčių darbo), primygtinai prašo, kad „saviškių“ teisės ir apsauga (kai kuriais atvejais gana bazinės) nenukentėtų dėl atotrūkio mažinimo;

| 20. | pritaria nuomonei, kad valstybės narės turėtų turėti teisingus ir pagrįstus darbo įstatymus;






  — | ši analizė turėtų apimti lygių galimybių principą, sveikatos ir saugumo apsaugą, laisvę kurti asociacijas ir atstovauti, teisę į kolektyvines derybas bei kolektyvinius veiksmus ir teisę į nešališką profesinį mokymą; |
| --- | --- | --- |

20.

pritaria nuomonei, kad valstybės narės turėtų turėti teisingus ir pagrįstus darbo įstatymus;

—

ši analizė turėtų apimti lygių galimybių principą, sveikatos ir saugumo apsaugą, laisvę kurti asociacijas ir atstovauti, teisę į kolektyvines derybas bei kolektyvinius veiksmus ir teisę į nešališką profesinį mokymą;

| — | o neoficialus darbas gali būti pažabotas geriau reguliuojant darbo rinką; |
| --- | --- |

—

o neoficialus darbas gali būti pažabotas geriau reguliuojant darbo rinką;

| — | Regionų komitetas mano, jog svarbu, kad ES ir valstybės narės aktyviai dalyvautų, pavyzdžiui, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) veikloje, skirtoje tarptautiniams darbo standartams skleisti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

Regionų komitetas mano, jog svarbu, kad ES ir valstybės narės aktyviai dalyvautų, pavyzdžiui, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) veikloje, skirtoje tarptautiniams darbo standartams skleisti ir įgyvendinti;

| — | RK ragina Europos Komisiją išsamiai paaiškinti, kaip susiję „nuolatinių ir laikinųjų darbuotojų užimtumo apsaugos griežtumas“ ir „sutarčių ir darbo sąlygų įvairovė ir jos priežastys“; |
| --- | --- |

—

RK ragina Europos Komisiją išsamiai paaiškinti, kaip susiję „nuolatinių ir laikinųjų darbuotojų užimtumo apsaugos griežtumas“ ir „sutarčių ir darbo sąlygų įvairovė ir jos priežastys“;

| 21. | atkreipia dėmesį, kad formuojant lanksčią ES darbo politiką reikia nagrinėti konkrečių gyventojų gyvenimo sąlygas bei poreikius ir į juos atsižvelgti. Prisidengiant madinguoju „lankstumu“ jokiu būdu negalima vienpusiškai švelninti regionų socialinių standartų; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį, kad formuojant lanksčią ES darbo politiką reikia nagrinėti konkrečių gyventojų gyvenimo sąlygas bei poreikius ir į juos atsižvelgti. Prisidengiant madinguoju „lankstumu“ jokiu būdu negalima vienpusiškai švelninti regionų socialinių standartų;

| 22. | norėtų pabrėžti, kad teiginys „lanksčios ir patikimos sutarčių sąlygos“ kelia nerimą, nes tai iš esmės sudarytų galimybę panaikinti įprastų darbo sąlygų reglamentavimą sukuriant nesąžiningus darbo santykius; |
| --- | --- |

22.

norėtų pabrėžti, kad teiginys „lanksčios ir patikimos sutarčių sąlygos“ kelia nerimą, nes tai iš esmės sudarytų galimybę panaikinti įprastų darbo sąlygų reglamentavimą sukuriant nesąžiningus darbo santykius;

—   aktyvi darbo rinkos politika (ADRP)

| 23. | yra įsitikinęs, kad pagal Lisabonos strategiją svarbi tiek darbo kokybė, tiek darbo vietų skaičius, ir kad užmokestis už darbą turėtų būti didesnis už pašalpą. Šiuo tikslu ES ir valstybės narės turėtų remti kokybiškų darbo vietų kūrimą skatindamos įtraukias ir tvarias darbo rinkas, spręsti apmaudžias dirbančiųjų skurdo ir diskriminacijos problemas, taip pat dėmesį sutelkti į darbo vietų skaičių skatinant ADRP, skirtą nedarbo problemai spręsti. Darbas geriausiai apsaugo nuo socialinės atskirties: nedarbas (neveiklumas) gali būti nelygybės ir visuomenės susiskaidymo priežastis; |
| --- | --- |

23.

yra įsitikinęs, kad pagal Lisabonos strategiją svarbi tiek darbo kokybė, tiek darbo vietų skaičius, ir kad užmokestis už darbą turėtų būti didesnis už pašalpą. Šiuo tikslu ES ir valstybės narės turėtų remti kokybiškų darbo vietų kūrimą skatindamos įtraukias ir tvarias darbo rinkas, spręsti apmaudžias dirbančiųjų skurdo ir diskriminacijos problemas, taip pat dėmesį sutelkti į darbo vietų skaičių skatinant ADRP, skirtą nedarbo problemai spręsti. Darbas geriausiai apsaugo nuo socialinės atskirties: nedarbas (neveiklumas) gali būti nelygybės ir visuomenės susiskaidymo priežastis;

| 24. | mano, kad, skatinant ADRP ir lankstumo bei užimtumo garantijas, gali būti daromas spaudimas vietos ir regionų valdžios institucijoms padėti labiausiai nuo rinkos nutolusiems asmenims; |
| --- | --- |

24.

mano, kad, skatinant ADRP ir lankstumo bei užimtumo garantijas, gali būti daromas spaudimas vietos ir regionų valdžios institucijoms padėti labiausiai nuo rinkos nutolusiems asmenims;

| 25. | mano, kad realią pažangą galima padaryti tik decentralizuojant, lokalizuojant ir skatinant aktyvią nacionalinę ir Europos darbo rinkos politiką bei užimtumo ir įgūdžių lavinimo programas, kadangi daugelis programų ir sistemų primeta taisykles ir kriterijus, kurie pagrindinėms grupėms gali būti kliūtis pereiti iš bedarbystės į užimtumo padėtį. Atitinkamais atvejais vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų turėti galimybę suteikti nacionalinėms taisyklėms lankstumo, pvz., dėl laiko, kurį darbo ieškantis asmuo turi prašyti pašalpos, kol nesuteikta ADRP parama, dėl paramos ir globos, kuri turėtų būti teikiama pakartotinai pašalpos prašantiems asmenims, pobūdžio ar dėl profesinio mokymo galimybių neprarandant pašalpos; |
| --- | --- |

25.

mano, kad realią pažangą galima padaryti tik decentralizuojant, lokalizuojant ir skatinant aktyvią nacionalinę ir Europos darbo rinkos politiką bei užimtumo ir įgūdžių lavinimo programas, kadangi daugelis programų ir sistemų primeta taisykles ir kriterijus, kurie pagrindinėms grupėms gali būti kliūtis pereiti iš bedarbystės į užimtumo padėtį. Atitinkamais atvejais vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų turėti galimybę suteikti nacionalinėms taisyklėms lankstumo, pvz., dėl laiko, kurį darbo ieškantis asmuo turi prašyti pašalpos, kol nesuteikta ADRP parama, dėl paramos ir globos, kuri turėtų būti teikiama pakartotinai pašalpos prašantiems asmenims, pobūdžio ar dėl profesinio mokymo galimybių neprarandant pašalpos;

| 26. | mano, kad darbo rinkos yra regioninio pobūdžio. Pavyzdžiui, užimtumas ir užmokestis skirtinguose regionuose ir smulkesniuose administraciniuose vienetuose yra nevienodas, skiriasi vietos pramonės šakoms reikalingi įgūdžiais, pašalpų prašančių asmenų susitelkimas, įgūdžių trūkumas, nedarbas ir tiekėjai, remiantys nepalankioje padėtyje atsidūrusias grupes vietos bendruomenėse. Reikėtų suprasti nedarbo priežastis ir skirti joms daugiau dėmesio. Kai kurioms asmenų grupėms būdingas aukštesnis nedarbo lygis, įskaitant beglobius vaikus, vyresnio amžiaus darbuotojus, vienišus tėvus, žmones su negalia, teistus asmenis, kai kurias tautines mažumas ir narkotikų, alkoholio problemų ar psichinės sveikatos sutrikimų turinčius asmenis; |
| --- | --- |

26.

mano, kad darbo rinkos yra regioninio pobūdžio. Pavyzdžiui, užimtumas ir užmokestis skirtinguose regionuose ir smulkesniuose administraciniuose vienetuose yra nevienodas, skiriasi vietos pramonės šakoms reikalingi įgūdžiais, pašalpų prašančių asmenų susitelkimas, įgūdžių trūkumas, nedarbas ir tiekėjai, remiantys nepalankioje padėtyje atsidūrusias grupes vietos bendruomenėse. Reikėtų suprasti nedarbo priežastis ir skirti joms daugiau dėmesio. Kai kurioms asmenų grupėms būdingas aukštesnis nedarbo lygis, įskaitant beglobius vaikus, vyresnio amžiaus darbuotojus, vienišus tėvus, žmones su negalia, teistus asmenis, kai kurias tautines mažumas ir narkotikų, alkoholio problemų ar psichinės sveikatos sutrikimų turinčius asmenis;

| 27. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos įdarbina ir konsultuoja nuo darbo rinkos nutolusius asmenis, jiems padeda pritaikydamos valstybių narių ADRP prie asmeninių ir vietos poreikių. Pasitelkdamos viešąjį sektorių jos koordinuoja partnerystės santykius su privačiuoju ir savanoriškos veiklos sektoriumi, kad padėtų susieti įvairias tarnybas ir organizacijas, galinčias suteikti galimybę įsidarbinti. Vietos ir regionų valdžios institucijas reikėtų skatinti ieškoti naujų ir novatoriškų metodų, taip pat būdų užimtumo ir įgūdžių lavinimo politikos kryptims derinti. Partnerystė leidžia lengviau nustatyti bendrus prioritetus siekiant bendrų tikslų, dažnai padeda sutelkti išteklius, kad būtų išvengta veiklos dubliavimosi, ir sudaro galimybę pasiekti konkretesnių rezultatų; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos įdarbina ir konsultuoja nuo darbo rinkos nutolusius asmenis, jiems padeda pritaikydamos valstybių narių ADRP prie asmeninių ir vietos poreikių. Pasitelkdamos viešąjį sektorių jos koordinuoja partnerystės santykius su privačiuoju ir savanoriškos veiklos sektoriumi, kad padėtų susieti įvairias tarnybas ir organizacijas, galinčias suteikti galimybę įsidarbinti. Vietos ir regionų valdžios institucijas reikėtų skatinti ieškoti naujų ir novatoriškų metodų, taip pat būdų užimtumo ir įgūdžių lavinimo politikos kryptims derinti. Partnerystė leidžia lengviau nustatyti bendrus prioritetus siekiant bendrų tikslų, dažnai padeda sutelkti išteklius, kad būtų išvengta veiklos dubliavimosi, ir sudaro galimybę pasiekti konkretesnių rezultatų;

| 28. | mano, kad parama informavimo veiklos (kurią dažnai vykdo bendruomenės organizacijos) forma yra reikalinga, kad būtų teikiama parama prieš įsidarbinant ir įsidarbinus siekiant užtikrinti, kad naujieji darbuotojai išlaikys savo vietą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

28.

mano, kad parama informavimo veiklos (kurią dažnai vykdo bendruomenės organizacijos) forma yra reikalinga, kad būtų teikiama parama prieš įsidarbinant ir įsidarbinus siekiant užtikrinti, kad naujieji darbuotojai išlaikys savo vietą darbo rinkoje;

| 29. | mano, kad reikalingos veiksmingos ir tikslingos darbo vietos pritaikymo paslaugos, kurios darbo ieškantiems asmenims padėtų rasti darbą, kiek galima labiau atitinkantį jų interesus ir gebėjimus. Profesinės raidos galimybės yra didesnės dalyvaujant darbo rinkoje nei joje nedalyvaujant; |
| --- | --- |

29.

mano, kad reikalingos veiksmingos ir tikslingos darbo vietos pritaikymo paslaugos, kurios darbo ieškantiems asmenims padėtų rasti darbą, kiek galima labiau atitinkantį jų interesus ir gebėjimus. Profesinės raidos galimybės yra didesnės dalyvaujant darbo rinkoje nei joje nedalyvaujant;

—   patikimos ir su rinkos poreikiais suderintos mokymosi visą gyvenimą sistemos, užtikrinančios nuolatinį darbuotojų prisitaikymą prie darbo rinkos ir galimybę susirasti darbą

| 30. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, suteikdamos mokymosi ir švietimo galimybes, atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį ugdant įgūdžius. Be to, jos yra stambūs darbdaviai ir privalo gerinti savo darbuotojų ir platesnės bendruomenės įgūdžius; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, suteikdamos mokymosi ir švietimo galimybes, atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį ugdant įgūdžius. Be to, jos yra stambūs darbdaviai ir privalo gerinti savo darbuotojų ir platesnės bendruomenės įgūdžius;

| 31. | mano, kad visą gyvenimą trunkantis mokymasis turėtų būti realus ir žmonėms prieinamas visą gyvenimą. Visi turėtų būti skatinami siekti kuo didesnės kompetencijos, kurią pripažintų ir palankiai vertintų tiek darbdaviai, tiek visuomenė. Reikėtų gerinti profesinio mokymo ir kvalifikacijos kėlimo priemonių kokybę prieš įsidarbinant ir įsidarbinus; |
| --- | --- |

31.

mano, kad visą gyvenimą trunkantis mokymasis turėtų būti realus ir žmonėms prieinamas visą gyvenimą. Visi turėtų būti skatinami siekti kuo didesnės kompetencijos, kurią pripažintų ir palankiai vertintų tiek darbdaviai, tiek visuomenė. Reikėtų gerinti profesinio mokymo ir kvalifikacijos kėlimo priemonių kokybę prieš įsidarbinant ir įsidarbinus;

| 32. | mano, kad gyvybiškai svarbu skatinti žmones įgyti verslumo įgūdžių, kad jie galėtų steigti savo įmones ir taip būtų skatinamas MVĮ augimas. Tokios įmonės yra vietinio pobūdžio, kadangi jos įdarbina vietos gyventojus, naudojasi vietos paslaugomis ir investuoja vietovėse; |
| --- | --- |

32.

mano, kad gyvybiškai svarbu skatinti žmones įgyti verslumo įgūdžių, kad jie galėtų steigti savo įmones ir taip būtų skatinamas MVĮ augimas. Tokios įmonės yra vietinio pobūdžio, kadangi jos įdarbina vietos gyventojus, naudojasi vietos paslaugomis ir investuoja vietovėse;

| 33. | mano, kad dėstytojai turėtų geriau nustatyti asmenis, kuriems reikalinga pagalba mokantis, kadangi nemažai skaičiuoti ir (arba) rašyti nemokančių žmonių toliau dirba menkai apmokamą darbą, o jų poreikiai taip ir lieka neįvertinti; |
| --- | --- |

33.

mano, kad dėstytojai turėtų geriau nustatyti asmenis, kuriems reikalinga pagalba mokantis, kadangi nemažai skaičiuoti ir (arba) rašyti nemokančių žmonių toliau dirba menkai apmokamą darbą, o jų poreikiai taip ir lieka neįvertinti;

| 34. | rekomenduoja, kad mokymą ir kvalifikacijos kėlimą, o tam tikrais atvejais ir perkvalifikavimą iš dalies turėtų užtikrinti darbdaviai, kadangi jie naudojasi savo darbuotojų žiniomis, todėl turėtų investuoti į įgūdžių ugdymą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms reikalingi atitinkami ištekliai, jeigu jos prisiima papildomą atsakomybę užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, o dėl padidėjusio darbuotojų judumo sumažėja darbdavių noras mokyti personalą; |
| --- | --- |

34.

rekomenduoja, kad mokymą ir kvalifikacijos kėlimą, o tam tikrais atvejais ir perkvalifikavimą iš dalies turėtų užtikrinti darbdaviai, kadangi jie naudojasi savo darbuotojų žiniomis, todėl turėtų investuoti į įgūdžių ugdymą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms reikalingi atitinkami ištekliai, jeigu jos prisiima papildomą atsakomybę užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, o dėl padidėjusio darbuotojų judumo sumažėja darbdavių noras mokyti personalą;

| 35. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos greitai ir veiksmingai reaguoja į darbo vietų reorganizavimo padarinius, pavyzdžiui, darbuotojų atleidimą uždarius gamyklas. Jos turi reikalingų žinių ir patirties, kad galėtų parengti Europos socialinio fondo ir iš kitų lėšų finansuojamus projektus, skirtus nukentėjusių darbuotojų perkvalifikavimui, konsultavimui ir kvalifikacijos kėlimui, kad jų įgūdžiai būtų susiję su naujai kuriamomis darbo vietomis. Vietos ir regionų valdžios institucijoms taip pat turėtų būti sudaryta galimybė pasinaudoti ES prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšomis, kad jos galėtų reaguoti ir keisti bei kelti darbuotojų kvalifikaciją. Didelio darbdavio netekimas ilgainiui daro poveikį vietos bendruomenei, kartu jaunimo įgūdžiams ir užimtumo perspektyvoms, apleidžiamas pastatų kompleksas ir daromas poveikis vietos prekių ir paslaugų teikėjams. Šioms problemoms spręsti labai reikalingi partnerystės santykiai, kad visos organizacijos, tarp jų vietos ir regionų valdžios institucijos, viešosios įdarbinimo ir kvalifikacijos kėlimo agentūros, profesinės sąjungos, bendruomenės grupės ir pramonės subjektai galėtų derinti savo veiklą ir tokiu būdu ištekliai būtų tikslingai panaudojami; |
| --- | --- |

35.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos greitai ir veiksmingai reaguoja į darbo vietų reorganizavimo padarinius, pavyzdžiui, darbuotojų atleidimą uždarius gamyklas. Jos turi reikalingų žinių ir patirties, kad galėtų parengti Europos socialinio fondo ir iš kitų lėšų finansuojamus projektus, skirtus nukentėjusių darbuotojų perkvalifikavimui, konsultavimui ir kvalifikacijos kėlimui, kad jų įgūdžiai būtų susiję su naujai kuriamomis darbo vietomis. Vietos ir regionų valdžios institucijoms taip pat turėtų būti sudaryta galimybė pasinaudoti ES prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšomis, kad jos galėtų reaguoti ir keisti bei kelti darbuotojų kvalifikaciją. Didelio darbdavio netekimas ilgainiui daro poveikį vietos bendruomenei, kartu jaunimo įgūdžiams ir užimtumo perspektyvoms, apleidžiamas pastatų kompleksas ir daromas poveikis vietos prekių ir paslaugų teikėjams. Šioms problemoms spręsti labai reikalingi partnerystės santykiai, kad visos organizacijos, tarp jų vietos ir regionų valdžios institucijos, viešosios įdarbinimo ir kvalifikacijos kėlimo agentūros, profesinės sąjungos, bendruomenės grupės ir pramonės subjektai galėtų derinti savo veiklą ir tokiu būdu ištekliai būtų tikslingai panaudojami;

| 36. | būdamas įsitikinęs, kad žmonės turėtų turėti prisitaikymui prie naujai iškilusių sunkumų reikalingų įgūdžių, mano, kad reikalingi kultūriniai pokyčiai, kad žmonės galėtų išvengti rizikos darbo rinkoje, tačiau šis požiūris pasikeis tik tuo atveju, jei visi keturi lankstumo ir užimtumo garantijų komponentai nemenkins darbo teisių ir jei juos įgyvendinantys mechanizmai bus stiprūs ir vienodai svarbūs; |
| --- | --- |

36.

būdamas įsitikinęs, kad žmonės turėtų turėti prisitaikymui prie naujai iškilusių sunkumų reikalingų įgūdžių, mano, kad reikalingi kultūriniai pokyčiai, kad žmonės galėtų išvengti rizikos darbo rinkoje, tačiau šis požiūris pasikeis tik tuo atveju, jei visi keturi lankstumo ir užimtumo garantijų komponentai nemenkins darbo teisių ir jei juos įgyvendinantys mechanizmai bus stiprūs ir vienodai svarbūs;

—   šiuolaikiškos socialinės apsaugos sistemos turėtų ne tik užtikrinti tinkamą priedą prie pajamų, bet ir sudaryti geresnes sąlygas judėti darbo rinkoje

| 37. | ragina diskusiją dėl lankstumo ir užimtumo garantijų ES lygiu labiau susieti su ES aktyvios įtraukties darbotvarke. ES neturėtų užmiršti savo platesnių socialinės įtraukties tikslų ir Europos socialinio modelio. Silpnos socialinės gerovės programos yra kliūtis lanksčioms darbo rinkoms ir galiausiai stabdo ekonomikos augimą. Ekonominis saugumas būtinas visiems darbuotojams (neatsakingas, vidutinio atsakingumo ir labai atsakingas pareigas užimantiems žmonėms), todėl socialinės apsaugos sistemos turėtų padėti darbo vietą keičiantiems ir į darbo rinką patenkantiems žmonėms; |
| --- | --- |

37.

ragina diskusiją dėl lankstumo ir užimtumo garantijų ES lygiu labiau susieti su ES aktyvios įtraukties darbotvarke. ES neturėtų užmiršti savo platesnių socialinės įtraukties tikslų ir Europos socialinio modelio. Silpnos socialinės gerovės programos yra kliūtis lanksčioms darbo rinkoms ir galiausiai stabdo ekonomikos augimą. Ekonominis saugumas būtinas visiems darbuotojams (neatsakingas, vidutinio atsakingumo ir labai atsakingas pareigas užimantiems žmonėms), todėl socialinės apsaugos sistemos turėtų padėti darbo vietą keičiantiems ir į darbo rinką patenkantiems žmonėms;

| 38. | ragina valstybių narių vyriausybes, vietos ir regionų valdžios institucijas ir socialinius partnerius rengti nacionalines diskusijas dėl socialinės apsaugos lygio, kuris reikalingas lankstumo ir užimtumo garantijoms įgyvendinti. Perėjimo iš vienos sistemos į kitą sėkmę lemia valstybių narių socialinių apsaugos sistemų stiprumas; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybių narių vyriausybes, vietos ir regionų valdžios institucijas ir socialinius partnerius rengti nacionalines diskusijas dėl socialinės apsaugos lygio, kuris reikalingas lankstumo ir užimtumo garantijoms įgyvendinti. Perėjimo iš vienos sistemos į kitą sėkmę lemia valstybių narių socialinių apsaugos sistemų stiprumas;

| 39. | mano, kad ryžtingą nuomonę aplinkiniams gali pateikti ir nevyriausybinės organizacijos ir vietos bei regionų valdžios institucijos. Pažeidžiamiausi ir toliau turėtų būti ginami; |
| --- | --- |

39.

mano, kad ryžtingą nuomonę aplinkiniams gali pateikti ir nevyriausybinės organizacijos ir vietos bei regionų valdžios institucijos. Pažeidžiamiausi ir toliau turėtų būti ginami;

| 40. | žino, kad niekaip nepavyksta įveikti aukšto nedarbo lygio visoje ES, žmonės negali ištrūkti iš priklausomybės nuo pašalpų, o daugelis iš jų pašalpų prašo ne pirmą kartą. Mano, kad tikros pažangos galima pasiekti tik decentralizuojant, lokalizuojant ir skatinant valstybių narių ir Europos užimtumo ir kvalifikacijos programas; |
| --- | --- |

40.

žino, kad niekaip nepavyksta įveikti aukšto nedarbo lygio visoje ES, žmonės negali ištrūkti iš priklausomybės nuo pašalpų, o daugelis iš jų pašalpų prašo ne pirmą kartą. Mano, kad tikros pažangos galima pasiekti tik decentralizuojant, lokalizuojant ir skatinant valstybių narių ir Europos užimtumo ir kvalifikacijos programas;

| 41. | net tose valstybėse narėse, kur valstybių vyriausybės patvirtino bendrą socialinių pašalpų ir darbo rinkos intervencinių priemonių biudžetą, vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti palikta galimybė pačioms spręsti, kaip būtų geriausia tvarkyti šias lėšas pagal nacionalines programas, kad jos galėtų kuo veiksmingiau panaudoti pinigus ir sumažintų pašalpų prašančių asmenų skaičių. |
| --- | --- |

41.

net tose valstybėse narėse, kur valstybių vyriausybės patvirtino bendrą socialinių pašalpų ir darbo rinkos intervencinių priemonių biudžetą, vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti palikta galimybė pačioms spręsti, kaip būtų geriausia tvarkyti šias lėšas pagal nacionalines programas, kad jos galėtų kuo veiksmingiau panaudoti pinigus ir sumažintų pašalpų prašančių asmenų skaičių.

2008 m. vasario 7 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/21

---

Regionų komiteto nuomonė — Skatinti aktyvų jaunimo pilietiškumą pasitelkiant švietimą

(2008/C 105/05)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | teigia, kad valstybių narių piliečiai apskritai nedaug žino apie Europos Sąjungos sukūrimo pagrindus ir raidos perspektyvas; |
| --- | --- |

—

teigia, kad valstybių narių piliečiai apskritai nedaug žino apie Europos Sąjungos sukūrimo pagrindus ir raidos perspektyvas;

| — | labai apgailestauja, kad tokių žinių trūksta jaunimui, nuo kurio priklauso Europos Sąjungos ekonominė ir socialinė ateitis, todėl Europos ateičiai labai svarbu, kad jauni žmonės gebėtų veikti Sąjungos labui kaip aktyvūs piliečiai; |
| --- | --- |

—

labai apgailestauja, kad tokių žinių trūksta jaunimui, nuo kurio priklauso Europos Sąjungos ekonominė ir socialinė ateitis, todėl Europos ateičiai labai svarbu, kad jauni žmonės gebėtų veikti Sąjungos labui kaip aktyvūs piliečiai;

| — | mano, kad Regionų komitetas turi atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje, kadangi kai kurių šalių vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už jaunų žmonių švietimą ir yra arti jaunimo, todėl gali skatinti būti aktyviais piliečiais; |
| --- | --- |

—

mano, kad Regionų komitetas turi atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje, kadangi kai kurių šalių vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už jaunų žmonių švietimą ir yra arti jaunimo, todėl gali skatinti būti aktyviais piliečiais;

| — | mano, kad labai svarbu, jog kiekvienam jaunam europiečiui būtų užtikrintas jo profesinius poreikius atitinkantis ir sudarantis sąlygas visą gyvenimą asmeniškai tobulėti išsilavinimas, taip pat būtina, kad mokydamasis mokykloje jaunuolis įgytų žinių, leisiančių jam pasijusti Europos piliečiu; |
| --- | --- |

—

mano, kad labai svarbu, jog kiekvienam jaunam europiečiui būtų užtikrintas jo profesinius poreikius atitinkantis ir sudarantis sąlygas visą gyvenimą asmeniškai tobulėti išsilavinimas, taip pat būtina, kad mokydamasis mokykloje jaunuolis įgytų žinių, leisiančių jam pasijusti Europos piliečiu;

| — | nemano, kad Europos Sąjunga turi pakeisti valstybių narių švietimo institucijas, tačiau skatina Sąjungą įvertinti patirtį, siūlyti tikslus ir priemones jiems įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

nemano, kad Europos Sąjunga turi pakeisti valstybių narių švietimo institucijas, tačiau skatina Sąjungą įvertinti patirtį, siūlyti tikslus ir priemones jiems įgyvendinti;

| — | pabrėžia, kad siekiant šio tikslo labai svarbios neformalaus švietimo iniciatyvos, kurios jau vykdomos ir turi būti plėtojamos siekiant papildyti formalų mokymą Europos klausimais, kadangi minėtos iniciatyvos yra pirmoji laisva valia prisiimta atsakomybė, t. y. pirmas žingsnis aktyvaus pilietiškumo link. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad siekiant šio tikslo labai svarbios neformalaus švietimo iniciatyvos, kurios jau vykdomos ir turi būti plėtojamos siekiant papildyti formalų mokymą Europos klausimais, kadangi minėtos iniciatyvos yra pirmoji laisva valia prisiimta atsakomybė, t. y. pirmas žingsnis aktyvaus pilietiškumo link.

| Pranešėja | : | Claude du GRANRUT (FR/ELP), Pikardijos regiono tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Claude du GRANRUT (FR/ELP), Pikardijos regiono tarybos narė

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | teigia, kad valstybių narių piliečiai apskritai nedaug žino apie Europos Sąjungos sukūrimo pagrindus ir raidos perspektyvas; |
| --- | --- |

1.

teigia, kad valstybių narių piliečiai apskritai nedaug žino apie Europos Sąjungos sukūrimo pagrindus ir raidos perspektyvas;

| 2. | labai apgailestauja, kad tokių žinių trūksta jaunimui, nuo kurio priklauso Europos Sąjungos ekonominė ir socialinė ateitis, todėl Europos ateičiai labai svarbu, kad jauni žmonės gebėtų veikti Sąjungos labui kaip aktyvūs piliečiai; |
| --- | --- |

2.

labai apgailestauja, kad tokių žinių trūksta jaunimui, nuo kurio priklauso Europos Sąjungos ekonominė ir socialinė ateitis, todėl Europos ateičiai labai svarbu, kad jauni žmonės gebėtų veikti Sąjungos labui kaip aktyvūs piliečiai;

| 3. | laikosi nuomonės, kad 1992 m. Mastrichto sutartyje apibrėžta ir 1997 m. Amsterdamo sutartimi (8.1 straipsnis) patikslinta Europos pilietybė visiems ES piliečiams suteikia tam tikrų svarbių teisių ir privilegijų, kurios ypač svarbios jaunimui: teisė keliauti, gyventi, dirbti, mokytis visose ES valstybėse narėse ir balsavimo teisė. Europos pilietybė nepakeičia šalies pilietybės, o ją papildo; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad 1992 m. Mastrichto sutartyje apibrėžta ir 1997 m. Amsterdamo sutartimi (8.1 straipsnis) patikslinta Europos pilietybė visiems ES piliečiams suteikia tam tikrų svarbių teisių ir privilegijų, kurios ypač svarbios jaunimui: teisė keliauti, gyventi, dirbti, mokytis visose ES valstybėse narėse ir balsavimo teisė. Europos pilietybė nepakeičia šalies pilietybės, o ją papildo;

| 4. | mano, kad labai svarbu, jog kiekvienam jaunam europiečiui būtų užtikrintas jo profesinius poreikius atitinkantis ir sudarantis sąlygas visą gyvenimą asmeniškai tobulėti išsilavinimas, taip pat būtina, kad mokydamasis mokykloje jaunuolis įgytų žinių, leisiančių jam pasijusti Europos piliečiu; |
| --- | --- |

4.

mano, kad labai svarbu, jog kiekvienam jaunam europiečiui būtų užtikrintas jo profesinius poreikius atitinkantis ir sudarantis sąlygas visą gyvenimą asmeniškai tobulėti išsilavinimas, taip pat būtina, kad mokydamasis mokykloje jaunuolis įgytų žinių, leisiančių jam pasijusti Europos piliečiu;

| 5. | džiaugiasi, kad aktyvaus Europos pilietiškumo svarba pripažįstama neseniai priimtame Europos Komisijos komunikate „Europos komunikacinė partnerystė“ (1) ir ypač palankiai vertina pasiūlymą aprūpinti pedagogus leidiniais ir internetu parsisiųsdinama medžiaga Europos klausimais. Ragina Europos Komisiją kuo skubiau paskelbti šią medžiagą; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi, kad aktyvaus Europos pilietiškumo svarba pripažįstama neseniai priimtame Europos Komisijos komunikate „Europos komunikacinė partnerystė“ (1) ir ypač palankiai vertina pasiūlymą aprūpinti pedagogus leidiniais ir internetu parsisiųsdinama medžiaga Europos klausimais. Ragina Europos Komisiją kuo skubiau paskelbti šią medžiagą;

| 6. | pripažįsta, kad tam, kad jauni žmonės suvoktų Europos pilietiškumą, jie privalo žinoti, kas sudaro europinės tapatybės pagrindą, kitaip tariant, jiems turi būti pateikiamas pozityvus požiūris Europos klausimais: supažindinama su bendrosiomis vertybėmis, bendra istorija, kultūrų sąveika, vienodomis teisėmis ir socialinėmis bei politinėmis pareigomis, kartu padedama suvokti, kad Europa susijusi su jų kasdieniu gyvenimu ir ateitimi; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad tam, kad jauni žmonės suvoktų Europos pilietiškumą, jie privalo žinoti, kas sudaro europinės tapatybės pagrindą, kitaip tariant, jiems turi būti pateikiamas pozityvus požiūris Europos klausimais: supažindinama su bendrosiomis vertybėmis, bendra istorija, kultūrų sąveika, vienodomis teisėmis ir socialinėmis bei politinėmis pareigomis, kartu padedama suvokti, kad Europa susijusi su jų kasdieniu gyvenimu ir ateitimi;

| 7. | atsižvelgdamas į neseniai (2007 m. liepos mėn.) Eurobarometro atliktos apklausos rezultatus, daro išvadą, kad nors vadinamasis Europos „elitas“ pakankamai gerai suvokia įvairius europinės tapatybės aspektus, to negalima pasakyti apie visus jaunuosius ES piliečius; Europos pilietybės svarbiausia idėja kaip europinės tapatybės pagrindas turi būti įgyjamas mokantis mokyklose, kurių programos skirtos visiems jauniems žmonėms; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdamas į neseniai (2007 m. liepos mėn.) Eurobarometro atliktos apklausos rezultatus, daro išvadą, kad nors vadinamasis Europos „elitas“ pakankamai gerai suvokia įvairius europinės tapatybės aspektus, to negalima pasakyti apie visus jaunuosius ES piliečius; Europos pilietybės svarbiausia idėja kaip europinės tapatybės pagrindas turi būti įgyjamas mokantis mokyklose, kurių programos skirtos visiems jauniems žmonėms;

| 8. | palankiai vertina Urbact II programą, kurioje daugiausias dėmesio skiriama socialinei jaunimo integracijai ir įvairių Europos institucijų vykdomai informavimo ir komunikacijos veiklai; džiaugiasi teigiamais Socrates programos rezultatais, pripažįsta pedagogų organizacijų ir jaunimo ar jaunimo labui veikiančių asociacijų veiksmingumą, kadangi jų veiklos tikslas — supažindinti mokinius ar organizacijų narius su Europos realijomis; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Urbact II programą, kurioje daugiausias dėmesio skiriama socialinei jaunimo integracijai ir įvairių Europos institucijų vykdomai informavimo ir komunikacijos veiklai; džiaugiasi teigiamais Socrates programos rezultatais, pripažįsta pedagogų organizacijų ir jaunimo ar jaunimo labui veikiančių asociacijų veiksmingumą, kadangi jų veiklos tikslas — supažindinti mokinius ar organizacijų narius su Europos realijomis;

| 9. | pritaria keitimuisi vietos ir regionų lygio geros praktikos pavyzdžiais Europoje, kad vaikams ir jaunuoliams būtų suteikta galimybė daugiau sužinoti apie ES ir jos valstybes nares. Komitetas tvirtai įsitikinęs, kad teigiamų rezultatų įsisavinant Europos pilietybę galima pasiekti tik imantis bendrų veiksmų, skirtų mokyklinio amžiaus vaikams ir jaunimui; |
| --- | --- |

9.

pritaria keitimuisi vietos ir regionų lygio geros praktikos pavyzdžiais Europoje, kad vaikams ir jaunuoliams būtų suteikta galimybė daugiau sužinoti apie ES ir jos valstybes nares. Komitetas tvirtai įsitikinęs, kad teigiamų rezultatų įsisavinant Europos pilietybę galima pasiekti tik imantis bendrų veiksmų, skirtų mokyklinio amžiaus vaikams ir jaunimui;

| 10. | pabrėžia, kad siekiant šio tikslo labai svarbios neformalaus švietimo iniciatyvos, kurios jau vykdomos ir turi būti plėtojamos siekiant papildyti formalų mokymą Europos klausimais, kadangi minėtos iniciatyvos yra pirmoji laisva valia prisiimta atsakomybė, t. y. pirmas žingsnis aktyvaus pilietiškumo link; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad siekiant šio tikslo labai svarbios neformalaus švietimo iniciatyvos, kurios jau vykdomos ir turi būti plėtojamos siekiant papildyti formalų mokymą Europos klausimais, kadangi minėtos iniciatyvos yra pirmoji laisva valia prisiimta atsakomybė, t. y. pirmas žingsnis aktyvaus pilietiškumo link;

| 11. | ragina naudoti Youthpass, kuris leidžia pripažinti jaunuolių socialinį darbą, atliekamą pagal Jaunimo programą ir Europass, kuris skatina jaunų darbuotojų judumą Europoje; |
| --- | --- |

11.

ragina naudoti Youthpass, kuris leidžia pripažinti jaunuolių socialinį darbą, atliekamą pagal Jaunimo programą ir Europass, kuris skatina jaunų darbuotojų judumą Europoje;

| 12. | suvokia, kad už švietimą mokyklose atsako ES valstybių narių vyriausybės, tačiau primena švietimo ministrų sprendimą, kuriuo numatoma užtikrinti, kad visiems mokyklose besimokantiems jaunuoliams būtų suteikti žinių pagrindai, apimantys ir esmines žinias apie Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

12.

suvokia, kad už švietimą mokyklose atsako ES valstybių narių vyriausybės, tačiau primena švietimo ministrų sprendimą, kuriuo numatoma užtikrinti, kad visiems mokyklose besimokantiems jaunuoliams būtų suteikti žinių pagrindai, apimantys ir esmines žinias apie Europos Sąjungą;

| 13. | nemano, kad Europos Sąjunga turi pakeisti valstybių narių švietimo institucijas, tačiau skatina Sąjungą įvertinti praktiką, kuri suteiktų daugiau žinių apie Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

13.

nemano, kad Europos Sąjunga turi pakeisti valstybių narių švietimo institucijas, tačiau skatina Sąjungą įvertinti praktiką, kuri suteiktų daugiau žinių apie Europos Sąjungą;

| 14. | todėl mano, kad Regionų komitetas turi atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje, kadangi kai kurių šalių vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už jaunų žmonių švietimą ir yra arti jaunimo, todėl gali skatinti būti aktyviais piliečiais; |
| --- | --- |

14.

todėl mano, kad Regionų komitetas turi atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje, kadangi kai kurių šalių vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už jaunų žmonių švietimą ir yra arti jaunimo, todėl gali skatinti būti aktyviais piliečiais;

| 15. | remia komunikacijos veiklą, kurios Komisija turėtų imtis atsižvelgdama į būsimos Lisabonos sutarties ratifikavimą; |
| --- | --- |

15.

remia komunikacijos veiklą, kurios Komisija turėtų imtis atsižvelgdama į būsimos Lisabonos sutarties ratifikavimą;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad galimas mokyklų mokymo programų keitimas ar naujų aspektų į jas įtraukimas siekiant sustiprinti aktyvų pilietiškumą reikalauja išsamių svarstymų ir kruopštaus pasirengimo, kadangi tokie pakeitimai truks ne vienerius metus; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad galimas mokyklų mokymo programų keitimas ar naujų aspektų į jas įtraukimas siekiant sustiprinti aktyvų pilietiškumą reikalauja išsamių svarstymų ir kruopštaus pasirengimo, kadangi tokie pakeitimai truks ne vienerius metus;

Jaunų žmonių aktyvaus pilietiškumo suvokimas

| 17. | mano, kad, siekiant, kad jauni žmonės suvoktų, kas yra aktyvus Europos pilietiškumas, jie privalo suprasti europinės tapatybės įvairovę. Šią tapatybę sudaro žinios apie Europos praeitį bei raidos tendencijas, jos vidaus konfliktus ir vertybes, kultūros turtus, demokratines tradicijas ir visai neseniai pripažintas pagrindines Europos piliečių teises; |
| --- | --- |

17.

mano, kad, siekiant, kad jauni žmonės suvoktų, kas yra aktyvus Europos pilietiškumas, jie privalo suprasti europinės tapatybės įvairovę. Šią tapatybę sudaro žinios apie Europos praeitį bei raidos tendencijas, jos vidaus konfliktus ir vertybes, kultūros turtus, demokratines tradicijas ir visai neseniai pripažintas pagrindines Europos piliečių teises;

| 18. | mano, kad menas ir kultūra apskritai ir visų pirma formalus bei neformalus mokymas yra labai svarbūs ugdant Europos Sąjungos jaunimo pilietiškumą; |
| --- | --- |

18.

mano, kad menas ir kultūra apskritai ir visų pirma formalus bei neformalus mokymas yra labai svarbūs ugdant Europos Sąjungos jaunimo pilietiškumą;

| 19. | yra įsitikinęs, kad minėtos žinios įgyjamos tiek formalaus, tiek ir neformalaus švietimo keliu; |
| --- | --- |

19.

yra įsitikinęs, kad minėtos žinios įgyjamos tiek formalaus, tiek ir neformalaus švietimo keliu;

| 20. | ragina Europos Komisiją atnaujinti Eurydice atliktą tyrimą dėl švietimo pilietiškumo Europos mokyklose; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Komisiją atnaujinti Eurydice atliktą tyrimą dėl švietimo pilietiškumo Europos mokyklose;

| 21. | siūlo į visus tiesiogiai susijusius pagal formalaus švietimo mokymo programas dėstomus dalykus įtraukti Europos aspektą. Tokia atviru požiūriu grindžiama pedagogika padės ugdyti tikrus piliečius, gebančius būti naudingais Europos Sąjungai ir siekiančiais jos tolesnės raidos; |
| --- | --- |

21.

siūlo į visus tiesiogiai susijusius pagal formalaus švietimo mokymo programas dėstomus dalykus įtraukti Europos aspektą. Tokia atviru požiūriu grindžiama pedagogika padės ugdyti tikrus piliečius, gebančius būti naudingais Europos Sąjungai ir siekiančiais jos tolesnės raidos;

| 22. | pabrėžią būtinybę skatinti mokytis keletą užsienio kalbų. Jaunimas pripažįsta, kad keleto kalbų mokėjimas yra privalumas siekiant profesinės karjeros. Komitetas palankiai vertina aukšto lygio ekspertų grupės, įsteigtos EK nario Léonard Orban iniciatyva, išvadas dėl daugiakalbystės ir būsimą Komisijos komunikatą šia tema, kuris visų pirma bus labai naudingas jaunimui; |
| --- | --- |

22.

pabrėžią būtinybę skatinti mokytis keletą užsienio kalbų. Jaunimas pripažįsta, kad keleto kalbų mokėjimas yra privalumas siekiant profesinės karjeros. Komitetas palankiai vertina aukšto lygio ekspertų grupės, įsteigtos EK nario Léonard Orban iniciatyva, išvadas dėl daugiakalbystės ir būsimą Komisijos komunikatą šia tema, kuris visų pirma bus labai naudingas jaunimui;

| 23. | siūlo, skatinti valstybes nares, kad viso mokymosi mokykloje metu būtų teikiamos žinios apie ES institucijų esmę, kompetencijas ir institucijų veikimą. Kiekvienas jaunuolis žino apie savo šalies valdymo ir politines institucijas, todėl būtų natūralu, kad kiekvienas jaunasis europietis išmanytų ir apie atitinkamų Europos Sąjungos institucijų veiklą. Vietos ir regionų valdžios institucijos galės imtis konkrečių veiksmų savo lygmeniu, pvz., rūpintis ES sukurtų struktūrinių fondų solidaria ir ekonomine pagalba; |
| --- | --- |

23.

siūlo, skatinti valstybes nares, kad viso mokymosi mokykloje metu būtų teikiamos žinios apie ES institucijų esmę, kompetencijas ir institucijų veikimą. Kiekvienas jaunuolis žino apie savo šalies valdymo ir politines institucijas, todėl būtų natūralu, kad kiekvienas jaunasis europietis išmanytų ir apie atitinkamų Europos Sąjungos institucijų veiklą. Vietos ir regionų valdžios institucijos galės imtis konkrečių veiksmų savo lygmeniu, pvz., rūpintis ES sukurtų struktūrinių fondų solidaria ir ekonomine pagalba;

| 24. | pripažįsta, kad ypatingas dėmesys turės būti skiriamas jauniesiems imigrantams ir jaunuoliams iš neturtingų šeimų ne tik todėl, kad būtų patenkinti jų konkretūs poreikiai, bet ir todėl, kad jų integracija parturtina bendruomenę kultūros ir solidarumo požiūriu. Beje, 2008 m. paskelbti Europos kultūrų dialogo metais siekiant padėti geriau pažinti ir suprasti kitas Europos ir pasaulio šalis; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad ypatingas dėmesys turės būti skiriamas jauniesiems imigrantams ir jaunuoliams iš neturtingų šeimų ne tik todėl, kad būtų patenkinti jų konkretūs poreikiai, bet ir todėl, kad jų integracija parturtina bendruomenę kultūros ir solidarumo požiūriu. Beje, 2008 m. paskelbti Europos kultūrų dialogo metais siekiant padėti geriau pažinti ir suprasti kitas Europos ir pasaulio šalis;

| 25. | suvokia, kad didesniam mokymo programų orientavimui į kalbų mokymą ir Europos aspektą būtinos ne tik švietimo srityje politinius, administracinius ir ekonominius klausimus sprendžiančių specialistų, bet ir pačių pedagogų — kuriems, prireikus, turėtų būti sudarytos galimybės kelti atitinkamą kvalifikaciją — iniciatyvos ir parama; |
| --- | --- |

25.

suvokia, kad didesniam mokymo programų orientavimui į kalbų mokymą ir Europos aspektą būtinos ne tik švietimo srityje politinius, administracinius ir ekonominius klausimus sprendžiančių specialistų, bet ir pačių pedagogų — kuriems, prireikus, turėtų būti sudarytos galimybės kelti atitinkamą kvalifikaciją — iniciatyvos ir parama;

| 26. | su susidomėjimu pažymi, kad švietimo asociacijos, vykdančios valstybinio švietimo sistemą papildančią veiklą, jau įgyvendina iniciatyvas; |
| --- | --- |

26.

su susidomėjimu pažymi, kad švietimo asociacijos, vykdančios valstybinio švietimo sistemą papildančią veiklą, jau įgyvendina iniciatyvas;

| 27. | siūlo mokant ES kalbų ir pamokose apie Europą švietimui pasitelkti naujas informacines ir ryšių technologijas, visų pirma internetą, kuris leidžia labiau įtraukti jaunimą į mokymosi procesą ir pasiekti tuos, kurie negali mokytis tradicinėje mokykloje; |
| --- | --- |

27.

siūlo mokant ES kalbų ir pamokose apie Europą švietimui pasitelkti naujas informacines ir ryšių technologijas, visų pirma internetą, kuris leidžia labiau įtraukti jaunimą į mokymosi procesą ir pasiekti tuos, kurie negali mokytis tradicinėje mokykloje;

| 28. | pritaria pasiūlymui sudaryti sąlygas ir skatinti galimybes imtis veiksmų neformalaus jaunimo švietimo srityje, kuris, formuojant aktyvaus Europos pilietiškumo jausmą, tikrai nėra mažiau svarbus už formalų švietimą; |
| --- | --- |

28.

pritaria pasiūlymui sudaryti sąlygas ir skatinti galimybes imtis veiksmų neformalaus jaunimo švietimo srityje, kuris, formuojant aktyvaus Europos pilietiškumo jausmą, tikrai nėra mažiau svarbus už formalų švietimą;

| 29. | mano, kad neformalus mokymas yra pagrindinė pakopa rengiant jaunus žmones tapti aktyviais Europos piliečiais: savanoriškai prisiimti atsakomybę asociacijų veikloje, gebėti priimti kitą, suvokti bendro turto buvimą, domėtis viešuoju gyvenimu, įsipareigoti dalyvauti vietos politiniame gyvenime, padedančiame suprasti Europos Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

29.

mano, kad neformalus mokymas yra pagrindinė pakopa rengiant jaunus žmones tapti aktyviais Europos piliečiais: savanoriškai prisiimti atsakomybę asociacijų veikloje, gebėti priimti kitą, suvokti bendro turto buvimą, domėtis viešuoju gyvenimu, įsipareigoti dalyvauti vietos politiniame gyvenime, padedančiame suprasti Europos Sąjungos politiką;

| 30. | neformalus švietimas, kuriam būtinas savanoriškas jaunimo dalyvavimas ir kuris gali geriausiai patenkinti poreikius ir įgyvendinti siekius, suteikia galimybę jauniems žmonėms įgyti naujų žinių, papildančių mokyklose įgytas žinias, ir konkrečių įgūdžių. Veiklos neformalaus švietimo srityje spektras ypač tinkamas jaunimui iš neturtingų šeimų. Galiausiai jis suteikia galimybę jaunuoliams suvokti, kad būtina prisitaikyti prie Europos Sąjungos socialinių ir ekonominių pokyčių; |
| --- | --- |

30.

neformalus švietimas, kuriam būtinas savanoriškas jaunimo dalyvavimas ir kuris gali geriausiai patenkinti poreikius ir įgyvendinti siekius, suteikia galimybę jauniems žmonėms įgyti naujų žinių, papildančių mokyklose įgytas žinias, ir konkrečių įgūdžių. Veiklos neformalaus švietimo srityje spektras ypač tinkamas jaunimui iš neturtingų šeimų. Galiausiai jis suteikia galimybę jaunuoliams suvokti, kad būtina prisitaikyti prie Europos Sąjungos socialinių ir ekonominių pokyčių;

| 31. | laikosi nuomonės, kad diskutuojant apie aktyvų pilietiškumą svarbų vaidmenį atlieka tėvai ir jų žinios apie ES. Apskritai tėvai turėtų dalyvauti perteikiant žinias, nes toliau vystantis ES žinias apie ją būtina nuolat papildyti ir atnaujinti; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad diskutuojant apie aktyvų pilietiškumą svarbų vaidmenį atlieka tėvai ir jų žinios apie ES. Apskritai tėvai turėtų dalyvauti perteikiant žinias, nes toliau vystantis ES žinias apie ją būtina nuolat papildyti ir atnaujinti;

| 32. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas prisidėti remiant ar įgyvendinant švietimo apie Europą iniciatyvas: organizuojant mokymo įstaigų partnerystę, materialiai skatinant jaunimo ar dirbančių jaunimui asociacijų iniciatyvas, priimant jaunųjų europiečių klases, atveriant vietos ir regionų valdžios institucijų pramogų ar sporto įstaigas ar pačias institucijas pabrėžiant įgaliojimus, kuriais jos dalijasi su Europos institucijomis; |
| --- | --- |

32.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas prisidėti remiant ar įgyvendinant švietimo apie Europą iniciatyvas: organizuojant mokymo įstaigų partnerystę, materialiai skatinant jaunimo ar dirbančių jaunimui asociacijų iniciatyvas, priimant jaunųjų europiečių klases, atveriant vietos ir regionų valdžios institucijų pramogų ar sporto įstaigas ar pačias institucijas pabrėžiant įgaliojimus, kuriais jos dalijasi su Europos institucijomis;

| 33. | pabrėžia būtinybę skatinti svarstymus apie aktyvaus pilietiškumo suvokimo jaunimo tarpe iššūkius ir sąlygas, kadangi vykstant globalizacijai tai padėtų jauniesiems europiečiams veiksmingai dalyvauti Sąjungos ekonomikoje ir prisiimti atsakomybę dėl tolesnės politinės raidos; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia būtinybę skatinti svarstymus apie aktyvaus pilietiškumo suvokimo jaunimo tarpe iššūkius ir sąlygas, kadangi vykstant globalizacijai tai padėtų jauniesiems europiečiams veiksmingai dalyvauti Sąjungos ekonomikoje ir prisiimti atsakomybę dėl tolesnės politinės raidos;

Dėl veiksmų

| 34. | savo pasiūlymus norėtų pagrįsti švietimo ministrų sprendimu, kuriame numatyta visam Europos jaunimui užtikrinti pagrindinius įgūdžius, t. y., realias žinias apie Europos Sąjungą, ir neseniai paskelbta Komisijos programa „Europa piliečiams“, kurią patvirtino Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba, parengtą remiantis Beazley pranešimo pasiūlymais dėl priemonių siekiant įtraukti Europos aspektą į mokymo programas; |
| --- | --- |

34.

savo pasiūlymus norėtų pagrįsti švietimo ministrų sprendimu, kuriame numatyta visam Europos jaunimui užtikrinti pagrindinius įgūdžius, t. y., realias žinias apie Europos Sąjungą, ir neseniai paskelbta Komisijos programa „Europa piliečiams“, kurią patvirtino Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba, parengtą remiantis Beazley pranešimo pasiūlymais dėl priemonių siekiant įtraukti Europos aspektą į mokymo programas;

| 35. | mano, kad Europos aspekto įtraukimas į lavinimą mokykloje sudaro pagrindą, būtiną, kad visi Europos valstybių narių jaunuoliai realiai ir ilgam laikui suvoktų aktyvaus pilietiškumo esmę. Šį Europos aspektą sudaro dvi dalys: Europos „prizmės“, t. y., visų dalykų sąsajų su Europa, integravimas į visus tiesiogiai susijusius dalykus ir specialus dėstymas apie Europos Sąjungos kūrimą, jos pagrindus, vertybes, institucijas, jų veikimą ir poveikį kasdieniam jaunimo gyvenimui, Europos Sąjungos raidą ir ryšius su likusiu pasauliu; |
| --- | --- |

35.

mano, kad Europos aspekto įtraukimas į lavinimą mokykloje sudaro pagrindą, būtiną, kad visi Europos valstybių narių jaunuoliai realiai ir ilgam laikui suvoktų aktyvaus pilietiškumo esmę. Šį Europos aspektą sudaro dvi dalys: Europos „prizmės“, t. y., visų dalykų sąsajų su Europa, integravimas į visus tiesiogiai susijusius dalykus ir specialus dėstymas apie Europos Sąjungos kūrimą, jos pagrindus, vertybes, institucijas, jų veikimą ir poveikį kasdieniam jaunimo gyvenimui, Europos Sąjungos raidą ir ryšius su likusiu pasauliu;

| 36. | remdamasis už daugiakalbystę atsakingos grupės išvadomis siūlo jaunuosius europiečius be savo gimtosios kalbos skatinti mokytis dar dviejų Europos kalbų. Daugiakalbystė ne tik padeda pažinti kitas kultūras, bet ir atveria galimybes ekonominiams ir profesiniams mainams bei supažindina su mokslo ir inovacijų pasauliu; |
| --- | --- |

36.

remdamasis už daugiakalbystę atsakingos grupės išvadomis siūlo jaunuosius europiečius be savo gimtosios kalbos skatinti mokytis dar dviejų Europos kalbų. Daugiakalbystė ne tik padeda pažinti kitas kultūras, bet ir atveria galimybes ekonominiams ir profesiniams mainams bei supažindina su mokslo ir inovacijų pasauliu;

| 37. | būtų pageidautina sudaryti geresnes sąlygas jaunimo ir dėstytojų judumui bei jo pripažinimui jų bendrojo lavinimo ar profesinio rengimo programoje; |
| --- | --- |

37.

būtų pageidautina sudaryti geresnes sąlygas jaunimo ir dėstytojų judumui bei jo pripažinimui jų bendrojo lavinimo ar profesinio rengimo programoje;

| 38. | rekomenduoja, aktyviai dalyvaujant pedagogams, imtis atitinkamų priemonių, kad būtų galima užtikrinti mokyklose saugias mokymosi sąlygas, grindžiamas abipuse pagarba ir bendradarbiavimu, kad negalėtų pasireikšti smurto arba netolerancijos protrūkiai tarp jaunimo arba kad jie būtų sustabdyti; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja, aktyviai dalyvaujant pedagogams, imtis atitinkamų priemonių, kad būtų galima užtikrinti mokyklose saugias mokymosi sąlygas, grindžiamas abipuse pagarba ir bendradarbiavimu, kad negalėtų pasireikšti smurto arba netolerancijos protrūkiai tarp jaunimo arba kad jie būtų sustabdyti;

| 39. | rekomenduoja vystyti valstybinį ir neformalų švietimą papildančių asociacijų veiklą mokyklinio amžiaus jaunimui, pvz., partnerystę, mokymo įstaigų mainus, sporto varžybas, sportines ar kalbines stažuotes mokyklinių atostogų metu; |
| --- | --- |

39.

rekomenduoja vystyti valstybinį ir neformalų švietimą papildančių asociacijų veiklą mokyklinio amžiaus jaunimui, pvz., partnerystę, mokymo įstaigų mainus, sporto varžybas, sportines ar kalbines stažuotes mokyklinių atostogų metu;

| 40. | ragina plėtoti programas, panašias į iniciatyvą „Jaunimo ambasadoriai“, kurią jaunimo vasaros mokykloms pasiūlė Europos regionų asamblėja. Jaunimas turėtų būti įpareigotas skleisti kitų jaunų žmonių mintis įvairiais klausimais, taip pat aktyvaus pilietiškumo klausimu. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti pilietiškumo koncepcijos analizei daugiakultūrinėje Europoje, kartu reikėtų spręsti, pavyzdžiui, įvairius tikėjimus išpažįstančios visuomenės, daugiakultūrinių mokyklų ir darboviečių problemas bei kultūrinius klausimus, turinčius įtakos jaunimui; |
| --- | --- |

40.

ragina plėtoti programas, panašias į iniciatyvą „Jaunimo ambasadoriai“, kurią jaunimo vasaros mokykloms pasiūlė Europos regionų asamblėja. Jaunimas turėtų būti įpareigotas skleisti kitų jaunų žmonių mintis įvairiais klausimais, taip pat aktyvaus pilietiškumo klausimu. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti pilietiškumo koncepcijos analizei daugiakultūrinėje Europoje, kartu reikėtų spręsti, pavyzdžiui, įvairius tikėjimus išpažįstančios visuomenės, daugiakultūrinių mokyklų ir darboviečių problemas bei kultūrinius klausimus, turinčius įtakos jaunimui;

| 41. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas materialiai remti šias jaunimui skirtas iniciatyvas ir jas papildyti konkrečiais veiksmais, pavyzdžiui, suteikti galimybę jauniems žmonėms dalyvauti pagal Europos institucijų modelį parengtoje veikloje, sekant jaunimo vietos tarybų arba regioninių asamblėjų pavyzdžiu, kad jaunimas suvoktų savo europinę politinę atsakomybę; |
| --- | --- |

41.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas materialiai remti šias jaunimui skirtas iniciatyvas ir jas papildyti konkrečiais veiksmais, pavyzdžiui, suteikti galimybę jauniems žmonėms dalyvauti pagal Europos institucijų modelį parengtoje veikloje, sekant jaunimo vietos tarybų arba regioninių asamblėjų pavyzdžiu, kad jaunimas suvoktų savo europinę politinę atsakomybę;

| 42. | siūlo, kad visi šie programoje„Europa piliečiams“ rekomenduojami veiksmai sudarytų palankias sąlygas jaunimo vykdomoms ar jaunimui skirtoms iniciatyvoms, ar tai būtų taip vadinami populiarūs projektai, pilietinės visuomenės programos, plačiai nušviečiami renginiai ar Europos paveldui išsaugoti skirti renginiai; |
| --- | --- |

42.

siūlo, kad visi šie programoje„Europa piliečiams“ rekomenduojami veiksmai sudarytų palankias sąlygas jaunimo vykdomoms ar jaunimui skirtoms iniciatyvoms, ar tai būtų taip vadinami populiarūs projektai, pilietinės visuomenės programos, plačiai nušviečiami renginiai ar Europos paveldui išsaugoti skirti renginiai;

| 43. | siūlo išnagrinėti galimybes įvertinti mokytojų grupių bei jaunimo ar dirbančių jaunimui asociacijų jau pradėtų veiksmų poveikį, kad būtų galima pasikeisti šių įstaigų gerąja patirtimi, ją vystyti ir įtraukti į Sąjungos veiklos programas. Praktika rodo, kad veiksmingiausias būdas supažindinti jaunimą su aktyviu pilietiškumu — jaunuoliams sudaryti sąlygas atsidurti situacijoje, kuri padėtų suprasti, kad jų nuomonė yra svarbi ir turi tiesioginės įtakos jų asmeniniam gyvenimui. Mokinių tarybos mokyklose ar, aukštesniame lygyje, vaikų arba jaunimo vietos tarybos gali būti puiki galimybė įgyti patirties šioje srityje. Tiesioginis tokių tarybų veiklos poveikis ypač jaučiamas mažose bendruomenėse; |
| --- | --- |

43.

siūlo išnagrinėti galimybes įvertinti mokytojų grupių bei jaunimo ar dirbančių jaunimui asociacijų jau pradėtų veiksmų poveikį, kad būtų galima pasikeisti šių įstaigų gerąja patirtimi, ją vystyti ir įtraukti į Sąjungos veiklos programas. Praktika rodo, kad veiksmingiausias būdas supažindinti jaunimą su aktyviu pilietiškumu — jaunuoliams sudaryti sąlygas atsidurti situacijoje, kuri padėtų suprasti, kad jų nuomonė yra svarbi ir turi tiesioginės įtakos jų asmeniniam gyvenimui. Mokinių tarybos mokyklose ar, aukštesniame lygyje, vaikų arba jaunimo vietos tarybos gali būti puiki galimybė įgyti patirties šioje srityje. Tiesioginis tokių tarybų veiklos poveikis ypač jaučiamas mažose bendruomenėse;

| 44. | tokiu būdu bus oficialiai pripažintas neformalaus švietimo vaidmuo skatinant socialinę jaunų žmonių įtrauktį, jų prisitaikymą prie darbo rinkos pokyčių, dalyvavimą viešajame gyvenime ir galiausiai tampant aktyviais ir motyvuotais piliečiais; |
| --- | --- |

44.

tokiu būdu bus oficialiai pripažintas neformalaus švietimo vaidmuo skatinant socialinę jaunų žmonių įtrauktį, jų prisitaikymą prie darbo rinkos pokyčių, dalyvavimą viešajame gyvenime ir galiausiai tampant aktyviais ir motyvuotais piliečiais;

| 45. | pabrėžia, kad pamokose apie Europą reikia siekti realių tikslų, kadangi tai yra esminis dalykas Europos Sąjungos ir jos piliečių ateičiai. Toks mokymas sudaro palankias sąlygas būtinai tradicinių švietimo koncepcijų reformai, kad jaunieji valstybių narių piliečiai galėtų pasirengti savo profesinei ateičiai ir socialiniams bei politiniams įsipareigojimams pasaulyje, kuriame dominuoja ekonomikos globalizacija. Jis suteikia formaliam švietimui, kurį papildo neformalus švietimas, pilietinį tikslą dalyvauti demokratiškame Europos kūrime; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad pamokose apie Europą reikia siekti realių tikslų, kadangi tai yra esminis dalykas Europos Sąjungos ir jos piliečių ateičiai. Toks mokymas sudaro palankias sąlygas būtinai tradicinių švietimo koncepcijų reformai, kad jaunieji valstybių narių piliečiai galėtų pasirengti savo profesinei ateičiai ir socialiniams bei politiniams įsipareigojimams pasaulyje, kuriame dominuoja ekonomikos globalizacija. Jis suteikia formaliam švietimui, kurį papildo neformalus švietimas, pilietinį tikslą dalyvauti demokratiškame Europos kūrime;

| 46. | ryžtingai pabrėžia, kad veiksmingas ES ir nacionalinių programų taikymas, taip pat daugelis nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų plačiam formaliojo ir neformaliojo kultūrinio švietimo darbui ES vystyti, yra būtinas ir jį reikia tęsti. |
| --- | --- |

46.

ryžtingai pabrėžia, kad veiksmingas ES ir nacionalinių programų taikymas, taip pat daugelis nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų plačiam formaliojo ir neformaliojo kultūrinio švietimo darbui ES vystyti, yra būtinas ir jį reikia tęsti.

2008 m. vasario 7 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM (2007) 568 galutinis.

1

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/25

---

Regionų komiteto perspektyvinė nuomonė — Bendrosios žemės ūkio politikos padėties įvertinimas

(2008/C 105/06)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | stengsis užtikrinti, kad būtina BŽŪP peržiūra nepaskatintų laipsniško šios politikos sunaikinimo ir jos renacionalizavimo, o padėtų išsaugoti tvarų žemės ūkį ir maisto produktų sektoriaus savarankiškumą, |
| --- | --- |

—

stengsis užtikrinti, kad būtina BŽŪP peržiūra nepaskatintų laipsniško šios politikos sunaikinimo ir jos renacionalizavimo, o padėtų išsaugoti tvarų žemės ūkį ir maisto produktų sektoriaus savarankiškumą,

| — | mano, kad BŽŪP labai prisideda prie teritorinės sanglaudos, todėl atlikus padėties įvertinimą visi pasiūlymai keisti turi būti teikiami tinkamai atsižvelgiant į įvairius regionų ypatumus ir Europos Sąjungoje esamas gamybos sistemas, |
| --- | --- |

—

mano, kad BŽŪP labai prisideda prie teritorinės sanglaudos, todėl atlikus padėties įvertinimą visi pasiūlymai keisti turi būti teikiami tinkamai atsižvelgiant į įvairius regionų ypatumus ir Europos Sąjungoje esamas gamybos sistemas,

| — | laikosi nuomonės, kad BŽŪP ir specialiai priderintas antrasis ramstis turėtų paskatinti kaimo plėtrą, orientuotą į naujas ūkininkavimo sąlygas, ir kartu platesnio masto kaimo plėtrą, apimančią visas Europos Sąjungos kaimo vietoves, |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad BŽŪP ir specialiai priderintas antrasis ramstis turėtų paskatinti kaimo plėtrą, orientuotą į naujas ūkininkavimo sąlygas, ir kartu platesnio masto kaimo plėtrą, apimančią visas Europos Sąjungos kaimo vietoves,

| — | pripažįsta, kad svarbu teikti atitinkamą finansavimą kaimo plėtros priemonėms, tačiau reikia atsižvelgti į subsidiarumo principą, Komitetas, nors ir pripažįsta moduliavimo Bendrijos pobūdį, mano, kad sprendimus dėl moduliavimo valdymo geriausia priimti atitinkamu decentralizuotu lygmeniu, kad būtų geriau atspindėta vietos ir regionų poreikių įvairovė. Valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę, atsižvelgiant į realius poreikius, skirti tiesioginį finansavimą antrojo ramsčio priemonėms, |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad svarbu teikti atitinkamą finansavimą kaimo plėtros priemonėms, tačiau reikia atsižvelgti į subsidiarumo principą, Komitetas, nors ir pripažįsta moduliavimo Bendrijos pobūdį, mano, kad sprendimus dėl moduliavimo valdymo geriausia priimti atitinkamu decentralizuotu lygmeniu, kad būtų geriau atspindėta vietos ir regionų poreikių įvairovė. Valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę, atsižvelgiant į realius poreikius, skirti tiesioginį finansavimą antrojo ramsčio priemonėms,

| — | vis dėlto išreiškia susirūpinimą dėl bandymų prisidengus kaimo plėtra spręsti kitus klausimus, kurių skaičius nuolat auga; Komitetui kyla abejonių, ar kaimo plėtros programos yra geriausias daugumos šių problemų sprendimas, |
| --- | --- |

—

vis dėlto išreiškia susirūpinimą dėl bandymų prisidengus kaimo plėtra spręsti kitus klausimus, kurių skaičius nuolat auga; Komitetui kyla abejonių, ar kaimo plėtros programos yra geriausias daugumos šių problemų sprendimas,

| — | ragina palikti galimybę regionams savarankiškai apsirūpinti maisto produktais, įskaitant ir regionus, kuriuose žemės ūkio ir gyvulininkystės sąlygos yra nepalankios, ir pabrėžia tiesioginį vietoje pagamintų maisto produktų aukštos kokybės ir regionų tapatybės ryšį, kurį BŽŪP privalo išlaikyti, |
| --- | --- |

—

ragina palikti galimybę regionams savarankiškai apsirūpinti maisto produktais, įskaitant ir regionus, kuriuose žemės ūkio ir gyvulininkystės sąlygos yra nepalankios, ir pabrėžia tiesioginį vietoje pagamintų maisto produktų aukštos kokybės ir regionų tapatybės ryšį, kurį BŽŪP privalo išlaikyti,

| — | mano, kad reikia laipsniškai atsisakyti pieno kvotų režimo, kad būtų lengviau panaikinti sistemą 2015 m. kovo mėn., ir pritaria laipsniškam pieno kvotų režimo panaikinimui iki 2015 m. pamažu didinant kvotas ir mažinant papildomus mokesčius. Reikėtų ir toliau išsaugoti apsaugos mechanizmus, jei pernelyg stipriai sumažėtų rinkos kainos. Šiam procesui taip pat bus reikalingos specialios priemonės siekiant išlaikyti pienininkystę probleminiuose regionuose. |
| --- | --- |

—

mano, kad reikia laipsniškai atsisakyti pieno kvotų režimo, kad būtų lengviau panaikinti sistemą 2015 m. kovo mėn., ir pritaria laipsniškam pieno kvotų režimo panaikinimui iki 2015 m. pamažu didinant kvotas ir mažinant papildomus mokesčius. Reikėtų ir toliau išsaugoti apsaugos mechanizmus, jei pernelyg stipriai sumažėtų rinkos kainos. Šiam procesui taip pat bus reikalingos specialios priemonės siekiant išlaikyti pienininkystę probleminiuose regionuose.

| Pranešėjas | : | Seamus MURRAY, Mido grafystės tarybos ir Vidurio rytų regiono institucijos narys (IE/STE-EA) |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Seamus MURRAY, Mido grafystės tarybos ir Vidurio rytų regiono institucijos narys (IE/STE-EA)

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP) turi būti tęsiama stengiantis pasiekti jos tikslus — ES piliečiams teikti kokybiškus maisto produktus sąžininga kaina, ūkininkams užtikrinti gerą gyvenimo lygį, saugoti mūsų kaimo paveldą ir puoselėti kaimo aplinką. Ši politika keitėsi ir šiuo metu geba priimti iššūkius ir tenkinti besikeičiančius poreikius; tuo pačiu metu ji užtikrino sąlygas sąžiningai konkurencijai, suteikiančiai galimybę Europos žemės ūkiui išsilaikyti pasaulio rinkoje nepažeidžiant Bendrijos pirmenybės principo; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP) turi būti tęsiama stengiantis pasiekti jos tikslus — ES piliečiams teikti kokybiškus maisto produktus sąžininga kaina, ūkininkams užtikrinti gerą gyvenimo lygį, saugoti mūsų kaimo paveldą ir puoselėti kaimo aplinką. Ši politika keitėsi ir šiuo metu geba priimti iššūkius ir tenkinti besikeičiančius poreikius; tuo pačiu metu ji užtikrino sąlygas sąžiningai konkurencijai, suteikiančiai galimybę Europos žemės ūkiui išsilaikyti pasaulio rinkoje nepažeidžiant Bendrijos pirmenybės principo;

| 2. | pažymi, kad BŽŪP įtraukta į Lisabonos ir Geteborgo tikslus, kuriais siekiama užtikrinti didesnį Europos konkurencingumą; taip pat primena, kad BŽŪP ir toliau turi sudaryti valstybinių priemonių, kurios būtų priimtinos tiek ES, tiek ir už jos ribų, pagrindą šiam svarbiam Europos sektoriui apsaugoti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad BŽŪP įtraukta į Lisabonos ir Geteborgo tikslus, kuriais siekiama užtikrinti didesnį Europos konkurencingumą; taip pat primena, kad BŽŪP ir toliau turi sudaryti valstybinių priemonių, kurios būtų priimtinos tiek ES, tiek ir už jos ribų, pagrindą šiam svarbiam Europos sektoriui apsaugoti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu;

| 3. | mano, kad BŽŪP labai prisideda prie teritorinės sanglaudos, todėl atlikus padėties įvertinimą visi pasiūlymai keisti turi būti teikiami tinkamai atsižvelgiant į įvairius regionų ypatumus ir Europos Sąjungoje esamas gamybos sistemas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad BŽŪP labai prisideda prie teritorinės sanglaudos, todėl atlikus padėties įvertinimą visi pasiūlymai keisti turi būti teikiami tinkamai atsižvelgiant į įvairius regionų ypatumus ir Europos Sąjungoje esamas gamybos sistemas;

| 4. | kita vertus, laikosi nuomonės, kad BŽŪP ir specialiai priderintas antrasis ramstis turėtų paskatinti kaimo plėtrą, orientuotą į naujas ūkininkavimo sąlygas, ir kartu platesnio masto kaimo plėtrą, apimančią visas Europos Sąjungos kaimo vietoves, visų pirma labiausiai pažeidžiamas vietoves, kurioms būdingos tam tikros gamtinės kliūtys (kalnų, salų ir atokiausi regionai), ir padėti jas integruoti į didžiąsias Europos Sąjungos šalių grupes, pvz., Šiaurės regiono šalių ir Viduržemio jūros regiono šalių; |
| --- | --- |

4.

kita vertus, laikosi nuomonės, kad BŽŪP ir specialiai priderintas antrasis ramstis turėtų paskatinti kaimo plėtrą, orientuotą į naujas ūkininkavimo sąlygas, ir kartu platesnio masto kaimo plėtrą, apimančią visas Europos Sąjungos kaimo vietoves, visų pirma labiausiai pažeidžiamas vietoves, kurioms būdingos tam tikros gamtinės kliūtys (kalnų, salų ir atokiausi regionai), ir padėti jas integruoti į didžiąsias Europos Sąjungos šalių grupes, pvz., Šiaurės regiono šalių ir Viduržemio jūros regiono šalių;

| 5. | ūkininkavimą ir žemės ūkį vertina kaip daugelio kaimo bendruomenių pagrindą; kadangi ES naudoja skirtingą gamybos modelį palyginti su kitomis pagrindinėmis maisto produktus gaminančiomis ir eksportuojančiomis šalimis, mano, kad pajamų rėmimo politika visų pirma turi būti skirta ūkių, kurie faktiškai verčiasi žemės ūkiu, ir šeimyninių ūkių gyvybingumui išsaugoti, kadangi būtent jie yra ES daugiafunkcinio žemės ūkio modelio pagrindas; |
| --- | --- |

5.

ūkininkavimą ir žemės ūkį vertina kaip daugelio kaimo bendruomenių pagrindą; kadangi ES naudoja skirtingą gamybos modelį palyginti su kitomis pagrindinėmis maisto produktus gaminančiomis ir eksportuojančiomis šalimis, mano, kad pajamų rėmimo politika visų pirma turi būti skirta ūkių, kurie faktiškai verčiasi žemės ūkiu, ir šeimyninių ūkių gyvybingumui išsaugoti, kadangi būtent jie yra ES daugiafunkcinio žemės ūkio modelio pagrindas;

| 6. | stengsis užtikrinti, kad BŽŪP peržiūra nepaskatintų laipsniško šios politikos sunaikinimo ir jos renacionalizavimo, o padėtų išsaugoti tvarų žemės ūkį ir Europos maisto produktų sektoriaus savarankiškumą laikantis maisto saugos ir sveikatos standartų; pabrėžia šios bendrosios politikos iššūkius visiems Europos Sąjungos regionams ir jų piliečiams; |
| --- | --- |

6.

stengsis užtikrinti, kad BŽŪP peržiūra nepaskatintų laipsniško šios politikos sunaikinimo ir jos renacionalizavimo, o padėtų išsaugoti tvarų žemės ūkį ir Europos maisto produktų sektoriaus savarankiškumą laikantis maisto saugos ir sveikatos standartų; pabrėžia šios bendrosios politikos iššūkius visiems Europos Sąjungos regionams ir jų piliečiams;

| 7. | palankiai vertina galimybę prisidėti prie BŽŪP padėties įvertinimo ir norėtų, kad diskusijoms įsibėgėjus su juo būtų konsultuojamasi dėl Komisijos teisės aktų pasiūlymų; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina galimybę prisidėti prie BŽŪP padėties įvertinimo ir norėtų, kad diskusijoms įsibėgėjus su juo būtų konsultuojamasi dėl Komisijos teisės aktų pasiūlymų;

BENDROSIOS ŽEMĖS ŪKIO POLITIKOS PADĖTIES ĮVERTINIMAS

Bendroji žemės ūkio politika šiandien

| 8. | kaip ir Komisija, konstatuoja, kad BŽŪP per pastaruosius 15 metų labai pasikeitė, ypač po 2003 m. reformos, kai buvo nuspręsta atlikti padėties įvertinimą, kuriuo siekiama peržiūrėti naujausius pasikeitimus ir apsvarstyti naujus iššūkius, pavojus ir galimybes; primena, kad Komisijos pateiktas BŽŪP padėties įvertinimas yra vykdomas atsižvelgiant į naujas pasaulio ir Europos prekybos maisto produktais sąlygas; |
| --- | --- |

8.

kaip ir Komisija, konstatuoja, kad BŽŪP per pastaruosius 15 metų labai pasikeitė, ypač po 2003 m. reformos, kai buvo nuspręsta atlikti padėties įvertinimą, kuriuo siekiama peržiūrėti naujausius pasikeitimus ir apsvarstyti naujus iššūkius, pavojus ir galimybes; primena, kad Komisijos pateiktas BŽŪP padėties įvertinimas yra vykdomas atsižvelgiant į naujas pasaulio ir Europos prekybos maisto produktais sąlygas;

| 9. | pabrėžia, kad daugiafunkcinis ES žemės ūkio modelis turi padėti spręsti klimato kaitos keliamus sunkumus, įkūnyti tvarumo, konkurencingumo, įvairovės, savarankiško apsirūpinimo maistu, atsakomybės prieš visuomenę ir vartotojus koncepciją bei atitikti visuomenės gerovės, kurią sudaro gera ūkininkavimo praktika, aplinkos apsauga ir gyvūnų gerovė, reikalavimus; mano, kad BŽŪP padėties įvertinimas turėtų padėti išsaugoti daugiafunkcinį ES žemės ūkio modelį; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad daugiafunkcinis ES žemės ūkio modelis turi padėti spręsti klimato kaitos keliamus sunkumus, įkūnyti tvarumo, konkurencingumo, įvairovės, savarankiško apsirūpinimo maistu, atsakomybės prieš visuomenę ir vartotojus koncepciją bei atitikti visuomenės gerovės, kurią sudaro gera ūkininkavimo praktika, aplinkos apsauga ir gyvūnų gerovė, reikalavimus; mano, kad BŽŪP padėties įvertinimas turėtų padėti išsaugoti daugiafunkcinį ES žemės ūkio modelį;

| 10. | pabrėžia Europos vietos žemės ūkio ir maisto pramonės svarbą ir lemiamą maisto saugos reikšmę, juo labiau, kad ES šiuo metu yra didžiausia žemės ūkio produktų importuotoja pasaulyje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia Europos vietos žemės ūkio ir maisto pramonės svarbą ir lemiamą maisto saugos reikšmę, juo labiau, kad ES šiuo metu yra didžiausia žemės ūkio produktų importuotoja pasaulyje;

| 11. | mano, kad pastarųjų BŽŪP reformų poveikio įvertinimas, visų pirma dėl ūkiuose ir maisto gamybos sektoriuje dirbančiųjų skaičiaus, maisto kokybės, pasiūlos, kainų ir maisto importo apimčių bei aplinkos ir gyvūnų gerovės, padėtų geriau įvertinti reformas, todėl apgailestauja, kad tokio įvertinimo nebuvo prieš atliekant padėties įvertinimą. Be to, ragina užtikrinti, kad prieš priimant bet kokius teisinius pakeitimus, tokie tyrimai ir peržiūros būtų prieinamos regionų lygiu; |
| --- | --- |

11.

mano, kad pastarųjų BŽŪP reformų poveikio įvertinimas, visų pirma dėl ūkiuose ir maisto gamybos sektoriuje dirbančiųjų skaičiaus, maisto kokybės, pasiūlos, kainų ir maisto importo apimčių bei aplinkos ir gyvūnų gerovės, padėtų geriau įvertinti reformas, todėl apgailestauja, kad tokio įvertinimo nebuvo prieš atliekant padėties įvertinimą. Be to, ragina užtikrinti, kad prieš priimant bet kokius teisinius pakeitimus, tokie tyrimai ir peržiūros būtų prieinamos regionų lygiu;

| 12. | vis dėlto pritaria bendram padėties įvertinimo esmė ištaisyti paskutinių reformų įgyvendinimo trūkumus ir tikisi, jog ši politika bus įgyvendinama taip, kad bus sudarytos sąlygos vykdyti ilgalaikį planavimą, kuris valdžios institucijoms, žemės ūkiui ir maisto pramonei bei ūkininkams leis visiškai įgyvendinti pakeitimus, dėl kurių susitarta, ir prisitaikyti prie rinkos poreikių; |
| --- | --- |

12.

vis dėlto pritaria bendram padėties įvertinimo esmė ištaisyti paskutinių reformų įgyvendinimo trūkumus ir tikisi, jog ši politika bus įgyvendinama taip, kad bus sudarytos sąlygos vykdyti ilgalaikį planavimą, kuris valdžios institucijoms, žemės ūkiui ir maisto pramonei bei ūkininkams leis visiškai įgyvendinti pakeitimus, dėl kurių susitarta, ir prisitaikyti prie rinkos poreikių;

| 13. | mano, kad tarp bendro supratimo apie BŽŪP ir realybės yra didelis atotrūkis, kurį turi įveikti politikos formuotojai. Remiantis neseniai atliktos Eurobarometro apklausos duomenimis (1), 88 proc. respondentų mano, kad ūkininkavimas ir kaimo vietovės yra svarbios arba labai svarbios Europos ateičiai. Kartu paaiškėjo, kad beveik 90 proc. apklaustųjų žino mažai arba nieko nežino apie BŽŪP (54 proc. niekada apie tai negirdėjo, o 34 proc. nežino, kas tai yra); todėl mano, kad reikia tiksliau įvertinti ir labiau skleisti informaciją apie BŽŪP tikslus ir pasiekimus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad tarp bendro supratimo apie BŽŪP ir realybės yra didelis atotrūkis, kurį turi įveikti politikos formuotojai. Remiantis neseniai atliktos Eurobarometro apklausos duomenimis (1), 88 proc. respondentų mano, kad ūkininkavimas ir kaimo vietovės yra svarbios arba labai svarbios Europos ateičiai. Kartu paaiškėjo, kad beveik 90 proc. apklaustųjų žino mažai arba nieko nežino apie BŽŪP (54 proc. niekada apie tai negirdėjo, o 34 proc. nežino, kas tai yra); todėl mano, kad reikia tiksliau įvertinti ir labiau skleisti informaciją apie BŽŪP tikslus ir pasiekimus;

| 14. | palankiai vertina iniciatyvas racionalizuoti ir supaprastinti BŽŪP įgyvendinimą, tačiau pabrėžia, kad tokias iniciatyvas reikia plėtoti nuolatos, atsižvelgiant į visus galutinius naudotojus; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina iniciatyvas racionalizuoti ir supaprastinti BŽŪP įgyvendinimą, tačiau pabrėžia, kad tokias iniciatyvas reikia plėtoti nuolatos, atsižvelgiant į visus galutinius naudotojus;

Bendrosios išmokos schemos (BIS) įgyvendinimo ir supaprastinimo įvertinimas

BIS supaprastinimas

| 15. | pritaria visiems pagrįstiems veiksmams, kuriais siekiama toliau paprastinti BIS, kadangi nepagrįstai griežtos, sudėtingos ir biurokratinės procedūros yra didžiulė našta ir brangiai kainuoja. Tačiau BIS pakeitimai neturi būti pagrįsti tik reikalavimu supaprastinti, jais taip pat turi būti siekiama stiprinti ir apsaugoti daugiafunkcinį ES žemės ūkio modelį; |
| --- | --- |

15.

pritaria visiems pagrįstiems veiksmams, kuriais siekiama toliau paprastinti BIS, kadangi nepagrįstai griežtos, sudėtingos ir biurokratinės procedūros yra didžiulė našta ir brangiai kainuoja. Tačiau BIS pakeitimai neturi būti pagrįsti tik reikalavimu supaprastinti, jais taip pat turi būti siekiama stiprinti ir apsaugoti daugiafunkcinį ES žemės ūkio modelį;

| 16. | pritaria pasiūlymui, kad valstybėms narėms remiantis istoriniu pagrindu būtų sudaryta galimybė iki 2013 m. priderinti BIS prie „vienodesnių“ normų, kai tai laikoma būtina, tačiau mano, kad reikės lankstumo tiksliai įgyvendinti „vienodesnes“ normas valstybėse narėse ir regionuose. Tokiam lankstumui užtikrinti taip pat reikėtų atsižvelgti į visiško paramos atsiejimo poveikį atitinkamiems regionams ir sektoriams bei į galimą pamažu kintantį išmokų skirstymą, kuris būtų palankus daugiafunkciniams ūkiams ir mažiau rinkos remiamiems ūkiams. Taip pat reikėtų atlikti poveikio analizę valstybėse narėse, kad būtų įvertintas galimas šio didžiulio potencialo poveikis žemės naudojimui, ūkių struktūrai, ūkio nuosavybei ir paveldėjimui, įmonių deriniui, regionų pusiausvyrai ir apskritai visam ūkio sektoriaus efektyvumui ir konkurencingumui; |
| --- | --- |

16.

pritaria pasiūlymui, kad valstybėms narėms remiantis istoriniu pagrindu būtų sudaryta galimybė iki 2013 m. priderinti BIS prie „vienodesnių“ normų, kai tai laikoma būtina, tačiau mano, kad reikės lankstumo tiksliai įgyvendinti „vienodesnes“ normas valstybėse narėse ir regionuose. Tokiam lankstumui užtikrinti taip pat reikėtų atsižvelgti į visiško paramos atsiejimo poveikį atitinkamiems regionams ir sektoriams bei į galimą pamažu kintantį išmokų skirstymą, kuris būtų palankus daugiafunkciniams ūkiams ir mažiau rinkos remiamiems ūkiams. Taip pat reikėtų atlikti poveikio analizę valstybėse narėse, kad būtų įvertintas galimas šio didžiulio potencialo poveikis žemės naudojimui, ūkių struktūrai, ūkio nuosavybei ir paveldėjimui, įmonių deriniui, regionų pusiausvyrai ir apskritai visam ūkio sektoriaus efektyvumui ir konkurencingumui;

| 17. | laikosi požiūrio, kad „naujosiose“ valstybėse narėse reikėtų atlikti tolesnę vienkartinės išmokos už plotus schemos (VIPS) atsisakymo pasekmių analizę; |
| --- | --- |

17.

laikosi požiūrio, kad „naujosiose“ valstybėse narėse reikėtų atlikti tolesnę vienkartinės išmokos už plotus schemos (VIPS) atsisakymo pasekmių analizę;

Kompleksinis paramos susiejimas

| 18. | pripažįsta būtinybę taikyti kompleksinį paramos susiejimą laikantis ES aplinkos, visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos bei gyvūnų gerovės standartų ir ragina skubiai tęsti darbą supaprastinant nepagrįstai sudėtingus įstatymus ar taisykles, kuriuos nustatė Komisija arba valstybės narės; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta būtinybę taikyti kompleksinį paramos susiejimą laikantis ES aplinkos, visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos bei gyvūnų gerovės standartų ir ragina skubiai tęsti darbą supaprastinant nepagrįstai sudėtingus įstatymus ar taisykles, kuriuos nustatė Komisija arba valstybės narės;

| 19. | vis dėlto laikosi nuomonės, kad gerų aplinkos sąlygų reikalavimų persvarstymas neturi pakenkti aplinkosaugos reikalavimams arba jų susilpninti, jie turi būti tikrinami, kai iš dalies keičiami reglamentai (pvz., dėl pesticidų); |
| --- | --- |

19.

vis dėlto laikosi nuomonės, kad gerų aplinkos sąlygų reikalavimų persvarstymas neturi pakenkti aplinkosaugos reikalavimams arba jų susilpninti, jie turi būti tikrinami, kai iš dalies keičiami reglamentai (pvz., dėl pesticidų);

| 20. | pabrėžia, kad kompleksinio paramos susiejimo taisyklės turi būti proporcingos, skaidrios ir nuoseklios, taip bus lengviau apie jas sužinoti ir jų laikytis; ragina pradėtas ir priimtas supaprastinimo priemones įgyvendinti kuo greičiau, išbraukti mažiau reikšmingas Reglamento Nr. 1782/2003 (EB) III ir IV priedų teisės sritis, o kompleksinio paramos susiejimo taisyklių taikymą apriboti toms teisės sritims, kurios tiesiogiai susijusios su tiesioginių išmokų gavėjais; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad kompleksinio paramos susiejimo taisyklės turi būti proporcingos, skaidrios ir nuoseklios, taip bus lengviau apie jas sužinoti ir jų laikytis; ragina pradėtas ir priimtas supaprastinimo priemones įgyvendinti kuo greičiau, išbraukti mažiau reikšmingas Reglamento Nr. 1782/2003 (EB) III ir IV priedų teisės sritis, o kompleksinio paramos susiejimo taisyklių taikymą apriboti toms teisės sritims, kurios tiesiogiai susijusios su tiesioginių išmokų gavėjais;

| 21. | labai palankiai vertintų didesnį ūkių inspektavimo agentūrų bendradarbiavimą ir koordinavimą atsižvelgiant į tai, kad didėja patikrinimų skaičius ir mastas; |
| --- | --- |

21.

labai palankiai vertintų didesnį ūkių inspektavimo agentūrų bendradarbiavimą ir koordinavimą atsižvelgiant į tai, kad didėja patikrinimų skaičius ir mastas;

Iš dalies susieta parama (DSP)

| 22. | mano, kad paprastai DSP yra vertinama kaip pereinamoji priemonė į visišką paramos atsiejimą nuo gamybos apimčių. Tačiau regionų sąlygomis, kai gamybos apimtys yra nedidelės, kai patys regionai yra ekonomiškai pažeidžiami, ar kai yra akivaizdi dalinio paramos atsiejimo socialinė nauda ir nauda aplinkai, DSP priemonė gali būti veiksminga keletą metų. Todėl remia pasiūlymą tokiomis sąlygomis leisti toliau taikyti DSP, kad regionams būtų suteikta savarankiškumo ir padėta užtikrinti darnų regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

22.

mano, kad paprastai DSP yra vertinama kaip pereinamoji priemonė į visišką paramos atsiejimą nuo gamybos apimčių. Tačiau regionų sąlygomis, kai gamybos apimtys yra nedidelės, kai patys regionai yra ekonomiškai pažeidžiami, ar kai yra akivaizdi dalinio paramos atsiejimo socialinė nauda ir nauda aplinkai, DSP priemonė gali būti veiksminga keletą metų. Todėl remia pasiūlymą tokiomis sąlygomis leisti toliau taikyti DSP, kad regionams būtų suteikta savarankiškumo ir padėta užtikrinti darnų regionų vystymąsi;

Paramos dydžio viršutinės ir apatinės ribos

| 23. | mano, kad skaidriai taikant BIS išmokas ir atsižvelgiant į neseniai Audito Rūmų pateiktus rezultatus būtų viešai priimtina ir politiškai patrauklu nustatyti viršutines mokėjimų ribas. Tačiau būtų idealu, jei būtų atliekami poveikio įvertinimai siekiant paremti siūlomus pakeitimus; pritaria, kad galėtų būti taikomi tam tikri viršutinės mokėjimų ribos apribojimai, pavyzdžiui, taikant sumažintas normas, derinamas su aukščiausia riba; |
| --- | --- |

23.

mano, kad skaidriai taikant BIS išmokas ir atsižvelgiant į neseniai Audito Rūmų pateiktus rezultatus būtų viešai priimtina ir politiškai patrauklu nustatyti viršutines mokėjimų ribas. Tačiau būtų idealu, jei būtų atliekami poveikio įvertinimai siekiant paremti siūlomus pakeitimus; pritaria, kad galėtų būti taikomi tam tikri viršutinės mokėjimų ribos apribojimai, pavyzdžiui, taikant sumažintas normas, derinamas su aukščiausia riba;

| 24. | žemiausia mokėjimų riba siūloma siekiant išvengti atvejų, kai administracinės išlaidos yra didesnės už skirtą sumą; pritaria šiam pasiūlymui, jei konkreti formuluotė netaps nauja kliūtimi šeimos ūkių gyvybingumui, ir džiaugiasi galimybe taip sutaupyti administracines išlaidas; |
| --- | --- |

24.

žemiausia mokėjimų riba siūloma siekiant išvengti atvejų, kai administracinės išlaidos yra didesnės už skirtą sumą; pritaria šiam pasiūlymui, jei konkreti formuluotė netaps nauja kliūtimi šeimos ūkių gyvybingumui, ir džiaugiasi galimybe taip sutaupyti administracines išlaidas;

| 25. | įspėja, kad gali būti nelengva suklasifikuoti „tikruosius“ ūkininkus pagal jų žemės sklypų dydį, kadangi, pvz., kai kurioms grūdinėms kultūroms auginti ir tam tikrai veiklai gali reikėti labai daug darbo, tuo tarpu kitiems žemės savininkams, turintiems didžiulius sklypus, gali būti sunku įrodyti, kad jie yra „tikri ūkininkai“; mano, kad žemės ūkio veiklą besiverčiančių ūkininkų išlikimas, visų pirma mažų šeimos ūkių, turėtų būti prioritetas skirstant paramos išmokas; |
| --- | --- |

25.

įspėja, kad gali būti nelengva suklasifikuoti „tikruosius“ ūkininkus pagal jų žemės sklypų dydį, kadangi, pvz., kai kurioms grūdinėms kultūroms auginti ir tam tikrai veiklai gali reikėti labai daug darbo, tuo tarpu kitiems žemės savininkams, turintiems didžiulius sklypus, gali būti sunku įrodyti, kad jie yra „tikri ūkininkai“; mano, kad žemės ūkio veiklą besiverčiančių ūkininkų išlikimas, visų pirma mažų šeimos ūkių, turėtų būti prioritetas skirstant paramos išmokas;

| 26. | kartu siūlo didžiąsias žemės ūkio įmones vertinti atsižvelgiant į jų juridinį statusą, išsivystymą ir struktūrą, kadangi tam tikrais atvejais bendras laipsniškas išlaidų mažinimas gali sunaikinti konkurencingus ūkius ir lemti esminį darbo vietų sumažėjimą; |
| --- | --- |

26.

kartu siūlo didžiąsias žemės ūkio įmones vertinti atsižvelgiant į jų juridinį statusą, išsivystymą ir struktūrą, kadangi tam tikrais atvejais bendras laipsniškas išlaidų mažinimas gali sunaikinti konkurencingus ūkius ir lemti esminį darbo vietų sumažėjimą;

Rinkos orientavimo gerinimas ir naujų galimybių išnaudojimas

Rinkos intervencijos ir pasiūlos kontrolės vaidmuo

| 27. | mano, kad pasaulio žemės ūkio ir maisto produktų sektorius pereina iš laikotarpio, kuriam būdingas subsidijuojamo pertekliaus perleidimas, parama kainoms ir taikomos gamybos apimčių kontrolės priemonės, į etapą, kuris labiau atspindi rinkos tikrovę. Tai lėmė gerokai ilgesni struktūriniai pokyčiai, pvz., nuolatinis maisto produktų paklausos augimas, ypač Azijoje, ir biodegalų politikos poveikis. Trumpalaikiai veiksniai, pvz., sausros ir ligų protrūkiai bei valiutų svyravimai taip pat daro poveikį laikiniems kainų pokyčiams. Labai pasikeitusios tarptautinės rinkos scenarijus visų pirma atspindi padėtį pieno, pieno produktų ir grūdų sektoriuose; |
| --- | --- |

27.

mano, kad pasaulio žemės ūkio ir maisto produktų sektorius pereina iš laikotarpio, kuriam būdingas subsidijuojamo pertekliaus perleidimas, parama kainoms ir taikomos gamybos apimčių kontrolės priemonės, į etapą, kuris labiau atspindi rinkos tikrovę. Tai lėmė gerokai ilgesni struktūriniai pokyčiai, pvz., nuolatinis maisto produktų paklausos augimas, ypač Azijoje, ir biodegalų politikos poveikis. Trumpalaikiai veiksniai, pvz., sausros ir ligų protrūkiai bei valiutų svyravimai taip pat daro poveikį laikiniems kainų pokyčiams. Labai pasikeitusios tarptautinės rinkos scenarijus visų pirma atspindi padėtį pieno, pieno produktų ir grūdų sektoriuose;

| 28. | mano, kad nors dabartinės BŽŪP politikos priemonės, susijusios su rinka, tampa mažiau reikalingos stiprėjant tarptautinėms maisto rinkoms, tokios rinkos gali būti nepaprastai kintančios. Taigi, siekiant rinkos stabilumo, būtina ją apsaugoti nuo netikėtų ir staigių kainų pokyčių, todėl pritaria būtinybei išlaikyti su rinka susijusias priemones, pvz., „saugumo tinklą“ susilpnėjus rinkai, neatsisakant galimybės valdyti pasiūlą; |
| --- | --- |

28.

mano, kad nors dabartinės BŽŪP politikos priemonės, susijusios su rinka, tampa mažiau reikalingos stiprėjant tarptautinėms maisto rinkoms, tokios rinkos gali būti nepaprastai kintančios. Taigi, siekiant rinkos stabilumo, būtina ją apsaugoti nuo netikėtų ir staigių kainų pokyčių, todėl pritaria būtinybei išlaikyti su rinka susijusias priemones, pvz., „saugumo tinklą“ susilpnėjus rinkai, neatsisakant galimybės valdyti pasiūlą;

| 29. | siūlo, kad Komisija toliau nuodugniai analizuotų rinkos perspektyvas visuose sektoriuose, reguliariai skelbtų pranešimus apie rinkos raidą ir taip užtikrintų, kad politiniai sprendimai būtų priimami turint visą informaciją; |
| --- | --- |

29.

siūlo, kad Komisija toliau nuodugniai analizuotų rinkos perspektyvas visuose sektoriuose, reguliariai skelbtų pranešimus apie rinkos raidą ir taip užtikrintų, kad politiniai sprendimai būtų priimami turint visą informaciją;

Grūdams taikoma intervencija

| 30. | teigiamai vertina išsamų intervencinio grūdų supirkimo sistemos peržiūrėjimą ir pritaria Komisijos nuomonei intervencinį supirkimą numatyti tik paprastiesiems kviečiams; |
| --- | --- |

30.

teigiamai vertina išsamų intervencinio grūdų supirkimo sistemos peržiūrėjimą ir pritaria Komisijos nuomonei intervencinį supirkimą numatyti tik paprastiesiems kviečiams;

Žemės atidėjimas

| 31. | pritaria pasiūlymui atsisakyti taikyti privalomą žemės atidėjimą, tačiau siūlo išsaugoti teisinę galimybę privalomą atidėjimą taikyti siekiant reaguoti į susilpnėjusią rinką ateityje. Be to, pritaria papildomoms priemonėms aplinkai puoselėti, pvz., palikti nuolatines ganyklas ir saugoti pakrančių ruožus; |
| --- | --- |

31.

pritaria pasiūlymui atsisakyti taikyti privalomą žemės atidėjimą, tačiau siūlo išsaugoti teisinę galimybę privalomą atidėjimą taikyti siekiant reaguoti į susilpnėjusią rinką ateityje. Be to, pritaria papildomoms priemonėms aplinkai puoselėti, pvz., palikti nuolatines ganyklas ir saugoti pakrančių ruožus;

Laipsniškas pieno kvotų mažinimas

| 32. | laikosi požiūrio, kad priešingai, nei praėjusiais dešimtmečiais, pasaulio pieno rinka dabar yra stipresnė, ir būtų galima tikėtis, kad šis paklausa pagrįstas rinkos augimas išliks. Tačiau tvyro netikrumas dėl pieno produktų kainų pasaulio rinkoje. Todėl reikėtų surengti diskusijas dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo siekiant nustatyti naujas priemones šiam sektoriui reguliuoti; |
| --- | --- |

32.

laikosi požiūrio, kad priešingai, nei praėjusiais dešimtmečiais, pasaulio pieno rinka dabar yra stipresnė, ir būtų galima tikėtis, kad šis paklausa pagrįstas rinkos augimas išliks. Tačiau tvyro netikrumas dėl pieno produktų kainų pasaulio rinkoje. Todėl reikėtų surengti diskusijas dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo siekiant nustatyti naujas priemones šiam sektoriui reguliuoti;

| 33. | mano, kad reikia laipsniškai atsisakyti pieno kvotų režimo, kad būtų lengviau panaikinti sistemą 2015 m. kovo mėn., ir pritaria laipsniškam pieno kvotų režimo panaikinimui iki 2015 m. pamažu didinant kvotas ir mažinant papildomus mokesčius. Kvotų didinimo arba papildomų mokesčių mažinimo tempas ir grafikas turėtų būti sudaromas atsižvelgiant į rinkos perspektyvų analizę, kurią nuo 2007 m. gruodžio mėn. Komisija atliks kiekvienais metais. Reikėtų ir toliau išsaugoti apsaugos mechanizmus, jei pernelyg stipriai sumažėtų rinkos kainos. Šiam procesui taip pat bus reikalingos specialios priemonės siekiant išlaikyti pienininkystę probleminiuose regionuose; |
| --- | --- |

33.

mano, kad reikia laipsniškai atsisakyti pieno kvotų režimo, kad būtų lengviau panaikinti sistemą 2015 m. kovo mėn., ir pritaria laipsniškam pieno kvotų režimo panaikinimui iki 2015 m. pamažu didinant kvotas ir mažinant papildomus mokesčius. Kvotų didinimo arba papildomų mokesčių mažinimo tempas ir grafikas turėtų būti sudaromas atsižvelgiant į rinkos perspektyvų analizę, kurią nuo 2007 m. gruodžio mėn. Komisija atliks kiekvienais metais. Reikėtų ir toliau išsaugoti apsaugos mechanizmus, jei pernelyg stipriai sumažėtų rinkos kainos. Šiam procesui taip pat bus reikalingos specialios priemonės siekiant išlaikyti pienininkystę probleminiuose regionuose;

| 34. | laukia, kad Komisija įvertintų pasiūlos kontrolės priemonių rezultatus „mažesniuose“ sektoriuose (sausųjų pašarų, krakmolo, linų ir kanapių); |
| --- | --- |

34.

laukia, kad Komisija įvertintų pasiūlos kontrolės priemonių rezultatus „mažesniuose“ sektoriuose (sausųjų pašarų, krakmolo, linų ir kanapių);

Priimti naujus iššūkius

Rizikos valdymas

| 35. | pripažįsta rizikos valdymo potencialą sparčiai kintančioje pasaulio rinkoje ir galimybę skatinti konkrečias kaimo plėtros priemones siekiant išspręsti padidėjusios rizikos problemas. Komisijos siūlomi mechanizmai yra svarbūs, tačiau jie negali pakeisti funkcijų, kurias atlieka pagrindinės rinkos valdymo priemonės, taikytos pagal BŽŪP, ir kurių buvo laipsniškai atsisakyta per pastaruosius metus. Komitetas norėtų paskatinti tęsti būsimos praktikos mokslinius tyrimus ir ją įvertinti; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta rizikos valdymo potencialą sparčiai kintančioje pasaulio rinkoje ir galimybę skatinti konkrečias kaimo plėtros priemones siekiant išspręsti padidėjusios rizikos problemas. Komisijos siūlomi mechanizmai yra svarbūs, tačiau jie negali pakeisti funkcijų, kurias atlieka pagrindinės rinkos valdymo priemonės, taikytos pagal BŽŪP, ir kurių buvo laipsniškai atsisakyta per pastaruosius metus. Komitetas norėtų paskatinti tęsti būsimos praktikos mokslinius tyrimus ir ją įvertinti;

Klimato kaita, biologinė energija, vandentvarka ir biologinė įvairovė

| 36. | pripažįsta, kad intensyvi žemės ūkio veikla pakenkė, pavyzdžiui, dirvožemio struktūrai, biologinei įvairovei, ir užteršė vandentakius, tačiau, nepaisant to, pabrėžia svarbų ūkininkų atliekamą kaimo kraštovaizdžio sergėtojų vaidmenį ir tradicinio žemės ūkio kraštovaizdžio įvairumą, palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog ES žemės ūkis labiau nei kiti sektoriai prisidėjo prie šiltnamio dujų mažinimo pabrėždamas, kad žemės ūkis daugelyje ES regionų labai jaučia klimato kaitos poveikį; |
| --- | --- |

36.

pripažįsta, kad intensyvi žemės ūkio veikla pakenkė, pavyzdžiui, dirvožemio struktūrai, biologinei įvairovei, ir užteršė vandentakius, tačiau, nepaisant to, pabrėžia svarbų ūkininkų atliekamą kaimo kraštovaizdžio sergėtojų vaidmenį ir tradicinio žemės ūkio kraštovaizdžio įvairumą, palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog ES žemės ūkis labiau nei kiti sektoriai prisidėjo prie šiltnamio dujų mažinimo pabrėždamas, kad žemės ūkis daugelyje ES regionų labai jaučia klimato kaitos poveikį;

| 37. | pritaria raginimui, išdėstytam neseniai paskelbtoje žaliojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos, kad žemės ūkis ir toliau prisidėtų prie klimato kaitos poveikio mažinimo. Kadangi klimatas keičiasi, žemės ūkio ir miškininkystės sritys taps vis svarbesni aplinkos ir ekosistemų paslaugų teikėjai. BŽŪP peržiūros ateityje galėtų sudaryti galimybes įtraukti prisitaikymo priemones į paramos ūkiams programas; |
| --- | --- |

37.

pritaria raginimui, išdėstytam neseniai paskelbtoje žaliojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos, kad žemės ūkis ir toliau prisidėtų prie klimato kaitos poveikio mažinimo. Kadangi klimatas keičiasi, žemės ūkio ir miškininkystės sritys taps vis svarbesni aplinkos ir ekosistemų paslaugų teikėjai. BŽŪP peržiūros ateityje galėtų sudaryti galimybes įtraukti prisitaikymo priemones į paramos ūkiams programas;

| 38. | pripažįsta esminę atsinaujinančios energijos vystymui skirtų priemonių svarbą ir remia tolesnius mokslinius tyrimus šioje srityje bei priemones, skirtas ES aktyviau imtis veiksmų sprendžiant šiuos pasauliui gyvybiškai svarbius tvarumo klausimus; pastebi, kad energinių augalų auginimas taikant nacionalines ir europines priemones bei metodus gerokai prisideda siekiant Bendrijos energijos ir klimato politikos tikslų, tai taip pat yra svarbus žemės ūkio ir kaimo vietovių pridėtinės vertės kūrimo potencialas; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad sumažinta išmoka už energinių augalų auginimą šiame kontekste prarado svarbą ir ateityje taip pat gali būti nebetaikoma kaip su gamyba susieta priemonė; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta esminę atsinaujinančios energijos vystymui skirtų priemonių svarbą ir remia tolesnius mokslinius tyrimus šioje srityje bei priemones, skirtas ES aktyviau imtis veiksmų sprendžiant šiuos pasauliui gyvybiškai svarbius tvarumo klausimus; pastebi, kad energinių augalų auginimas taikant nacionalines ir europines priemones bei metodus gerokai prisideda siekiant Bendrijos energijos ir klimato politikos tikslų, tai taip pat yra svarbus žemės ūkio ir kaimo vietovių pridėtinės vertės kūrimo potencialas; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad sumažinta išmoka už energinių augalų auginimą šiame kontekste prarado svarbą ir ateityje taip pat gali būti nebetaikoma kaip su gamyba susieta priemonė;

| 39. | vis dėlto išreiškia nerimą dėl bandymų prisidengus kaimo plėtra spręsti kitus klausimus, kurių skaičius nuolat auga, nors kai kurios iš jų gali būti nesuderinamos (pvz., miškininkystė ir biologinė įvairovė) arba probleminės; bet kuriuo atveju Komitetui kyla abejonių, ar kaimo plėtros programos yra geriausias daugumos šių problemų sprendimas; |
| --- | --- |

39.

vis dėlto išreiškia nerimą dėl bandymų prisidengus kaimo plėtra spręsti kitus klausimus, kurių skaičius nuolat auga, nors kai kurios iš jų gali būti nesuderinamos (pvz., miškininkystė ir biologinė įvairovė) arba probleminės; bet kuriuo atveju Komitetui kyla abejonių, ar kaimo plėtros programos yra geriausias daugumos šių problemų sprendimas;

Antrojo ramsčio stiprinimas

| 40. | pripažįsta, kad svarbu teikti atitinkamą finansavimą kaimo plėtros priemonėms, tačiau reikia atsižvelgti į subsidiarumo principą; Komitetas, nors ir pripažįsta moduliavimo Bendrijos pobūdį, mano, kad sprendimus dėl moduliavimo valdymo geriausia priimti atitinkamu decentralizuotu lygmeniu, kad būtų geriau atspindėta vietos ir regionų poreikių įvairovė. Valstybėms narėms ir regionams reikėtų suteikti galimybę, atsižvelgiant į realius poreikius, skirti tiesioginį finansavimą antrojo ramsčio priemonėms; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad svarbu teikti atitinkamą finansavimą kaimo plėtros priemonėms, tačiau reikia atsižvelgti į subsidiarumo principą; Komitetas, nors ir pripažįsta moduliavimo Bendrijos pobūdį, mano, kad sprendimus dėl moduliavimo valdymo geriausia priimti atitinkamu decentralizuotu lygmeniu, kad būtų geriau atspindėta vietos ir regionų poreikių įvairovė. Valstybėms narėms ir regionams reikėtų suteikti galimybę, atsižvelgiant į realius poreikius, skirti tiesioginį finansavimą antrojo ramsčio priemonėms;

| 41. | be to, Komitetas reiškia susirūpinimą, kad tendencija siekti didesnio moduliavimo kelia grėsmę BŽŪP Bendrijos pobūdžiui ir pažeidžia sanglaudos principą, turint omeny, kad neturtingesniems regionams ir valstybėms narėms bus sunkiau bendrai finansuoti antrojo ramsčio priemones; |
| --- | --- |

41.

be to, Komitetas reiškia susirūpinimą, kad tendencija siekti didesnio moduliavimo kelia grėsmę BŽŪP Bendrijos pobūdžiui ir pažeidžia sanglaudos principą, turint omeny, kad neturtingesniems regionams ir valstybėms narėms bus sunkiau bendrai finansuoti antrojo ramsčio priemones;

Bendrosios finansinės nuostatos

| 42. | pažymi, kad iki 2013 m. turimas finansavimas nuolat mažėja palyginamosiomis kainomis, tačiau aukštesnės rinkos kainos kai kuriuose sektoriuose ir didesnis efektyvumas gali padėti sutaupyti labai daug lėšų; pritaria pasiūlymui, kad taip sutaupytos lėšos turėtų būti skirtos sustiprinti kaimo plėtros priemones, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad iki 2013 m. turimas finansavimas nuolat mažėja palyginamosiomis kainomis, tačiau aukštesnės rinkos kainos kai kuriuose sektoriuose ir didesnis efektyvumas gali padėti sutaupyti labai daug lėšų; pritaria pasiūlymui, kad taip sutaupytos lėšos turėtų būti skirtos sustiprinti kaimo plėtros priemones, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir inovacijas;

BŽŪP PERSPEKTYVOS PO 2013 M.

| 43. | vykstant konsultacijų procesui dėl ES biudžeto reformos, norėtų išdėstyti keletą politinių prioritetų, į kuriuos būtinai reikėtų atsižvelgti visose diskusijose dėl būsimo BŽŪP vaidmens ir funkcionavimo; |
| --- | --- |

43.

vykstant konsultacijų procesui dėl ES biudžeto reformos, norėtų išdėstyti keletą politinių prioritetų, į kuriuos būtinai reikėtų atsižvelgti visose diskusijose dėl būsimo BŽŪP vaidmens ir funkcionavimo;

Nauji iššūkiai ir iškylantys poreikiai

| 44. | laikosi nuomonės, kad nors BŽŪP nuo jos sukūrimo buvo sėkmingai pritaikyta įvairiems iššūkiams, mano, kad Komisija ir jos atstovai privalo labiau stengtis geriau informuoti ir sudominti piliečius BŽŪP tikslu, pasiekimais ir prioritetais, ir tai ateityje turėtų tapti Komisijos prioritetu komunikacijos srityje; |
| --- | --- |

44.

laikosi nuomonės, kad nors BŽŪP nuo jos sukūrimo buvo sėkmingai pritaikyta įvairiems iššūkiams, mano, kad Komisija ir jos atstovai privalo labiau stengtis geriau informuoti ir sudominti piliečius BŽŪP tikslu, pasiekimais ir prioritetais, ir tai ateityje turėtų tapti Komisijos prioritetu komunikacijos srityje;

| 45. | pažymi, kad iškylant naujiems iššūkiams, pavyzdžiui, energijos ir klimato kaitos politikos poveikis žemės ūkio ir maisto politikai, vykstant ES plėtrai, sprendžiant tarptautinės prekybos klausimus ir pan., kai kas ragina plėsti daugiafunkcinį BŽŪP pobūdį ir įtraukti kitus aspektus; mano, kad tinkamai finansuojama BŽŪP, skirta žemės naudojimui, maisto pramonei ir žemdirbystei turi išlikti ES projekto centre. Aplinkos ir energijos politikai taip pat turi būti skiriamas reikiamas finansavimas; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad iškylant naujiems iššūkiams, pavyzdžiui, energijos ir klimato kaitos politikos poveikis žemės ūkio ir maisto politikai, vykstant ES plėtrai, sprendžiant tarptautinės prekybos klausimus ir pan., kai kas ragina plėsti daugiafunkcinį BŽŪP pobūdį ir įtraukti kitus aspektus; mano, kad tinkamai finansuojama BŽŪP, skirta žemės naudojimui, maisto pramonei ir žemdirbystei turi išlikti ES projekto centre. Aplinkos ir energijos politikai taip pat turi būti skiriamas reikiamas finansavimas;

| 46. | pabrėžia, kad ES gyventojų senėjimas daro didelį poveikį žemės ūkio sektoriui ir kaimo vietovėms apskritai, taip pat pripažįsta, kad moksliniai tyrimai ir plėtra bei inovacijos yra pagrindiniai Europos žemės ūkio konkurencingumo veiksniai; ragina skubiai sudaryti tinkamas sąlygas švietimui ir mokymui, visų pirma skatinant jaunimą imtis ūkininkavimo; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad ES gyventojų senėjimas daro didelį poveikį žemės ūkio sektoriui ir kaimo vietovėms apskritai, taip pat pripažįsta, kad moksliniai tyrimai ir plėtra bei inovacijos yra pagrindiniai Europos žemės ūkio konkurencingumo veiksniai; ragina skubiai sudaryti tinkamas sąlygas švietimui ir mokymui, visų pirma skatinant jaunimą imtis ūkininkavimo;

| 47. | mano, kad esant ribotiems ištekliams, pajamų rėmimo pirmenybė turi būti teikiama ūkiams, kurie faktiškai verčiasi žemės ūkiu, šeimos ūkiams bei tiems ūkiams, kurie labai prisideda prie darbo vietų kūrimo ir kaimo bendruomenių išsaugojimo; |
| --- | --- |

47.

mano, kad esant ribotiems ištekliams, pajamų rėmimo pirmenybė turi būti teikiama ūkiams, kurie faktiškai verčiasi žemės ūkiu, šeimos ūkiams bei tiems ūkiams, kurie labai prisideda prie darbo vietų kūrimo ir kaimo bendruomenių išsaugojimo;

Užtikrinti maisto saugą ir saugumą

| 48. | mano, kad, nors žemės ūkio ir maisto produktų sektorius dabar yra labiau orientuotas į rinką, patikimas saugių maisto produktų tiekimas vartotojams už priimtiną kainą yra pagrindinis dalykas, ir mano, kad reikia spręsti ilgalaikį ES maisto saugumo klausimą; |
| --- | --- |

48.

mano, kad, nors žemės ūkio ir maisto produktų sektorius dabar yra labiau orientuotas į rinką, patikimas saugių maisto produktų tiekimas vartotojams už priimtiną kainą yra pagrindinis dalykas, ir mano, kad reikia spręsti ilgalaikį ES maisto saugumo klausimą;

| 49. | ragina skubiai taikyti vienodus fitosanitarijos, veterinarijos ir aplinkos standartus ES vartojimui skirtiems maisto produktams, pagamintiems ES ar trečiosiose šalyse, ir prašo skubiai skirti pasienio kontrolės tarnyboms, Maisto ir veterinarijos tarnybai ir Europos maisto saugos tarnybai žmogiškųjų ir materialinių išteklių, reikalingų užduotims atlikti; |
| --- | --- |

49.

ragina skubiai taikyti vienodus fitosanitarijos, veterinarijos ir aplinkos standartus ES vartojimui skirtiems maisto produktams, pagamintiems ES ar trečiosiose šalyse, ir prašo skubiai skirti pasienio kontrolės tarnyboms, Maisto ir veterinarijos tarnybai ir Europos maisto saugos tarnybai žmogiškųjų ir materialinių išteklių, reikalingų užduotims atlikti;

| 50. | mano, kad nors maisto pramonė yra antra ES pagal gamybos apimtis, gyvybiškai svarbu išlaikyti veiksmingą ir konkurencingą maisto produktų sektorių. Tinkamų išteklių reikia skirti moksliniams tyrimams, kad būtų vystoma produktų gamyba, ir švietimui, mokymui bei konsultacinėms tarnyboms naujiems gamintojams ir jauniems ūkininkams; |
| --- | --- |

50.

mano, kad nors maisto pramonė yra antra ES pagal gamybos apimtis, gyvybiškai svarbu išlaikyti veiksmingą ir konkurencingą maisto produktų sektorių. Tinkamų išteklių reikia skirti moksliniams tyrimams, kad būtų vystoma produktų gamyba, ir švietimui, mokymui bei konsultacinėms tarnyboms naujiems gamintojams ir jauniems ūkininkams;

| 51. | mano, kad norint kiek įmanoma sumažinti maisto produktų vežimą ir anglies pėdsaką, susidarančius dėl maisto vežimo, reikėtų propaguoti ES produktus ir informuoti vartotojus, visų pirma vaikus, apie sveikų ir vietoje pagamintų maisto produktų naudą; |
| --- | --- |

51.

mano, kad norint kiek įmanoma sumažinti maisto produktų vežimą ir anglies pėdsaką, susidarančius dėl maisto vežimo, reikėtų propaguoti ES produktus ir informuoti vartotojus, visų pirma vaikus, apie sveikų ir vietoje pagamintų maisto produktų naudą;

Regionų ypatumai

| 52. | laikosi nuomonės, kad BŽŪP reikia pakankamai atsižvelgti į Europos Sąjungos regionų ypatumus, labiau nei iki šiol saugoti ir skatinti žemės ūkio veiklos bei gamybos sistemų, įskaitant ekologines ir tas, kuriose nenaudojami GMO, įvairovę ir geriau atitikti regionų ypatybes (pvz., Viduržemio jūros, šiaurinių, kalnų ir atokiausių ES regionų); |
| --- | --- |

52.

laikosi nuomonės, kad BŽŪP reikia pakankamai atsižvelgti į Europos Sąjungos regionų ypatumus, labiau nei iki šiol saugoti ir skatinti žemės ūkio veiklos bei gamybos sistemų, įskaitant ekologines ir tas, kuriose nenaudojami GMO, įvairovę ir geriau atitikti regionų ypatybes (pvz., Viduržemio jūros, šiaurinių, kalnų ir atokiausių ES regionų);

| 53. | ragina palikti galimybę regionams savarankiškai apsirūpinti maisto produktais, įskaitant ir regionus, kuriuose žemės ūkio ir gyvulininkystės sąlygos yra nepalankios, ir pabrėžia tiesioginį vietoje pagamintų maisto produktų aukštos kokybės ir regionų tapatybės ryšį, kurį BŽŪP privalo išlaikyti; |
| --- | --- |

53.

ragina palikti galimybę regionams savarankiškai apsirūpinti maisto produktais, įskaitant ir regionus, kuriuose žemės ūkio ir gyvulininkystės sąlygos yra nepalankios, ir pabrėžia tiesioginį vietoje pagamintų maisto produktų aukštos kokybės ir regionų tapatybės ryšį, kurį BŽŪP privalo išlaikyti;

Derėjimas su kitais politikos sektoriais

| 54. | išreiškia vis didėjantį susirūpinimą aplinkosaugos ir apskritai energijos klausimais, ypač dėl pasaulio klimato atšilimo, ir žemės naudojimo politiką vertina kaip gyvybiškai svarbią. Žemės ūkyje privaloma diegti naujoves, kad būtų galima prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir stabdyti klimato kaitą; |
| --- | --- |

54.

išreiškia vis didėjantį susirūpinimą aplinkosaugos ir apskritai energijos klausimais, ypač dėl pasaulio klimato atšilimo, ir žemės naudojimo politiką vertina kaip gyvybiškai svarbią. Žemės ūkyje privaloma diegti naujoves, kad būtų galima prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir stabdyti klimato kaitą;

| 55. | mano, kad BŽŪP turi būti labiau derinama su kitų susijusių ES sričių politika, pvz., energijos politika, regionų politika, aplinkos politika bei mokslinių tyrimų ir plėtros politika; ragina geriau koordinuoti šių sričių politiką visais valdymo lygiais; |
| --- | --- |

55.

mano, kad BŽŪP turi būti labiau derinama su kitų susijusių ES sričių politika, pvz., energijos politika, regionų politika, aplinkos politika bei mokslinių tyrimų ir plėtros politika; ragina geriau koordinuoti šių sričių politiką visais valdymo lygiais;

| 56. | taip pat mano, kad BŽŪP būdingas vidaus ir išorės aspektas ir laikosi nuomonės, kad būsima BŽŪP platesniame kontekste turi atsižvelgti į ES vaidmenį besivystančiame pasaulyje ir sukurti rinkas, kur tai yra įmanoma, bei skatinti besivystančias šalis savarankiškai apsirūpinti maisto produktais perduodant joms technologijas ir žinias; mano, kad būtina reguliariai įvertinti BŽŪP poveikį besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

56.

taip pat mano, kad BŽŪP būdingas vidaus ir išorės aspektas ir laikosi nuomonės, kad būsima BŽŪP platesniame kontekste turi atsižvelgti į ES vaidmenį besivystančiame pasaulyje ir sukurti rinkas, kur tai yra įmanoma, bei skatinti besivystančias šalis savarankiškai apsirūpinti maisto produktais perduodant joms technologijas ir žinias; mano, kad būtina reguliariai įvertinti BŽŪP poveikį besivystančioms šalims;

Kaimo plėtros pobūdis

| 57. | mano, kad ES sprendimų poveikio kaimo vietovėms vertinimas galėtų suteikti ES sprendimų priėmimo procesui aspektą, kuris leistų atsižvelgti į kaimo vietovių ypatumus planuojant sprendimus ir prižiūrint jų įgyvendinimą. Vertinant poveikį kaimo vietovėms, reikia atsižvelgti į tai, kad kaimo vietovės skiriasi ne tik Europoje, bet jos gali gerokai skirtis ir atskirose valstybėse narėse dėl jų geografinės padėties; |
| --- | --- |

57.

mano, kad ES sprendimų poveikio kaimo vietovėms vertinimas galėtų suteikti ES sprendimų priėmimo procesui aspektą, kuris leistų atsižvelgti į kaimo vietovių ypatumus planuojant sprendimus ir prižiūrint jų įgyvendinimą. Vertinant poveikį kaimo vietovėms, reikia atsižvelgti į tai, kad kaimo vietovės skiriasi ne tik Europoje, bet jos gali gerokai skirtis ir atskirose valstybėse narėse dėl jų geografinės padėties;

| 58. | mano, kad reikia aiškiau apibrėžti kaimo plėtros galimybes ir tai, ką galima įtraukti į antrojo ramsčio priemones; be to, mano, kad būsimą BŽŪP galima geriau panaudoti sudarant aljansus ir skatinant politikos koordinavimą tarp miesto ir kaimo vietovių, visų pirma miestų apylinkėse, kur kaimo ištekliams gali būti daromas stiprus spaudimas; be to, kaimo plėtros politika turi būti skatinama ir saugojamas ūkininkavimas vietovėse, kuriose jis gali duoti ypatingos naudos, pavyzdžiui, miestų teritorijose, miestų apylinkėse ir retai apgyvendintuose regionuose; |
| --- | --- |

58.

mano, kad reikia aiškiau apibrėžti kaimo plėtros galimybes ir tai, ką galima įtraukti į antrojo ramsčio priemones; be to, mano, kad būsimą BŽŪP galima geriau panaudoti sudarant aljansus ir skatinant politikos koordinavimą tarp miesto ir kaimo vietovių, visų pirma miestų apylinkėse, kur kaimo ištekliams gali būti daromas stiprus spaudimas; be to, kaimo plėtros politika turi būti skatinama ir saugojamas ūkininkavimas vietovėse, kuriose jis gali duoti ypatingos naudos, pavyzdžiui, miestų teritorijose, miestų apylinkėse ir retai apgyvendintuose regionuose;

| 59. | norėtų skatinti tvarų kaimo vietovių vystymąsi pagal integruotos kaimo plėtros principus, gyventojams teikiant pagrindines paslaugas, t. y. švietimo, sveikatos ir pašto paslaugas, bei užtikrinant infrastruktūrą, t. y. plačiajuostį ryšį ir viešąjį transportą; |
| --- | --- |

59.

norėtų skatinti tvarų kaimo vietovių vystymąsi pagal integruotos kaimo plėtros principus, gyventojams teikiant pagrindines paslaugas, t. y. švietimo, sveikatos ir pašto paslaugas, bei užtikrinant infrastruktūrą, t. y. plačiajuostį ryšį ir viešąjį transportą;

| 60. | mano, kad norint priimti veiksmingesnių sprendimų, visų pirma susijusių su platesniais kaimo plėtros klausimais, reikia stengtis labiau įtraukti vietos ir regionų atstovus į politikos rengimo ir sprendimų priėmimo procesus; |
| --- | --- |

60.

mano, kad norint priimti veiksmingesnių sprendimų, visų pirma susijusių su platesniais kaimo plėtros klausimais, reikia stengtis labiau įtraukti vietos ir regionų atstovus į politikos rengimo ir sprendimų priėmimo procesus;

| 61. | todėl šiame kontekste pamini savo Deklaraciją dėl kaimo plėtros ir Lisabonos strategijos (2), kuri yra vertingas indėlis svarstymuose apie BŽŪP ateitį ir kaimo plėtrą. |
| --- | --- |

61.

todėl šiame kontekste pamini savo Deklaraciją dėl kaimo plėtros ir Lisabonos strategijos (2), kuri yra vertingas indėlis svarstymuose apie BŽŪP ateitį ir kaimo plėtrą.

2008 m. vasario 7 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Specialus Eurobarometro tyrimas 276: Europiečiai, žemės ūkis ir Bendroji žemės ūkio politika, 2007 m. kovo mėn.

1

(2)  Aleksandropolio deklaracija dėl kaimo plėtros ir Lisabonos Strategijos, Graikija (2006 m. birželio mėn.) (CdR 209/2006).

2

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/31

---

Regionų komiteto rezoliucija 2008 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai — Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija: „Lisabonos paradoksas“

(2008/C 105/07)

Kadangi 2006 m. pavasario Europos Vadovų Taryba paprašė Regionų komiteto, paremiant Partnerystę ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, 2008 m. vadovų susitikimui parengti suvestinį pranešimą, kuriame būtų įvertintas atnaujintos Lisabonos strategijos poveikis vietos ir regionų lygmeniui ir pateiktos prognozės laikotarpiui nuo 2008 m.

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | priima šį prašymą, nes Europos regionai ir miestai atlieka labai svarbų vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strategiją. Iš tikrųjų, jie daugiausia nuveikia įgyvendinant inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo politiką; regionai ir miestai atsakingi už daugiau kaip 66 proc. visų viešųjų investicijų ES; vis daugiau struktūrinių fondų lėšų jie skiria ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams; |
| --- | --- |

1.

priima šį prašymą, nes Europos regionai ir miestai atlieka labai svarbų vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strategiją. Iš tikrųjų, jie daugiausia nuveikia įgyvendinant inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo politiką; regionai ir miestai atsakingi už daugiau kaip 66 proc. visų viešųjų investicijų ES; vis daugiau struktūrinių fondų lėšų jie skiria ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams;

| 2. | primena, kad į Lisabonoje priimtą ES Reformų sutartį teritorinė sanglauda įtraukiama kaip trečiasis Europos Sąjungos tikslas (papildant socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslus), taigi, teritorinių skirtumų, turinčių įtakos bendram ES ekonomikos konkurencingumui, mažinimas tampa prioritetu, todėl regionų ir miestų vaidmuo yra kaip niekada svarbus; |
| --- | --- |

2.

primena, kad į Lisabonoje priimtą ES Reformų sutartį teritorinė sanglauda įtraukiama kaip trečiasis Europos Sąjungos tikslas (papildant socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslus), taigi, teritorinių skirtumų, turinčių įtakos bendram ES ekonomikos konkurencingumui, mažinimas tampa prioritetu, todėl regionų ir miestų vaidmuo yra kaip niekada svarbus;

| 3. | palankiai vertina Europos Komisijos visoje Europoje vykdomų ekonomikos reformų strateginę ataskaitą, kurioje įvertinama kiekvienos valstybės narės pažanga ir kiekvienai šaliai pateikiamos jai skirtos preliminarios rekomendacijos, taip pat siūloma iš esmės patvirtinti integruotas gaires ir pritariama naujajai 2008–2010 m. Bendrijos Lisabonos programai. Strateginė ataskaita iš esmės rodo kad Lisabonos strategija pasiteisino, kadangi iškėlė bendrą tikslą padidinti Europos ekonomikos augimą ir sukurti daugiau darbo vietų. RK atkreipia dėmesį į tai, kad jau egzistuoja keletas regionų bendradarbiavimo susivienijimų, kurie savo veikloje remiasi ir Lisabonos strategijoje numatytais tikslais, pavyzdžiui, Inovacijų aljansas — bendradarbiavimo susivienijimas, vienijantis daugiau nei 20 Europos regionų, jau padariusių pažangą inovacijų srityje, o dalis šių regionų jau tenkina Lisabonos kriterijus; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Europos Komisijos visoje Europoje vykdomų ekonomikos reformų strateginę ataskaitą, kurioje įvertinama kiekvienos valstybės narės pažanga ir kiekvienai šaliai pateikiamos jai skirtos preliminarios rekomendacijos, taip pat siūloma iš esmės patvirtinti integruotas gaires ir pritariama naujajai 2008–2010 m. Bendrijos Lisabonos programai. Strateginė ataskaita iš esmės rodo kad Lisabonos strategija pasiteisino, kadangi iškėlė bendrą tikslą padidinti Europos ekonomikos augimą ir sukurti daugiau darbo vietų. RK atkreipia dėmesį į tai, kad jau egzistuoja keletas regionų bendradarbiavimo susivienijimų, kurie savo veikloje remiasi ir Lisabonos strategijoje numatytais tikslais, pavyzdžiui, Inovacijų aljansas — bendradarbiavimo susivienijimas, vienijantis daugiau nei 20 Europos regionų, jau padariusių pažangą inovacijų srityje, o dalis šių regionų jau tenkina Lisabonos kriterijus;

| 4. | tačiau pabrėžia, kad ne visos valstybės narės reformų programas įgyvendina reikiamu tempu, todėl norint, kad reformos pajudėtų į priekį, reikia dar nemažai nuveikti; |
| --- | --- |

4.

tačiau pabrėžia, kad ne visos valstybės narės reformų programas įgyvendina reikiamu tempu, todėl norint, kad reformos pajudėtų į priekį, reikia dar nemažai nuveikti;

| 5. | pritaria 2006 m. Europos Vadovų Tarybos sprendimui į Partnerystės ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti įgyvendinimo procesą įtraukti Regionų komitetą, pavedant jam pateikti pranešimą apie peržiūrėtos Lisabonos darbotvarkės poveikį vietos ir regionų lygmeniui, ir prašo Europos Vadovų Tarybos įgalioti Regionų komitetą reguliariai teikti pranešimus apie Lisabonos strategijos įgyvendinimą ir šio įgyvendinimo poveikį regionams ir smulkesniems administraciniams vienetams; |
| --- | --- |

5.

pritaria 2006 m. Europos Vadovų Tarybos sprendimui į Partnerystės ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti įgyvendinimo procesą įtraukti Regionų komitetą, pavedant jam pateikti pranešimą apie peržiūrėtos Lisabonos darbotvarkės poveikį vietos ir regionų lygmeniui, ir prašo Europos Vadovų Tarybos įgalioti Regionų komitetą reguliariai teikti pranešimus apie Lisabonos strategijos įgyvendinimą ir šio įgyvendinimo poveikį regionams ir smulkesniems administraciniams vienetams;

| 6. | mano, kad Lisabonos strategiją įmanoma sėkmingai įgyvendinti tik tuo atveju, jei vietos ir regionų valdžios institucijos bus visapusiškai įtrauktos į sprendimų priėmimo, įgyvendinimo ir priežiūros procesus, ir kartoja esąs pasirengęs prisidėti prie Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos įgyvendinimo vietos lygiu; |
| --- | --- |

6.

mano, kad Lisabonos strategiją įmanoma sėkmingai įgyvendinti tik tuo atveju, jei vietos ir regionų valdžios institucijos bus visapusiškai įtrauktos į sprendimų priėmimo, įgyvendinimo ir priežiūros procesus, ir kartoja esąs pasirengęs prisidėti prie Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos įgyvendinimo vietos lygiu;

| 7. | yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos konkurencingumui paskatinti ir po 2010 m. reikalinga Europos strategija, kurioje būtų numatyta visoje ES taikytina suderinta ir visaapimanti ekonominių reformų politika. Šios reformos turėtų būti skirtos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti ir veiksmingiau spręsti globalizacijos keliamas problemas, su kuriomis vis dažniau susiduria visos Europos valdžios pakopos; |
| --- | --- |

7.

yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos konkurencingumui paskatinti ir po 2010 m. reikalinga Europos strategija, kurioje būtų numatyta visoje ES taikytina suderinta ir visaapimanti ekonominių reformų politika. Šios reformos turėtų būti skirtos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti ir veiksmingiau spręsti globalizacijos keliamas problemas, su kuriomis vis dažniau susiduria visos Europos valdžios pakopos;

| 8. | siūlosi padėti Europos Komisijai surengti europinę informacijos kampaniją, kad atkreiptų į šią strategiją dėmesį ir sulauktų jai reikalingos paramos tiek šiandien, tiek ir ateityje; |
| --- | --- |

8.

siūlosi padėti Europos Komisijai surengti europinę informacijos kampaniją, kad atkreiptų į šią strategiją dėmesį ir sulauktų jai reikalingos paramos tiek šiandien, tiek ir ateityje;

„Lisabonos paradoksas“ ir atsakomybė už Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimą

| 1. | palankiai vertina vieną iš esminių atnaujintos Lisabonos strategijos, priimtos 2005 m., naujovių — imtis veiksmų žemiausiu administracinio valdymo lygiu, taip pabrėžiant vietos ir regionų lygmens svarbą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina vieną iš esminių atnaujintos Lisabonos strategijos, priimtos 2005 m., naujovių — imtis veiksmų žemiausiu administracinio valdymo lygiu, taip pabrėžiant vietos ir regionų lygmens svarbą;

| 2. | pastebi, kad, nors Europos regionai ir miestai dalyvauja įgyvendinant beveik visus Lisabonos strategijoje numatytus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus, dauguma jų mano, jog ši strategija beveik nepadeda įgyvendinti šių tikslų; |
| --- | --- |

2.

pastebi, kad, nors Europos regionai ir miestai dalyvauja įgyvendinant beveik visus Lisabonos strategijoje numatytus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus, dauguma jų mano, jog ši strategija beveik nepadeda įgyvendinti šių tikslų;

| 3. | apgailestauja dėl šio „Lisabonos paradokso“ ir primena, kad didesnė atsakomybė už ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkės įgyvendinimą, kurios pageidaujama 2005 m. atnaujintoje Lisabonos strategijoje, įmanoma tik tuo atveju, jei įvairūs valdžios lygmenys (ES, nacionalinis, regioninis ir vietos) bendradarbiaus siekdami tikslo; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl šio „Lisabonos paradokso“ ir primena, kad didesnė atsakomybė už ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkės įgyvendinimą, kurios pageidaujama 2005 m. atnaujintoje Lisabonos strategijoje, įmanoma tik tuo atveju, jei įvairūs valdžios lygmenys (ES, nacionalinis, regioninis ir vietos) bendradarbiaus siekdami tikslo;

| 4. | todėl ragina skirtingų valdžios lygių institucijas laikytis subsidiarumo principo ir glaudžiau bendradarbiauti, kad politika būtų formuojama nuosekliau, geriau derinant veiksmus ir veiksmingiau, bei, pasitelkiant bendrą ES darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategiją, didinti „pridėtinę vertę“; |
| --- | --- |

4.

todėl ragina skirtingų valdžios lygių institucijas laikytis subsidiarumo principo ir glaudžiau bendradarbiauti, kad politika būtų formuojama nuosekliau, geriau derinant veiksmus ir veiksmingiau, bei, pasitelkiant bendrą ES darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategiją, didinti „pridėtinę vertę“;

Įgyvendinimo atotrūkis: regionų ir miestų vieta valdymo cikle

| 5. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos labai stengiasi įgyvendinti Lisabonos tikslus, ir daugelis įžvelgia galimybę sustiprinti jų vaidmenį įgyvendinimo procese; atkreipia dėmesį, kad jų dalyvavimas įgyvendinimo procese dažniausiai vertinamas nepatenkinimai, o tai rodo, jog nepaisant tam tikro padėties pagerėjimo, įgyvendinimo atotrūkis tebėra akivaizdus ir ši problema turi būti sprendžiama ateinančiame valdymo cikle; |
| --- | --- |

5.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos labai stengiasi įgyvendinti Lisabonos tikslus, ir daugelis įžvelgia galimybę sustiprinti jų vaidmenį įgyvendinimo procese; atkreipia dėmesį, kad jų dalyvavimas įgyvendinimo procese dažniausiai vertinamas nepatenkinimai, o tai rodo, jog nepaisant tam tikro padėties pagerėjimo, įgyvendinimo atotrūkis tebėra akivaizdus ir ši problema turi būti sprendžiama ateinančiame valdymo cikle;

| 6. | rekomenduoja į Komisijos metines priežiūros ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas įtraukti susistemintą informaciją apie visų suinteresuotų subjektų įtraukimą į veiklą; |
| --- | --- |

6.

rekomenduoja į Komisijos metines priežiūros ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas įtraukti susistemintą informaciją apie visų suinteresuotų subjektų įtraukimą į veiklą;

| 7. | dar kartą ragina valstybes nares, atsižvelgiant į savo konstitucines nuostatas, į visus Lisabonos politikos ciklo etapus sistemingiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

7.

dar kartą ragina valstybes nares, atsižvelgiant į savo konstitucines nuostatas, į visus Lisabonos politikos ciklo etapus sistemingiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 8. | prašo jį įtraukti į Ekonomikos politikos komiteto Lisabonos metodinę darbo grupę; |
| --- | --- |

8.

prašo jį įtraukti į Ekonomikos politikos komiteto Lisabonos metodinę darbo grupę;

| 9. | rekomenduoja įpareigoti Eurostatą visus reikalingus statistinius duomenis teikti regionų lygmeniu, nes tai padėtų parengti ir paskelbti struktūruotą Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo priežiūros ataskaitą; |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja įpareigoti Eurostatą visus reikalingus statistinius duomenis teikti regionų lygmeniu, nes tai padėtų parengti ir paskelbti struktūruotą Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo priežiūros ataskaitą;

Sanglaudos politika — Labai svarbi įgyvendinant Ekonomikos augimo ir užimtumo strategiją

| 10. | mano, kad Europos sanglaudos politika yra svarbi priemonė, leidžianti Europos regionams ir miestams įgyvendinti Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją arčiausiai piliečių esančiu lygiu. Sanglaudos politika yra nepaprastai svarbi atsiliekantiems regionams, kadangi padeda didinti konkurencingumą ir užimtumą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad Europos sanglaudos politika yra svarbi priemonė, leidžianti Europos regionams ir miestams įgyvendinti Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją arčiausiai piliečių esančiu lygiu. Sanglaudos politika yra nepaprastai svarbi atsiliekantiems regionams, kadangi padeda didinti konkurencingumą ir užimtumą;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad lėšų asignavimo reikalavimai naujuoju sanglaudos politikos programavimo laikotarpiu (2007–2013 m.) logiškai ir iš esmės pakeitė regionų ir miestų išlaidų planavimą; didžiausias pokytis — didinamos išlaidos inovacijoms. RK palankiai vertina lėšų asignavimo politiką ir mano, kad ji padeda Lisabonos ir Geteborgo strategijas suderinti su svarbiausia sanglaudos politikos užduotimi, ir tikisi, kad Komisija, įvertinusi per dabartinį programavimo laikotarpį sukauptą patirtį, pateiks pasiūlymų, kuo sanglaudos politika galėtų būti naudinga ateityje įgyvendinant Lisabonos strategiją; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad lėšų asignavimo reikalavimai naujuoju sanglaudos politikos programavimo laikotarpiu (2007–2013 m.) logiškai ir iš esmės pakeitė regionų ir miestų išlaidų planavimą; didžiausias pokytis — didinamos išlaidos inovacijoms. RK palankiai vertina lėšų asignavimo politiką ir mano, kad ji padeda Lisabonos ir Geteborgo strategijas suderinti su svarbiausia sanglaudos politikos užduotimi, ir tikisi, kad Komisija, įvertinusi per dabartinį programavimo laikotarpį sukauptą patirtį, pateiks pasiūlymų, kuo sanglaudos politika galėtų būti naudinga ateityje įgyvendinant Lisabonos strategiją;

| 12. | pritaria Europos Komisijos nuomonei (1), kad naujoji sanglaudos politika 2007-2013 m. laikotarpiui sudarė pagrindą strateginiu požiūriu geriau apgalvotam investicijų planavimo metodui, grindžiamam Lisabonos strategija, ir didesnei atsakomybei už strategijos įgyvendinimą vietos lygiu, kadangi valdymas labiau decentralizuojamas ir daugiau įgaliojimų suteikiama partneriams. Vis dėlto apgailestauja, kad Komisija savo veiklą apriboja, planuodama glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis pasitelkiant jau veikiančias sistemas ir procedūras, skirtas programoms prižiūrėti, vertinti ir koreguoti atsižvelgiant į kintančias aplinkybes ir prioritetus. Komitetas prašytų Komisijos deramai pripažinti, kad regionų ir miestų veikla šioje srityje galėtų būti nepaprastai svarbi; |
| --- | --- |

12.

pritaria Europos Komisijos nuomonei (1), kad naujoji sanglaudos politika 2007-2013 m. laikotarpiui sudarė pagrindą strateginiu požiūriu geriau apgalvotam investicijų planavimo metodui, grindžiamam Lisabonos strategija, ir didesnei atsakomybei už strategijos įgyvendinimą vietos lygiu, kadangi valdymas labiau decentralizuojamas ir daugiau įgaliojimų suteikiama partneriams. Vis dėlto apgailestauja, kad Komisija savo veiklą apriboja, planuodama glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis pasitelkiant jau veikiančias sistemas ir procedūras, skirtas programoms prižiūrėti, vertinti ir koreguoti atsižvelgiant į kintančias aplinkybes ir prioritetus. Komitetas prašytų Komisijos deramai pripažinti, kad regionų ir miestų veikla šioje srityje galėtų būti nepaprastai svarbi;

| 13. | todėl prašo sukurti mechanizmus geresniam įvairių politikos formavimo lygių koordinavimui ir tokiu būdu sukurti veiksmingesnę strategiją, kuri būtų skirta visų pakopų valdžios institucijoms siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslus vietos ir regionų lygiu. Regionų komitetas, bendradarbiaudamas su nacionalinėmis ir Europos vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis, yra pasirengęs prisidėti prie šios veiksmų derinimu ir dalyvavimu pagrįstos veiklos; |
| --- | --- |

13.

todėl prašo sukurti mechanizmus geresniam įvairių politikos formavimo lygių koordinavimui ir tokiu būdu sukurti veiksmingesnę strategiją, kuri būtų skirta visų pakopų valdžios institucijoms siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslus vietos ir regionų lygiu. Regionų komitetas, bendradarbiaudamas su nacionalinėmis ir Europos vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis, yra pasirengęs prisidėti prie šios veiksmų derinimu ir dalyvavimu pagrįstos veiklos;

| 14. | atkreipia dėmesį į Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) sukurtas galimybes. ETBG, rengdamos konkrečius pasienio regionų bendradarbiavimo projektus ir įgyvendindamos projektus pagal tarptautinio arba regionų bendradarbiavimo programas, suteikia nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijoms galimybę plėtoti glaudesnį teritorinį bendradarbiavimą, kad Lisabonos tikslai atitinkamose vietovėse būtų kuo geriau, nuosekliau ir veiksmingiau įgyvendinami; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) sukurtas galimybes. ETBG, rengdamos konkrečius pasienio regionų bendradarbiavimo projektus ir įgyvendindamos projektus pagal tarptautinio arba regionų bendradarbiavimo programas, suteikia nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijoms galimybę plėtoti glaudesnį teritorinį bendradarbiavimą, kad Lisabonos tikslai atitinkamose vietovėse būtų kuo geriau, nuosekliau ir veiksmingiau įgyvendinami;

| 15. | remdamasis naujosios Lisabonos sutarties teritorinės sanglaudos teisiniu pagrindu ragina ES pateikti konkrečias nuostatas ir įgyvendinti atitinkamus veiksmus, kurie atitiktų specifinius atokiausių, salų, kalnų ir pakrančių regionų poreikius; |
| --- | --- |

15.

remdamasis naujosios Lisabonos sutarties teritorinės sanglaudos teisiniu pagrindu ragina ES pateikti konkrečias nuostatas ir įgyvendinti atitinkamus veiksmus, kurie atitiktų specifinius atokiausių, salų, kalnų ir pakrančių regionų poreikius;

| 16. | taip pat mano, kad atlikus numatytą ES biudžeto peržiūrą gali sustiprėti suvokimas, kad dėl tam tikrų teritorinių poreikių Europos regionų ir miestų problemas išspręsti ir jiems galimybių suteikti galima tik sustiprinus ES sanglaudos politiką po 2013 metų; |
| --- | --- |

16.

taip pat mano, kad atlikus numatytą ES biudžeto peržiūrą gali sustiprėti suvokimas, kad dėl tam tikrų teritorinių poreikių Europos regionų ir miestų problemas išspręsti ir jiems galimybių suteikti galima tik sustiprinus ES sanglaudos politiką po 2013 metų;

| 17. | primena, kad reikia ir toliau numatyti ir palengvinti sąlygas struktūrinius fondus horizontaliu būdu derinti su kitomis atitinkamomis Europos finansavimo programomis, pavyzdžiui, su Konkurencingumo ir inovacijų programa, Mokslinių tyrimų septintąja bendrąja programa ir mokymosi visą gyvenimą programomis, kad Europos skiriamos lėšos būtų kiek įmanoma naudingesnės ir padėtų įgyvendinti Lisabonos tikslus; |
| --- | --- |

17.

primena, kad reikia ir toliau numatyti ir palengvinti sąlygas struktūrinius fondus horizontaliu būdu derinti su kitomis atitinkamomis Europos finansavimo programomis, pavyzdžiui, su Konkurencingumo ir inovacijų programa, Mokslinių tyrimų septintąja bendrąja programa ir mokymosi visą gyvenimą programomis, kad Europos skiriamos lėšos būtų kiek įmanoma naudingesnės ir padėtų įgyvendinti Lisabonos tikslus;

| 18. | pabrėžia, kad itin konkurencingame 21-ajame amžiuje ekonomika turi būti dinamiška visais lygiais: ES, valstybių narių, regionų ir smulkesnių administracinių vienetų, kad visur Europoje rastųsi stabili ir turtinga visuomenė. Komitetas pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali jų teritorijoje esančioms įmonėms sudaryti palankesnes sąlygas ir skatinti jų augimą. Komiteto manymu, Europos regionų ateities negalima planuoti remiantis vien konkurencinės dinamikos dėsniais; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad itin konkurencingame 21-ajame amžiuje ekonomika turi būti dinamiška visais lygiais: ES, valstybių narių, regionų ir smulkesnių administracinių vienetų, kad visur Europoje rastųsi stabili ir turtinga visuomenė. Komitetas pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali jų teritorijoje esančioms įmonėms sudaryti palankesnes sąlygas ir skatinti jų augimą. Komiteto manymu, Europos regionų ateities negalima planuoti remiantis vien konkurencinės dinamikos dėsniais;

Būsimi vietos ir regionų vystymosi politikos prioritetai

| 19. | ragina ES ir jos valstybes nares savo vystymosi programose atsižvelgti į regionų ir miestų prioritetus; |
| --- | --- |

19.

ragina ES ir jos valstybes nares savo vystymosi programose atsižvelgti į regionų ir miestų prioritetus;

| 20. | mano, kad Lisabonos programa tikrai gali pasitarnauti atkreipiant dėmesį į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę ir būti naudinga formuojant nacionalinę, regioninę ir vietos politiką; |
| --- | --- |

20.

mano, kad Lisabonos programa tikrai gali pasitarnauti atkreipiant dėmesį į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę ir būti naudinga formuojant nacionalinę, regioninę ir vietos politiką;

| 21. | įpareigoja Komiteto pirmininką šią rezoliuciją perduoti ES pirmininkaujančiai Slovėnijai ir 2008 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai, Europos Komisijai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
| --- | --- |

21.

įpareigoja Komiteto pirmininką šią rezoliuciją perduoti ES pirmininkaujančiai Slovėnijai ir 2008 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai, Europos Komisijai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

2008 m. vasario 7 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Komunikatas „Valstybės narės ir regionai įgyvendina Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, pasitelkdami ES sanglaudos politiką 2007–2013“, 2007 11 11, p. 11–12, Išvados (Vertėjo pastaba. Komunikato pavadinimo vertimas neoficialus).

1

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/34

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti

(2008/C 105/08)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | laikosi nuomonės, kad nagrinėjant visuomenės sveikatos klausimus, visų pirma su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusius jų aspektus, reikia sujungti įvairių sričių strategijas — nuo mitybos iki sporto, nuo švietimo iki transporto, nuo gamybos iki vartotojų reikalų — ypatingą dėmesį skiriant socialiniam problemos aspektui, |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad nagrinėjant visuomenės sveikatos klausimus, visų pirma su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusius jų aspektus, reikia sujungti įvairių sričių strategijas — nuo mitybos iki sporto, nuo švietimo iki transporto, nuo gamybos iki vartotojų reikalų — ypatingą dėmesį skiriant socialiniam problemos aspektui,

| — | teigia, kad reikėtų skirti didesnį dėmesį valstybių narių sukauptą patirtį ir plačiau ją skleisti Bendrijos lygiu. Tai padėtų sumažinti taikomų darbo metodų skirtumus ir sukurti naujas priemones, leidžiančias veiksmingai kovoti su žalingu sveikatai gyvenimo būdu, |
| --- | --- |

—

teigia, kad reikėtų skirti didesnį dėmesį valstybių narių sukauptą patirtį ir plačiau ją skleisti Bendrijos lygiu. Tai padėtų sumažinti taikomų darbo metodų skirtumus ir sukurti naujas priemones, leidžiančias veiksmingai kovoti su žalingu sveikatai gyvenimo būdu,

| — | įsitikinęs, kad partnerystės skatinimas yra veiksmingiausia priemonė mitybos, antsvorio ir nutukimo problemoms spręsti, ir mano, kad nepakanka laikytis vieno požiūrio. Vienintelis būdas užkirsti kelią sveikatos problemoms, kurias dažniausiai sukelia netinkama mityba — visiems suinteresuotiems subjektams veikti kartu tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir būtinai vietos lygiu, |
| --- | --- |

—

įsitikinęs, kad partnerystės skatinimas yra veiksmingiausia priemonė mitybos, antsvorio ir nutukimo problemoms spręsti, ir mano, kad nepakanka laikytis vieno požiūrio. Vienintelis būdas užkirsti kelią sveikatos problemoms, kurias dažniausiai sukelia netinkama mityba — visiems suinteresuotiems subjektams veikti kartu tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir būtinai vietos lygiu,

| — | prašo Europos Komisijos kitam finansų programavimo laikotarpiui struktūriniuose fonduose numatyti specialių lėšų, kurios būtų naudojamos įgyvendinant šioje nuomonėje apibūdintus tikslus, |
| --- | --- |

—

prašo Europos Komisijos kitam finansų programavimo laikotarpiui struktūriniuose fonduose numatyti specialių lėšų, kurios būtų naudojamos įgyvendinant šioje nuomonėje apibūdintus tikslus,

| — | rekomenduoja, kad valstybės narės ir regionai įsipareigotų apsaugoti savo piliečius nuo žiniasklaidos, visų pirma per radiją ir televiziją, skleidžiamos daug riebalų ir cukraus turinčių maisto produktų reklamos. Be to, valstybės narės ir regionai galėtų nustatyti didesnius reklamos įkainius arba netgi reikalauti, kad kai kurių produktų etiketėje būtų pateikiama papildoma informacija apie kenksmingą šių produktų poveikį, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja, kad valstybės narės ir regionai įsipareigotų apsaugoti savo piliečius nuo žiniasklaidos, visų pirma per radiją ir televiziją, skleidžiamos daug riebalų ir cukraus turinčių maisto produktų reklamos. Be to, valstybės narės ir regionai galėtų nustatyti didesnius reklamos įkainius arba netgi reikalauti, kad kai kurių produktų etiketėje būtų pateikiama papildoma informacija apie kenksmingą šių produktų poveikį,

| — | pritaria, kad reikia stiprinti valstybės įstaigų ir išorės organizacijų, kurios nepriklauso sveikatos sektoriui, tačiau veikia maisto produktų gamybos (pvz., žemės ūkis) ir platinimo srityje, ryšius ir daugiau dėmesio skirti vietos lygiu veikiantiems subjektams. |
| --- | --- |

—

pritaria, kad reikia stiprinti valstybės įstaigų ir išorės organizacijų, kurios nepriklauso sveikatos sektoriui, tačiau veikia maisto produktų gamybos (pvz., žemės ūkis) ir platinimo srityje, ryšius ir daugiau dėmesio skirti vietos lygiu veikiantiems subjektams.

| Pranešėjas | : | Mario MAGNANI, Trentino-Alto Adidžės regiono tarybos pirmininko pavaduotojas (IT/LDAE) |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Mario MAGNANI, Trentino-Alto Adidžės regiono tarybos pirmininko pavaduotojas (IT/LDAE)

Pamatinis dokumentas

Baltoji knyga dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti

COM(2007) 279 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | mano, kad sveikata — visos Bendrijos politikos ir veiklos, kuria turėtų būti užtikrintas aukštas sveikatos apsaugos lygis, prioritetas. Pagal Europos Bendrijos sutarties 152 straipsnį, Bendrija iš tiesų turi aktyviai veikti užtikrinant žmonių sveikatos apsaugą ir, laikydamasi subsidiarumo principo, numatyti priemones, kurių negali priimti valstybės narės; |
| --- | --- |

1.

mano, kad sveikata — visos Bendrijos politikos ir veiklos, kuria turėtų būti užtikrintas aukštas sveikatos apsaugos lygis, prioritetas. Pagal Europos Bendrijos sutarties 152 straipsnį, Bendrija iš tiesų turi aktyviai veikti užtikrinant žmonių sveikatos apsaugą ir, laikydamasi subsidiarumo principo, numatyti priemones, kurių negali priimti valstybės narės;

| 2. | pabrėžia, kad, nustatant ir įgyvendinant Bendrijos politiką ir veiksmus kitose srityse, reikėtų atsižvelgti į vartotojų apsaugos reikalavimus. ES turi prisidėti prie vartotojų teisės į informaciją ir švietimą skatinimo taip pat skatinti burtis vartotojus į organizacijas, kad galėtų apginti vartotojų interesus padėtų propaguoti sveiką mitybą ir gyvenimo būdą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad, nustatant ir įgyvendinant Bendrijos politiką ir veiksmus kitose srityse, reikėtų atsižvelgti į vartotojų apsaugos reikalavimus. ES turi prisidėti prie vartotojų teisės į informaciją ir švietimą skatinimo taip pat skatinti burtis vartotojus į organizacijas, kad galėtų apginti vartotojų interesus padėtų propaguoti sveiką mitybą ir gyvenimo būdą;

| 3. | primena, kad Bendrijos veikla siekiama gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią ligoms ir sveikatos sutrikimams, šalinti pavojaus žmonių sveikatai šaltinius ir papildyti nacionalinę valstybių politiką; |
| --- | --- |

3.

primena, kad Bendrijos veikla siekiama gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią ligoms ir sveikatos sutrikimams, šalinti pavojaus žmonių sveikatai šaltinius ir papildyti nacionalinę valstybių politiką;

| 4. | todėl ragina Komisiją atsižvelgti į valstybių narių atsakomybę organizuojant ir teikiant sveikatos paslaugas ir medicininę pagalbą ir pripažinti jų teisę, siekiant padidinti veiklos efektyvumą, siūlyti geriausių rezultatų pasiekusių regionų veiklos modelius; be to, primena, kad skatinant fizinį aktyvumą ir sportą, Europos Sąjungos įgyvendinamus veiksmus būtinai turi papildyti veiksmai, kurių imasi valstybių narių bei jų vietos ir regionų valdžios institucijos, ir galbūt įtrauktos kitos institucijos, pavyzdžiui, universitetinės ir neuniversitetinės mokymo įstaigos; |
| --- | --- |

4.

todėl ragina Komisiją atsižvelgti į valstybių narių atsakomybę organizuojant ir teikiant sveikatos paslaugas ir medicininę pagalbą ir pripažinti jų teisę, siekiant padidinti veiklos efektyvumą, siūlyti geriausių rezultatų pasiekusių regionų veiklos modelius; be to, primena, kad skatinant fizinį aktyvumą ir sportą, Europos Sąjungos įgyvendinamus veiksmus būtinai turi papildyti veiksmai, kurių imasi valstybių narių bei jų vietos ir regionų valdžios institucijos, ir galbūt įtrauktos kitos institucijos, pavyzdžiui, universitetinės ir neuniversitetinės mokymo įstaigos;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba ne kartą ragino Komisiją imtis veiksmų mitybos ir fizinio aktyvumo srityje. Konsultacijų žaliosios knygos rengimo metu paaiškėjo, kad iš ES tikimasi bendradarbiavimo su įvairiomis nacionalinio, regionų ir vietos lygio suinteresuoti subjektai. Be to, pabrėžta, kad būtina užtikrinti Bendrijos įgyvendinamos politikos nuoseklumą ir laikytis daugiasektorio principo; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba ne kartą ragino Komisiją imtis veiksmų mitybos ir fizinio aktyvumo srityje. Konsultacijų žaliosios knygos rengimo metu paaiškėjo, kad iš ES tikimasi bendradarbiavimo su įvairiomis nacionalinio, regionų ir vietos lygio suinteresuoti subjektai. Be to, pabrėžta, kad būtina užtikrinti Bendrijos įgyvendinamos politikos nuoseklumą ir laikytis daugiasektorio principo;

| 6. | mano, kad šios baltosios knygos tikslas — apibrėžti integruotą ES požiūrį, kuris padėtų sumažinti netinkamos mitybos, nepakankamos fizinės veiklos, antsvorio ir nutukimo keliamas sveikatos problemas; šiuo tikslu, Komiteto manymu, reikia apibrėžti metodologines gaires, kurios yra būtina priemonė siekiant vietos ir regionų lygiu sukurti tikrai sklandžiai veikiantį ir veiksmingą paslaugų tinklą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad šios baltosios knygos tikslas — apibrėžti integruotą ES požiūrį, kuris padėtų sumažinti netinkamos mitybos, nepakankamos fizinės veiklos, antsvorio ir nutukimo keliamas sveikatos problemas; šiuo tikslu, Komiteto manymu, reikia apibrėžti metodologines gaires, kurios yra būtina priemonė siekiant vietos ir regionų lygiu sukurti tikrai sklandžiai veikiantį ir veiksmingą paslaugų tinklą;

| 7. | pabrėžia, kad, siekiant rasti optimalų dėl netinkamos mitybos, antsvorio ir nutukimo kylančių problemų sprendimą, būtina skatinti, kad svarbiausi strateginiai sektoriai papildytų vienas kitą ir susijungtų į visumą (horizontalus požiūris) bei įvairių lygių veiksmus (vertikalus požiūris); |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad, siekiant rasti optimalų dėl netinkamos mitybos, antsvorio ir nutukimo kylančių problemų sprendimą, būtina skatinti, kad svarbiausi strateginiai sektoriai papildytų vienas kitą ir susijungtų į visumą (horizontalus požiūris) bei įvairių lygių veiksmus (vertikalus požiūris);

| 8. | pritaria baltojoje knygoje keliamiems tikslams ir mano, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo yra labai svarbus rengiant įgyvendinimo projektus, galinčius padėti visuose lygiuose mažinti netinkamos mitybos ir nesveiko gyvenimo būdo daromą žalą; |
| --- | --- |

8.

pritaria baltojoje knygoje keliamiems tikslams ir mano, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo yra labai svarbus rengiant įgyvendinimo projektus, galinčius padėti visuose lygiuose mažinti netinkamos mitybos ir nesveiko gyvenimo būdo daromą žalą;

| 9. | pritaria Komisijos nuomonei, kad daugelyje sričių pagrindinis veiklos lygmuo nėra tik nacionalinis ar vietos, bet ir tarptautinis, kai bendradarbiauja įvairių šalių bendruomenės, turinčios kultūrinių, teritorinių ir socialinių panašumų; |
| --- | --- |

9.

pritaria Komisijos nuomonei, kad daugelyje sričių pagrindinis veiklos lygmuo nėra tik nacionalinis ar vietos, bet ir tarptautinis, kai bendradarbiauja įvairių šalių bendruomenės, turinčios kultūrinių, teritorinių ir socialinių panašumų;

| 10. | todėl rekomenduoja, kad ES veikla būtų siekiama papildyti, sustiprinti, koordinuoti ir skleisti nacionaliniu arba regionų lygiu priimtas priemones arba nagrinėti klausimus, kurie dėl savo pobūdžio priskiriami būtent Bendrijos politikos kompetencijai; |
| --- | --- |

10.

todėl rekomenduoja, kad ES veikla būtų siekiama papildyti, sustiprinti, koordinuoti ir skleisti nacionaliniu arba regionų lygiu priimtas priemones arba nagrinėti klausimus, kurie dėl savo pobūdžio priskiriami būtent Bendrijos politikos kompetencijai;

| 11. | įsitikinęs, kad bet kokia strategija bus veiksminga tik tada, jei ją papildys regionuose vykdoma veikla ir konkrečios vietos valdžios institucijų iniciatyvos, todėl mano, kad į Sutarties 152 straipsnyje numatytą ES veiklą reikėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

11.

įsitikinęs, kad bet kokia strategija bus veiksminga tik tada, jei ją papildys regionuose vykdoma veikla ir konkrečios vietos valdžios institucijų iniciatyvos, todėl mano, kad į Sutarties 152 straipsnyje numatytą ES veiklą reikėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 12. | pabrėžia, kad problemos, kylančios dėl netinkamos mitybos, antsvorio ir nutukimo, spręsti įvairiose valstybėse narėse nebūtinai turėtų būti vienas bendras Europos masto sprendimas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad problemos, kylančios dėl netinkamos mitybos, antsvorio ir nutukimo, spręsti įvairiose valstybėse narėse nebūtinai turėtų būti vienas bendras Europos masto sprendimas;

| 13. | vertina tai, kad Komisija pripažįsta valstybių narių mitybos įvairovės ir įvairių strateginių požiūrių Europoje svarbą. Todėl būtina toliau įgyvendinti priemones vietos ir regionų lygiu, kadangi tai arčiausiai piliečių esantis valdžios lygmuo: „Veikti šiais lygmenimis yra būtina, nes tai padės pritaikyti sukurtus ir patvirtintus bendruosius metodus prie konkrečių vietos aplinkybių“; |
| --- | --- |

13.

vertina tai, kad Komisija pripažįsta valstybių narių mitybos įvairovės ir įvairių strateginių požiūrių Europoje svarbą. Todėl būtina toliau įgyvendinti priemones vietos ir regionų lygiu, kadangi tai arčiausiai piliečių esantis valdžios lygmuo: „Veikti šiais lygmenimis yra būtina, nes tai padės pritaikyti sukurtus ir patvirtintus bendruosius metodus prie konkrečių vietos aplinkybių“;

| 14. | mano, kad sveikatos problemoms išspręsti reikės nemažai laiko. Todėl investicijos, skirtos priemonėms kovoti su antsvoriu ir nutukimu, turėtų būti numatomos ne vieneriems metams; |
| --- | --- |

14.

mano, kad sveikatos problemoms išspręsti reikės nemažai laiko. Todėl investicijos, skirtos priemonėms kovoti su antsvoriu ir nutukimu, turėtų būti numatomos ne vieneriems metams;

Veiklos principai

| 15. | laikosi nuomonės, kad nagrinėjant visuomenės sveikatos klausimus, visų pirma su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusius jų aspektus, reikia sujungti įvairių sričių strategijas — nuo mitybos iki sporto, nuo švietimo iki transporto, nuo gamybos iki vartotojų reikalų — ypatingą dėmesį skiriant socialiniam problemos aspektui; tačiau pabrėžia, kad sveikatos aspektas daro didžiausią poveikį biudžetui ir gyvenimo kokybei; |
| --- | --- |

15.

laikosi nuomonės, kad nagrinėjant visuomenės sveikatos klausimus, visų pirma su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusius jų aspektus, reikia sujungti įvairių sričių strategijas — nuo mitybos iki sporto, nuo švietimo iki transporto, nuo gamybos iki vartotojų reikalų — ypatingą dėmesį skiriant socialiniam problemos aspektui; tačiau pabrėžia, kad sveikatos aspektas daro didžiausią poveikį biudžetui ir gyvenimo kokybei;

| 16. | atkreipia dėmesį į didelę spragą, atsiradusią dėl nepakankamo potencialių suinteresuotų subjektų skaičiaus, visų pirma viešajame sektoriuje. Siekiant įgyvendinti projektus, kuriems jau skirti techniniai ir ekonominiai ištekliai, ir užtikrinti, kad bus aiškūs integracijos ir bendradarbiavimo protokolai, reikia įgyvendinti du prioritetus: pirma, reguliariai sudaryti turimų išteklių, skirtų visuomenės sveikatos sektoriui, sąrašą; antra, sudaryti bendradarbiavimo protokolus prieš numatant bet kokio pobūdžio veiksmus; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į didelę spragą, atsiradusią dėl nepakankamo potencialių suinteresuotų subjektų skaičiaus, visų pirma viešajame sektoriuje. Siekiant įgyvendinti projektus, kuriems jau skirti techniniai ir ekonominiai ištekliai, ir užtikrinti, kad bus aiškūs integracijos ir bendradarbiavimo protokolai, reikia įgyvendinti du prioritetus: pirma, reguliariai sudaryti turimų išteklių, skirtų visuomenės sveikatos sektoriui, sąrašą; antra, sudaryti bendradarbiavimo protokolus prieš numatant bet kokio pobūdžio veiksmus;

| 17. | mano, kad pirminė prevencija, padedanti užkirsti kelią ligų atsiradimui, yra veiksmingiausia priemonė sprendžiant antsvorio ir nutukimo, širdies ir kraujagyslių ligų, diabeto, insulto sukeliamas sveikatos problemas. Moksliškai įrodyta, kad mityba ir gyvenimo būdas turi lemiamos reikšmės šių patologijų prevencijai ir atsiradimui. Turėtų būti įgyvendinami antrinės prevencijos projektai, kurių metu būtų stebimos komplikacijos, kitais žodžiais tariant, taikomos nutukimo gydymo priemonės, ir kuriuose dalyvautų nutukę arba antsvorio problemų turintys asmenys; |
| --- | --- |

17.

mano, kad pirminė prevencija, padedanti užkirsti kelią ligų atsiradimui, yra veiksmingiausia priemonė sprendžiant antsvorio ir nutukimo, širdies ir kraujagyslių ligų, diabeto, insulto sukeliamas sveikatos problemas. Moksliškai įrodyta, kad mityba ir gyvenimo būdas turi lemiamos reikšmės šių patologijų prevencijai ir atsiradimui. Turėtų būti įgyvendinami antrinės prevencijos projektai, kurių metu būtų stebimos komplikacijos, kitais žodžiais tariant, taikomos nutukimo gydymo priemonės, ir kuriuose dalyvautų nutukę arba antsvorio problemų turintys asmenys;

| 18. | mano, kad būtina daryti tiesioginę įtaką veiksniams, lemiantiems sveikos ir suderintos mitybos pasirinkimą, ir visiems kitiems susijusiems veiksniams, padedantiems išlaikyti tinkamą svorį: tai fizinis aktyvumas, kultūra, įpročiai ir tradicijos, informacija, socialinės ir ekonominės sąlygos, žemės ūkio produktai, maisto pramonė, infrastruktūra ir transportas; |
| --- | --- |

18.

mano, kad būtina daryti tiesioginę įtaką veiksniams, lemiantiems sveikos ir suderintos mitybos pasirinkimą, ir visiems kitiems susijusiems veiksniams, padedantiems išlaikyti tinkamą svorį: tai fizinis aktyvumas, kultūra, įpročiai ir tradicijos, informacija, socialinės ir ekonominės sąlygos, žemės ūkio produktai, maisto pramonė, infrastruktūra ir transportas;

| 19. | laikosi nuomonės, kad priemonėmis turi būti siekiama šalinti grėsmės sveikatai priežastis, ir kad šios priemonės turi sietis su strateginiais vyriausybiniais sektoriais ir įvairiais valdžios lygmenimis, kad būtų aiškų, jog vietos ir regionų lygmenys turi lemiamos reikšmės projekto sėkmei; |
| --- | --- |

19.

laikosi nuomonės, kad priemonėmis turi būti siekiama šalinti grėsmės sveikatai priežastis, ir kad šios priemonės turi sietis su strateginiais vyriausybiniais sektoriais ir įvairiais valdžios lygmenimis, kad būtų aiškų, jog vietos ir regionų lygmenys turi lemiamos reikšmės projekto sėkmei;

| 20. | mano, jog svarbu, kad Komisijos siūlomoje strategijoje būtų numatyta ją įgyvendinant įtraukti privačiojo sektoriaus dalyvius, pavyzdžiui, maisto pramonę bei pilietinę visuomenę ir vietos lygio suinteresuotus subjektus, pavyzdžiui, mokyklas, kitas mokymo įstaigas ir sveikatos organizacijas, bei jose sukurti ir išplėtoti specialias tarnybas; |
| --- | --- |

20.

mano, jog svarbu, kad Komisijos siūlomoje strategijoje būtų numatyta ją įgyvendinant įtraukti privačiojo sektoriaus dalyvius, pavyzdžiui, maisto pramonę bei pilietinę visuomenę ir vietos lygio suinteresuotus subjektus, pavyzdžiui, mokyklas, kitas mokymo įstaigas ir sveikatos organizacijas, bei jose sukurti ir išplėtoti specialias tarnybas;

| 21. | teigia, kad reikėtų skirti didesnį dėmesį valstybių narių patirčiai, sukauptai, pavyzdžiui, specializuotų mitybos mokslo įstaigų antrosios pakopos specialistų, ir plačiau ją skleisti Bendrijos lygiu. Tai padėtų sumažinti taikomų darbo metodų skirtumus ir sukurti naujas priemones, leidžiančias veiksmingai kovoti su žalingu sveikatai gyvenimo būdu; |
| --- | --- |

21.

teigia, kad reikėtų skirti didesnį dėmesį valstybių narių patirčiai, sukauptai, pavyzdžiui, specializuotų mitybos mokslo įstaigų antrosios pakopos specialistų, ir plačiau ją skleisti Bendrijos lygiu. Tai padėtų sumažinti taikomų darbo metodų skirtumus ir sukurti naujas priemones, leidžiančias veiksmingai kovoti su žalingu sveikatai gyvenimo būdu;

| 22. | pabrėžia, kad per artimiausius keletą metų yra svarbu visapusiškai stebėti; vis dėlto mano, jog būtina dėti dideles pastangas, kad jau dabar būtų įvardyti techniniai ir viešieji subjektai, kuriems bus pavesta šią užduotį atlikti. Be to, reikia skubiai pakoreguoti rodiklius, kuriuos naudoja statistikos institutai, norėdami išsiaiškinti gyventojų mitybos įpročius. Šiuo tikslu būtini nors apytiksliai kiekybiniai duomenys; dėl šių aplinkybių Komitetas mano, kad svarbu stebėti ir vertinti priimtų priemonių poveikį; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad per artimiausius keletą metų yra svarbu visapusiškai stebėti; vis dėlto mano, jog būtina dėti dideles pastangas, kad jau dabar būtų įvardyti techniniai ir viešieji subjektai, kuriems bus pavesta šią užduotį atlikti. Be to, reikia skubiai pakoreguoti rodiklius, kuriuos naudoja statistikos institutai, norėdami išsiaiškinti gyventojų mitybos įpročius. Šiuo tikslu būtini nors apytiksliai kiekybiniai duomenys; dėl šių aplinkybių Komitetas mano, kad svarbu stebėti ir vertinti priimtų priemonių poveikį;

Partneryste pagrįstas metodas

| 23. | įsitikinęs, kad partnerystės skatinimas yra veiksmingiausia priemonė mitybos, antsvorio ir nutukimo problemoms spręsti, ir mano, kad nepakanka laikytis vieno požiūrio. Vienintelis būdas užkirsti kelią sveikatos problemoms, kurias dažniausiai sukelia netinkama mityba, — visiems suinteresuotiems subjektams veikti kartu tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir būtinai vietos lygiu; |
| --- | --- |

23.

įsitikinęs, kad partnerystės skatinimas yra veiksmingiausia priemonė mitybos, antsvorio ir nutukimo problemoms spręsti, ir mano, kad nepakanka laikytis vieno požiūrio. Vienintelis būdas užkirsti kelią sveikatos problemoms, kurias dažniausiai sukelia netinkama mityba, — visiems suinteresuotiems subjektams veikti kartu tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir būtinai vietos lygiu;

| 24. | pritaria, kad tik požiūris, grindžiamas viešojo sektoriaus dalyvių partneryste bei viešojo ir privataus sektorių partneryste, įskaitant ir vartotojų asociacijas, leistų pasiekti kultūrinių, aplinkos ir ekonominių pokyčių, kurie turės įtakos sveikatai kenksmingam elgesiui bei įpročiams. Tačiau koordinavimas ir priežiūra turėtų būti patikėti valstybės institucijoms; |
| --- | --- |

24.

pritaria, kad tik požiūris, grindžiamas viešojo sektoriaus dalyvių partneryste bei viešojo ir privataus sektorių partneryste, įskaitant ir vartotojų asociacijas, leistų pasiekti kultūrinių, aplinkos ir ekonominių pokyčių, kurie turės įtakos sveikatai kenksmingam elgesiui bei įpročiams. Tačiau koordinavimas ir priežiūra turėtų būti patikėti valstybės institucijoms;

| 25. | pabrėžia, kad, siekiant panaikinti socialinius ir ekonominius visuomenės skirtumus, socialinėje srityje vykdomos iniciatyvos, skatinančios vartoti sveikus maisto produktus, turėtų būti orientuotos į gyventojus ir tuo pat metu papildyti „struktūrines“ priemones įtraukiant visus suinteresuotus subjektus: iniciatyvos, kurių tikslas suteikti daugiau žinių, turėtų būti numatytos politikoje, kuria siekiama užtikrinti geresnes sąlygas įsigyti sveikų maisto produktų; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad, siekiant panaikinti socialinius ir ekonominius visuomenės skirtumus, socialinėje srityje vykdomos iniciatyvos, skatinančios vartoti sveikus maisto produktus, turėtų būti orientuotos į gyventojus ir tuo pat metu papildyti „struktūrines“ priemones įtraukiant visus suinteresuotus subjektus: iniciatyvos, kurių tikslas suteikti daugiau žinių, turėtų būti numatytos politikoje, kuria siekiama užtikrinti geresnes sąlygas įsigyti sveikų maisto produktų;

| 26. | mano, kad būtina bendradarbiauti sprendimus sveikatos, ekonomikos, žemės ūkio, sporto ir socialinės politikos srityje priimantiems pareigūnams ir gamintojams, platintojams, mažmenininkams ir vartotojams; |
| --- | --- |

26.

mano, kad būtina bendradarbiauti sprendimus sveikatos, ekonomikos, žemės ūkio, sporto ir socialinės politikos srityje priimantiems pareigūnams ir gamintojams, platintojams, mažmenininkams ir vartotojams;

| 27. | todėl mano, kad veiklai Europos lygiu vykdyti reikia plėtoti partnerystę ir, numatant įgyvendintinus veiksmus, stiprinti vietos tinklus bei nustatyti konkrečias metodologines ir mokslines gaires; be to, laikosi nuomonės, kad reikėtų skatinti įtraukti mitybos mokslą į pasirenkamąsias universitetų programas sveikatos srityje; |
| --- | --- |

27.

todėl mano, kad veiklai Europos lygiu vykdyti reikia plėtoti partnerystę ir, numatant įgyvendintinus veiksmus, stiprinti vietos tinklus bei nustatyti konkrečias metodologines ir mokslines gaires; be to, laikosi nuomonės, kad reikėtų skatinti įtraukti mitybos mokslą į pasirenkamąsias universitetų programas sveikatos srityje;

Vietos tinklų stiprinimas ir Bendrijos politikos vaidmuo

| 28. | pasisako už ir remia idėją, kad ES turėtų būti atsakinga už valstybių narių pastangų koordinavimą, pagrindinių gairių dėl „gerai informuotų vartotojų“, „sveikos ir suderintos mitybos pasiūlymų“, „fizinio aktyvumo“ nustatymą. Be to, ES, per savo komitetus ir Europos maisto saugos tarnybą (EMST) turi atlikti mokslinės paramos funkciją; |
| --- | --- |

28.

pasisako už ir remia idėją, kad ES turėtų būti atsakinga už valstybių narių pastangų koordinavimą, pagrindinių gairių dėl „gerai informuotų vartotojų“, „sveikos ir suderintos mitybos pasiūlymų“, „fizinio aktyvumo“ nustatymą. Be to, ES, per savo komitetus ir Europos maisto saugos tarnybą (EMST) turi atlikti mokslinės paramos funkciją;

| 29. | rekomenduoja atsižvelgti į pagal Europos sveikatingumą skatinančių mokyklų tinklo (ESSMT), kuriam priklauso skirtingų šalių mokyklos, programą sukauptą patirtį ir geriausią praktiką; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja atsižvelgti į pagal Europos sveikatingumą skatinančių mokyklų tinklo (ESSMT), kuriam priklauso skirtingų šalių mokyklos, programą sukauptą patirtį ir geriausią praktiką;

| 30. | todėl mano, kad ES — vykdydama valstybių narių įgyvendinamų priemonių stebėseną — privalo imtis iniciatyvų siekdama padėti skleisti ir tarpusavyje lyginti patirtį ir taip sudaryti galimybę visuotinai įdiegti pačius veiksmingiausius modelius; |
| --- | --- |

30.

todėl mano, kad ES — vykdydama valstybių narių įgyvendinamų priemonių stebėseną — privalo imtis iniciatyvų siekdama padėti skleisti ir tarpusavyje lyginti patirtį ir taip sudaryti galimybę visuotinai įdiegti pačius veiksmingiausius modelius;

| 31. | pabrėžia, kad svarbu organizuoti kasmetinį Europos regionų, kurie parengė ir įgyvendino gerų rezultatų davusį prevencinį modelį, praktikos palyginimą; todėl Komisija turėtų apsvarstyti galimybę sukurti duomenų bazę, kuria naudodamosi valstybės narės galėtų nesunkiai gauti informacijos apie įvairią patirtį; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad svarbu organizuoti kasmetinį Europos regionų, kurie parengė ir įgyvendino gerų rezultatų davusį prevencinį modelį, praktikos palyginimą; todėl Komisija turėtų apsvarstyti galimybę sukurti duomenų bazę, kuria naudodamosi valstybės narės galėtų nesunkiai gauti informacijos apie įvairią patirtį;

| 32. | prašo Europos Komisijos kitam finansų programavimo laikotarpiui struktūriniuose fonduose numatyti specialių lėšų, kurios būtų naudojamos įgyvendinant šioje nuomonėje apibūdintus tikslus; |
| --- | --- |

32.

prašo Europos Komisijos kitam finansų programavimo laikotarpiui struktūriniuose fonduose numatyti specialių lėšų, kurios būtų naudojamos įgyvendinant šioje nuomonėje apibūdintus tikslus;

Valstybių narių veiksmai

| 33. | džiaugiasi, kad Komisija pripažįsta, jog su jos kompetencija susijusių veiksmų tikslas — remti ir papildyti valstybių narių įgyvendinamas priemones; primena, kad EB sutarties 152 straipsnio 2 dalyje nurodoma, jog Bendrija skatina valstybių narių bendradarbiavimą šiame straipsnyje nurodytose srityse ir, prireikus, remia jų veiksmus; pritaria, kad Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imtųsi bet kokios iniciatyvos, kuri būtų naudinga skatinant jų atitinkamos politikos ir programų koordinavimą; pasisako už tai, jog būtina, kad valstybės narės sutelktų savo veiksmus būtent į su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusias problemas; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi, kad Komisija pripažįsta, jog su jos kompetencija susijusių veiksmų tikslas — remti ir papildyti valstybių narių įgyvendinamas priemones; primena, kad EB sutarties 152 straipsnio 2 dalyje nurodoma, jog Bendrija skatina valstybių narių bendradarbiavimą šiame straipsnyje nurodytose srityse ir, prireikus, remia jų veiksmus; pritaria, kad Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imtųsi bet kokios iniciatyvos, kuri būtų naudinga skatinant jų atitinkamos politikos ir programų koordinavimą; pasisako už tai, jog būtina, kad valstybės narės sutelktų savo veiksmus būtent į su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusias problemas;

| 34. | todėl rekomenduoja, kad valstybės narės ir regionai įsipareigotų apsaugoti savo piliečius nuo žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma per radiją ir televiziją, skleidžiamos daug riebalų ir cukraus turinčių maisto produktų reklamos. Be to, valstybės narės ir regionai galėtų nustatyti didesnius reklamos įkainius arba netgi reikalauti, kad kai kurių produktų etiketėje būtų pateikiama papildoma informacija apie kenksmingą šių produktų poveikį sveikatai (pavyzdžiui, būtų galima reikalauti nurodyti, kad produkte esama transriebiųjų rūgščių, sočiųjų riebalų rūgščių, mononesočiųjų ir polinesočiųjų riebalų rūgščių); taip pat mano, kad būtų galima ekonominėmis paskatomis paraginti naudoti „sveikas“ sudedamąsias dalis ir taikyti griežtas ekonomines bausmės priemones už maistingumo požiūriu nesuderintų ar netinkamų maisto produktų naudojimą; |
| --- | --- |

34.

todėl rekomenduoja, kad valstybės narės ir regionai įsipareigotų apsaugoti savo piliečius nuo žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma per radiją ir televiziją, skleidžiamos daug riebalų ir cukraus turinčių maisto produktų reklamos. Be to, valstybės narės ir regionai galėtų nustatyti didesnius reklamos įkainius arba netgi reikalauti, kad kai kurių produktų etiketėje būtų pateikiama papildoma informacija apie kenksmingą šių produktų poveikį sveikatai (pavyzdžiui, būtų galima reikalauti nurodyti, kad produkte esama transriebiųjų rūgščių, sočiųjų riebalų rūgščių, mononesočiųjų ir polinesočiųjų riebalų rūgščių); taip pat mano, kad būtų galima ekonominėmis paskatomis paraginti naudoti „sveikas“ sudedamąsias dalis ir taikyti griežtas ekonomines bausmės priemones už maistingumo požiūriu nesuderintų ar netinkamų maisto produktų naudojimą;

| 35. | mano, kad norint skleisti informaciją apie sveiką gyvenseną itin svarbios virtualios informacijos platinimo priemonės — tai ypač pasakytina apie vaikų ir jaunimo tikslinę grupę. Ankstesnių projektų patirtis yra teigiama, be to, mažomis sąnaudomis pasiekta stebėtinai gerų rezultatų; |
| --- | --- |

35.

mano, kad norint skleisti informaciją apie sveiką gyvenseną itin svarbios virtualios informacijos platinimo priemonės — tai ypač pasakytina apie vaikų ir jaunimo tikslinę grupę. Ankstesnių projektų patirtis yra teigiama, be to, mažomis sąnaudomis pasiekta stebėtinai gerų rezultatų;

Vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmai

| 36. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas siūlyti netinkamų mitybos įpročių „sveikas alternatyvas“ remiantis požiūriu, pagal kurį būtų atsižvelgiama į įvairius gyvenimo etapus, ir informuoti piliečius apie sektiną gerą mitybos praktiką, kurią reikėtų remtis visą gyvenimą; |
| --- | --- |

36.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas siūlyti netinkamų mitybos įpročių „sveikas alternatyvas“ remiantis požiūriu, pagal kurį būtų atsižvelgiama į įvairius gyvenimo etapus, ir informuoti piliečius apie sektiną gerą mitybos praktiką, kurią reikėtų remtis visą gyvenimą;

| 37. | primena, kad visuose regionuose turi būti įgyvendinamos mokymo ir informavimo programos, kad nėštumo laikotarpiu moterys staiga nepriaugtų pernelyg daug svorio, kadangi tai turi tiesioginės įtakos gimsiančiam kūdikiui ir jo svoriui ateityje; be to, pabrėžia, jog reikia vengti, kad per pirmuosius penkis gyvenimo mėnesius ir mokyklinio amžiaus pradžioje nebūtų priaugama per daug svorio, kadangi vėliau tai gali lemti polinkį turėti antsvorio; |
| --- | --- |

37.

primena, kad visuose regionuose turi būti įgyvendinamos mokymo ir informavimo programos, kad nėštumo laikotarpiu moterys staiga nepriaugtų pernelyg daug svorio, kadangi tai turi tiesioginės įtakos gimsiančiam kūdikiui ir jo svoriui ateityje; be to, pabrėžia, jog reikia vengti, kad per pirmuosius penkis gyvenimo mėnesius ir mokyklinio amžiaus pradžioje nebūtų priaugama per daug svorio, kadangi vėliau tai gali lemti polinkį turėti antsvorio;

| 38. | rekomenduoja skatinti tiek masinį, tiek profesionalųjį jaunimo sportą, ir kaip abiejų šių sporto pakraipų vertybes iškelti malonumą, žaidimą ir kiekvieno teisę dalyvauti pagal savo asmenines galimybes, kad būtų skatinamas ne tik pavienių asmenų, bet ir visos šeimos fizinis aktyvumas: judrioje šeimoje gimsta judrūs vaikai; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja skatinti tiek masinį, tiek profesionalųjį jaunimo sportą, ir kaip abiejų šių sporto pakraipų vertybes iškelti malonumą, žaidimą ir kiekvieno teisę dalyvauti pagal savo asmenines galimybes, kad būtų skatinamas ne tik pavienių asmenų, bet ir visos šeimos fizinis aktyvumas: judrioje šeimoje gimsta judrūs vaikai;

| 39. | mano, kad reikia priešintis „patogumo“ kultūrai: pramoninė maisto gamyba yra pinklės, valgymo malonumą pavertusios pasirinkimu tarp riebių ir daug cukraus turinčių maisto produktų ir griežtų dietų; |
| --- | --- |

39.

mano, kad reikia priešintis „patogumo“ kultūrai: pramoninė maisto gamyba yra pinklės, valgymo malonumą pavertusios pasirinkimu tarp riebių ir daug cukraus turinčių maisto produktų ir griežtų dietų;

| 40. | apgailestauja, kad judėjimo teikiamas malonumas dažnai sumažinamas iki treniruotės, kuriai daugelis priešinasi dėl priverstinės tokios veiklos formos; |
| --- | --- |

40.

apgailestauja, kad judėjimo teikiamas malonumas dažnai sumažinamas iki treniruotės, kuriai daugelis priešinasi dėl priverstinės tokios veiklos formos;

| 41. | dar kartą pabrėžia, kad pritaria vaikų ir jaunimo žaidimams: be abejonės, labai svarbu, kaip pabrėžiama baltojoje knygoje, turėti daugiau informacijos apie tai, kas lemia mitybos įpročius. Tačiau taip pat būtina palaikyti, laikantis modernaus požiūrio, naują socialinę kultūrą, analogišką tai, kuri sudarė tradicinės visuomenės pagrindą, kai beveik nebuvo nutukimo ir netinkamo gyvenimo būdo sukeltų ligų; |
| --- | --- |

41.

dar kartą pabrėžia, kad pritaria vaikų ir jaunimo žaidimams: be abejonės, labai svarbu, kaip pabrėžiama baltojoje knygoje, turėti daugiau informacijos apie tai, kas lemia mitybos įpročius. Tačiau taip pat būtina palaikyti, laikantis modernaus požiūrio, naują socialinę kultūrą, analogišką tai, kuri sudarė tradicinės visuomenės pagrindą, kai beveik nebuvo nutukimo ir netinkamo gyvenimo būdo sukeltų ligų;

| 42. | ragina sugrąžinti erdvę žmogui ir žmogiškumui: būtina skatinti nevaržomus vaikų ir jaunimo žaidimus tiek mokykloje, tiek ir paliekant erdvės namuose ir miestuose. Automobilių stovėjimo aikštelių erdvę pavertus lauko žaidimų vieta būtų ne tik užkertamas kelias antsvoriui ir nutukimui, bet ir padėtų išvengti aukšto kraujospūdžio ir širdies bei kraujagyslių ligų, kurios yra pagrindinė mirtingumo priežastis Europoje; |
| --- | --- |

42.

ragina sugrąžinti erdvę žmogui ir žmogiškumui: būtina skatinti nevaržomus vaikų ir jaunimo žaidimus tiek mokykloje, tiek ir paliekant erdvės namuose ir miestuose. Automobilių stovėjimo aikštelių erdvę pavertus lauko žaidimų vieta būtų ne tik užkertamas kelias antsvoriui ir nutukimui, bet ir padėtų išvengti aukšto kraujospūdžio ir širdies bei kraujagyslių ligų, kurios yra pagrindinė mirtingumo priežastis Europoje;

| 43. | rekomenduoja, vykdant teritorijų planavimą, įrengti pėsčiųjų takus, kuriais mokiniai galėtų saugiai pasiekti visų tipų ir lygių mokymo įstaigas, taip pat numatyti saugius sporto įrenginius, žaidimų aikšteles ir poilsio infrastruktūrą; |
| --- | --- |

43.

rekomenduoja, vykdant teritorijų planavimą, įrengti pėsčiųjų takus, kuriais mokiniai galėtų saugiai pasiekti visų tipų ir lygių mokymo įstaigas, taip pat numatyti saugius sporto įrenginius, žaidimų aikšteles ir poilsio infrastruktūrą;

Sveikos mitybos skatinimas

| 44. | ragina aktyviai įsijungti į PSO remiamą sveikų miestų judėjimą. Tai ne tik sveika žmonių mitybą, bet ir sveikos aplinkos palaikymas, aktyvus gyvenimas bendruomenėje, visapusiškas judėjimas kaip sveikatos šaltinis; |
| --- | --- |

44.

ragina aktyviai įsijungti į PSO remiamą sveikų miestų judėjimą. Tai ne tik sveika žmonių mitybą, bet ir sveikos aplinkos palaikymas, aktyvus gyvenimas bendruomenėje, visapusiškas judėjimas kaip sveikatos šaltinis;

| 45. | laikosi nuomonės, kad būtina numatyti reguliarias švietimo mitybos klausimais kampanijas (raginti vartoti mažiau gyvūninių riebalų, daugiau vaisių ir daržovių) ir skatinti kartu su Europos Komisija parengti „regionines gaires“; |
| --- | --- |

45.

laikosi nuomonės, kad būtina numatyti reguliarias švietimo mitybos klausimais kampanijas (raginti vartoti mažiau gyvūninių riebalų, daugiau vaisių ir daržovių) ir skatinti kartu su Europos Komisija parengti „regionines gaires“;

| 46. | mano, jog labai svarbu, kad vartotojai būtų geriau informuojami apie jų mitybos ir gyvenimo būdo įtaką sveikatai ir pabrėžia, kad būtina saugoti juos nuo klaidinančios arba bent jau paslėptos reklamos. Šiuo tikslu ES galėtų pasinaudoti Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslinėmis žiniomis, pavyzdžiui, apie kai kurių maisto produktų sudėtį, maisto priedų naudojimą arba kaip nustatyti reklamoje ir ženklinimo sistemoje nurodomos informacijos teisingumą; |
| --- | --- |

46.

mano, jog labai svarbu, kad vartotojai būtų geriau informuojami apie jų mitybos ir gyvenimo būdo įtaką sveikatai ir pabrėžia, kad būtina saugoti juos nuo klaidinančios arba bent jau paslėptos reklamos. Šiuo tikslu ES galėtų pasinaudoti Europos maisto saugos tarnybos (EMST) mokslinėmis žiniomis, pavyzdžiui, apie kai kurių maisto produktų sudėtį, maisto priedų naudojimą arba kaip nustatyti reklamoje ir ženklinimo sistemoje nurodomos informacijos teisingumą;

| 47. | mano, kad reikėtų skatinti parengti švietimo mitybos klausimais programas visų tipų ir visų lygių mokymo įstaigose didelį dėmesį skiriant ikimokyklinio ugdymo įstaigoms ir pradinėms mokykloms; |
| --- | --- |

47.

mano, kad reikėtų skatinti parengti švietimo mitybos klausimais programas visų tipų ir visų lygių mokymo įstaigose didelį dėmesį skiriant ikimokyklinio ugdymo įstaigoms ir pradinėms mokykloms;

| 48. | siūlo, siekiant nuo pat mokyklinio amžiaus skatinti sveiką mitybą, tiesiogiai dalyvauti mokyklų maitinimo sektoriui, šeimoms, pedagogams, pediatrams ir mokyklų medicinos tarnyboms — visiems galintiems atlikti svarbų vaidmenį švietimo mitybos klausimais srityje; |
| --- | --- |

48.

siūlo, siekiant nuo pat mokyklinio amžiaus skatinti sveiką mitybą, tiesiogiai dalyvauti mokyklų maitinimo sektoriui, šeimoms, pedagogams, pediatrams ir mokyklų medicinos tarnyboms — visiems galintiems atlikti svarbų vaidmenį švietimo mitybos klausimais srityje;

| 49. | mano, kad būtina atidžiai stebėti antsvorio ir (arba) nutukimo, ypač mokyklinio amžiaus vaikų, reiškinį vertinant įgyvendinamas prevencijos iniciatyvas ir ypatingą dėmesį skiriant mitybos sutrikimams; |
| --- | --- |

49.

mano, kad būtina atidžiai stebėti antsvorio ir (arba) nutukimo, ypač mokyklinio amžiaus vaikų, reiškinį vertinant įgyvendinamas prevencijos iniciatyvas ir ypatingą dėmesį skiriant mitybos sutrikimams;

Fizinio aktyvumo skatinimas

| 50. | palankiai vertina labai intensyvias ir plataus masto informavimo kampanijas, kurios vykdomos pasitelkiant pagrindines informavimo priemones, ir pritaria iniciatyvai išleisti plačiajai visuomenei skirtų ir kasdieninį fizinį aktyvumą, nebūtinai siejamą su uždaromis ir (arba) specialiai sportui skirtoms vietoms (sporto aikštelės), propaguojančių informacinių vadovų; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina labai intensyvias ir plataus masto informavimo kampanijas, kurios vykdomos pasitelkiant pagrindines informavimo priemones, ir pritaria iniciatyvai išleisti plačiajai visuomenei skirtų ir kasdieninį fizinį aktyvumą, nebūtinai siejamą su uždaromis ir (arba) specialiai sportui skirtoms vietoms (sporto aikštelės), propaguojančių informacinių vadovų;

| 51. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įgyvendinti fizinį aktyvumą skatinančias iniciatyvas, pavyzdžiui, strateginėse viešųjų pastatų vietose (pvz., prie įėjimo į liftą) pakabinti užrašus, raginančius lipti laiptais užuot naudojusis liftu; |
| --- | --- |

51.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įgyvendinti fizinį aktyvumą skatinančias iniciatyvas, pavyzdžiui, strateginėse viešųjų pastatų vietose (pvz., prie įėjimo į liftą) pakabinti užrašus, raginančius lipti laiptais užuot naudojusis liftu;

| 52. | ragina mokyklų, visų pirma pagrindinio ugdymo, programose daugiau dėmesio skirti fizinio aktyvumo svarbai. Šiuo tikslu mokytojai turi būti deramai informuojami ir skatinami optimaliai naudoti visose mokyklose esančią struktūrinę įrangą ir siekti, kad fizinė veikla būtų laikoma oria ir naudinga veikla; |
| --- | --- |

52.

ragina mokyklų, visų pirma pagrindinio ugdymo, programose daugiau dėmesio skirti fizinio aktyvumo svarbai. Šiuo tikslu mokytojai turi būti deramai informuojami ir skatinami optimaliai naudoti visose mokyklose esančią struktūrinę įrangą ir siekti, kad fizinė veikla būtų laikoma oria ir naudinga veikla;

| 53. | džiaugiasi, kad, bendradarbiaujant viešojo sektoriaus institucijoms ir vietos organizacijoms bei asociacijoms padidėjo struktūruotos fizinės veiklos suaugusiems pasiūla; pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti veikloje (registracijos mokestis, tikslinei grupei pritaikytas darbo grafikas) ir užtikrinti siūlomų iniciatyvų kokybę (veiklos pobūdis, trukmė, tinkamos patalpos, susisiekimą palengvinanti transporto sistema, instruktorių mokymas ir kvalifikacija); |
| --- | --- |

53.

džiaugiasi, kad, bendradarbiaujant viešojo sektoriaus institucijoms ir vietos organizacijoms bei asociacijoms padidėjo struktūruotos fizinės veiklos suaugusiems pasiūla; pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti veikloje (registracijos mokestis, tikslinei grupei pritaikytas darbo grafikas) ir užtikrinti siūlomų iniciatyvų kokybę (veiklos pobūdis, trukmė, tinkamos patalpos, susisiekimą palengvinanti transporto sistema, instruktorių mokymas ir kvalifikacija);

| 54. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali propaguoti gyventojų fizinį aktyvumą: šiuo tikslu panaudoti vietos aplinkos išteklius ir plėtoti miesto maršrutus (dviračių takai, pasivaikščiojimų zonos, saugios nemotorinės transporto priemonės) arba išnaudoti regiono laisvalaikio veiklos galimybes (važinėjimas dviračiu ir vaikščiojimas pėsčiomis), įrengti lengvai prieinamus maršrutus, kad žmonės su negalia tai pat galėtų pasinaudoti judėjimo teise; |
| --- | --- |

54.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali propaguoti gyventojų fizinį aktyvumą: šiuo tikslu panaudoti vietos aplinkos išteklius ir plėtoti miesto maršrutus (dviračių takai, pasivaikščiojimų zonos, saugios nemotorinės transporto priemonės) arba išnaudoti regiono laisvalaikio veiklos galimybes (važinėjimas dviračiu ir vaikščiojimas pėsčiomis), įrengti lengvai prieinamus maršrutus, kad žmonės su negalia tai pat galėtų pasinaudoti judėjimo teise;

| 55. | pritaria, jog būtina sveikatos srities specialistams rengti mokymus apie gyventojų fizinio aktyvumo skatinimo svarbą. Bendrosios praktikos gydytojai turėtų būti susipažinę su tarptautinėmis rekomendacijomis, kurių veiksmingumas įrodytas, turėti visą informaciją apie veiklos rūšis, kurias jie galėtų rekomenduoti, ir apie jų teritorijoje esančias galimybes, kad, prireikus, galėtų tinkamai atlikti savo kaip patarėjo funkciją; į pagrindinio profesinio ir tolesnio medicinos personalo, visų pirma gydytojų, mokymo programas turėtų būti įtrauktas ir sveikatinimas; |
| --- | --- |

55.

pritaria, jog būtina sveikatos srities specialistams rengti mokymus apie gyventojų fizinio aktyvumo skatinimo svarbą. Bendrosios praktikos gydytojai turėtų būti susipažinę su tarptautinėmis rekomendacijomis, kurių veiksmingumas įrodytas, turėti visą informaciją apie veiklos rūšis, kurias jie galėtų rekomenduoti, ir apie jų teritorijoje esančias galimybes, kad, prireikus, galėtų tinkamai atlikti savo kaip patarėjo funkciją; į pagrindinio profesinio ir tolesnio medicinos personalo, visų pirma gydytojų, mokymo programas turėtų būti įtrauktas ir sveikatinimas;

Privačiojo sektoriaus vaidmuo

| 56. | mano, kad privatusis sektorius turi atlikti lemiamą vaidmenį padedant vartotojams pasirinkti ir užtikrinant jiems sąlygas pasinaudoti galimybe rinktis gyventi sveikai — jų veikla šioje srityje gali papildyti valstybės politiką ir teisės aktų leidybos iniciatyvas Europos ir nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

56.

mano, kad privatusis sektorius turi atlikti lemiamą vaidmenį padedant vartotojams pasirinkti ir užtikrinant jiems sąlygas pasinaudoti galimybe rinktis gyventi sveikai — jų veikla šioje srityje gali papildyti valstybės politiką ir teisės aktų leidybos iniciatyvas Europos ir nacionaliniu lygiu;

| 57. | siekiant kuo geriau pasinaudoti Komisijos siūloma partneryste, pritaria, kad didelių centrų, kuriuose apsilanko daug žmonių (pvz., prekybos centrai, „išparduotuvės“), vadovai, maitinimo įstaigos ir platintojai dalyvautų sveikų patiekalų gamyboje ir skatintų vartotojus juos rinktis išskirdami šiuos patiekalus valgiaraščiuose; |
| --- | --- |

57.

siekiant kuo geriau pasinaudoti Komisijos siūloma partneryste, pritaria, kad didelių centrų, kuriuose apsilanko daug žmonių (pvz., prekybos centrai, „išparduotuvės“), vadovai, maitinimo įstaigos ir platintojai dalyvautų sveikų patiekalų gamyboje ir skatintų vartotojus juos rinktis išskirdami šiuos patiekalus valgiaraščiuose;

| 58. | ragina maisto pramonę, savanoriškai arba bendradarbiaujant su vartotojų asociacijomis, parengti „elgesio kodeksus“ ir (arba) „pakeisti“ gaminamų produktų sudėtį kalorijų ir maistinės vertės požiūriu taikant paskatas, įskaitant ekonomines, įmonėms, nusprendusioms plėtoti veiklą šia kryptimi; |
| --- | --- |

58.

ragina maisto pramonę, savanoriškai arba bendradarbiaujant su vartotojų asociacijomis, parengti „elgesio kodeksus“ ir (arba) „pakeisti“ gaminamų produktų sudėtį kalorijų ir maistinės vertės požiūriu taikant paskatas, įskaitant ekonomines, įmonėms, nusprendusioms plėtoti veiklą šia kryptimi;

| 59. | įsitikinęs, kad žiniasklaida (televizija, radijas, internetas ir spauda) įvairiomis partnerystės formomis galėtų dalyvauti švietimo mitybos klausimais kampanijose ir priimti savireguliavimo kodeksus dėl „žalingos“ reklamos; |
| --- | --- |

59.

įsitikinęs, kad žiniasklaida (televizija, radijas, internetas ir spauda) įvairiomis partnerystės formomis galėtų dalyvauti švietimo mitybos klausimais kampanijose ir priimti savireguliavimo kodeksus dėl „žalingos“ reklamos;

| 60. | pritaria, kad reikia stiprinti valstybės įstaigų ir išorės organizacijų, kurios nepriklauso sveikatos sektoriui, tačiau veikia maisto produktų gamybos (pvz., žemės ūkis) ir platinimo srityje, ryšius ir daugiau dėmesio skirti vietos lygiu veikiantiems subjektams; |
| --- | --- |

60.

pritaria, kad reikia stiprinti valstybės įstaigų ir išorės organizacijų, kurios nepriklauso sveikatos sektoriui, tačiau veikia maisto produktų gamybos (pvz., žemės ūkis) ir platinimo srityje, ryšius ir daugiau dėmesio skirti vietos lygiu veikiantiems subjektams;

Tarptautinis bendradarbiavimas

| 61. | primena, kad EB sutarties 152 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad Bendrija ir valstybės narės skatina bendradarbiavimą visuomenės sveikatos srityje su trečiosiomis šalimis ir šioje srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

61.

primena, kad EB sutarties 152 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad Bendrija ir valstybės narės skatina bendradarbiavimą visuomenės sveikatos srityje su trečiosiomis šalimis ir šioje srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis;

| 62. | pabrėžia, kad regionams būtų tikslinga veikti sutartinai ir bendradarbiaujant su įvairiomis nacionalinėmis ministerijomis (sveikatos, socialinės politikos, švietimo ir kt.); šiuo tikslu rekomenduoja bendradarbiauti su Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos regionų biuru, kuris jau pasiūlė koordinuoti kitų tarptautinių organizacijų (FAO, UNICEF, TDO, OECD) veiksmus siekiant paremti iniciatyvų, kurių tikslas — nustatyti įvairių regionų poreikius, įgyvendinimą; įvertinti susidariusią padėtį, tendencijas ir įgyvendinamas strategijas; surinkti, išanalizuoti ir išplatinti mokslinę informaciją apie įgyvendinamų priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad regionams būtų tikslinga veikti sutartinai ir bendradarbiaujant su įvairiomis nacionalinėmis ministerijomis (sveikatos, socialinės politikos, švietimo ir kt.); šiuo tikslu rekomenduoja bendradarbiauti su Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos regionų biuru, kuris jau pasiūlė koordinuoti kitų tarptautinių organizacijų (FAO, UNICEF, TDO, OECD) veiksmus siekiant paremti iniciatyvų, kurių tikslas — nustatyti įvairių regionų poreikius, įgyvendinimą; įvertinti susidariusią padėtį, tendencijas ir įgyvendinamas strategijas; surinkti, išanalizuoti ir išplatinti mokslinę informaciją apie įgyvendinamų priemonių veiksmingumą;

| 63. | mano, kad būtina bendradarbiauti su PSO kuriant mitybos ir fizinio aktyvumo priežiūros sistemą ir numatant priimti antrąjį maisto ir mitybos veiksmų planą; |
| --- | --- |

63.

mano, kad būtina bendradarbiauti su PSO kuriant mitybos ir fizinio aktyvumo priežiūros sistemą ir numatant priimti antrąjį maisto ir mitybos veiksmų planą;

| 64. | pabrėžia būtinybę bendradarbiauti su šalimis, kurios jau sukūrė nutukimo mažinimo strategijas, siekiant pasidalyti patirtimi ir žiniomis; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia būtinybę bendradarbiauti su šalimis, kurios jau sukūrė nutukimo mažinimo strategijas, siekiant pasidalyti patirtimi ir žiniomis;

| 65. | pritaria, kad reikia skleisti žinias apie vietos gyventojų įpročius ir gyvenimo būdą, kurie gali užkirsti kelią antsvoriui, nutukimui ir medžiagų apykaitos sutrikimams (diabetas, degeneracinės ligos); todėl primena PSO raginimą įvairių tautų gyventojams ir etninėms grupėms grįžti prie tradicinių gydymo ir gyvenimo būdų; |
| --- | --- |

65.

pritaria, kad reikia skleisti žinias apie vietos gyventojų įpročius ir gyvenimo būdą, kurie gali užkirsti kelią antsvoriui, nutukimui ir medžiagų apykaitos sutrikimams (diabetas, degeneracinės ligos); todėl primena PSO raginimą įvairių tautų gyventojams ir etninėms grupėms grįžti prie tradicinių gydymo ir gyvenimo būdų;

| 66. | pritaria iniciatyvai atlikti epidemiologinius antsvorio, nutukimo ir diabeto tyrimus, kadangi padėtis šiuo metu yra kritiška. |
| --- | --- |

66.

pritaria iniciatyvai atlikti epidemiologinius antsvorio, nutukimo ir diabeto tyrimus, kadangi padėtis šiuo metu yra kritiška.

2008 m. vasario 6 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/40

---

Regionų komiteto nuomonė — Baltoji knyga dėl sporto

(2008/C 105/09)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad sportas yra svarbi visų gyventojų sluoksnių integraciją skatinanti priemonė ir kad sportas skatina kiekvieno asmens pasirengimą veikti ir ugdo tokias esmines vertybes kaip sąžiningumas, tolerancija ir solidarumas; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad sportas yra svarbi visų gyventojų sluoksnių integraciją skatinanti priemonė ir kad sportas skatina kiekvieno asmens pasirengimą veikti ir ugdo tokias esmines vertybes kaip sąžiningumas, tolerancija ir solidarumas;

| — | mano, kad stiprūs ir sveiki gyventojai — jauni ir vyresnio amžiaus asmenys, vyrai ir moterys — yra ekonomikos augimo, konkurencingumo ir apskritai gerovės kūrimo Europoje pagrindas ir varomoji jėga, taigi, padeda siekti Lisabonos strategijos tikslų; |
| --- | --- |

—

mano, kad stiprūs ir sveiki gyventojai — jauni ir vyresnio amžiaus asmenys, vyrai ir moterys — yra ekonomikos augimo, konkurencingumo ir apskritai gerovės kūrimo Europoje pagrindas ir varomoji jėga, taigi, padeda siekti Lisabonos strategijos tikslų;

| — | palankiai vertina Komisijos baltąją knygą, kuria skatinamas sportas kaip stiprėjantis ir švietimo, sveikatos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu svarbus reiškinys, padedantis siekti strateginių Europos Sąjungos tikslų — solidarumo ir gerovės; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Komisijos baltąją knygą, kuria skatinamas sportas kaip stiprėjantis ir švietimo, sveikatos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu svarbus reiškinys, padedantis siekti strateginių Europos Sąjungos tikslų — solidarumo ir gerovės;

| — | susirūpinęs dėl tikslų, nurodytų Komisijos baltojoje knygoje dėl sporto, kadangi atpažįstamos aiškios tendencijos išplėsti ES įgaliojimus sporto srityje, kurių tikslai viršytų dabartines Nicos deklaracijos nuostatas ir galiojančias sutartines nuostatas; |
| --- | --- |

—

susirūpinęs dėl tikslų, nurodytų Komisijos baltojoje knygoje dėl sporto, kadangi atpažįstamos aiškios tendencijos išplėsti ES įgaliojimus sporto srityje, kurių tikslai viršytų dabartines Nicos deklaracijos nuostatas ir galiojančias sutartines nuostatas;

| — | pritaria Komisijai, kad struktūruotas dialogas su suinteresuotais sporto srities atstovais ES sporto forumo ir teminių diskusijų metu galėtų tapti svarbiu indėliu į Europoje vykstančias diskusijas dėl sporto. Todėl Komitetas mano, kad atsižvelgiant į jo vaidmenį jis turėtų aktyviai dalyvauti plėtojant šį dialogą. |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijai, kad struktūruotas dialogas su suinteresuotais sporto srities atstovais ES sporto forumo ir teminių diskusijų metu galėtų tapti svarbiu indėliu į Europoje vykstančias diskusijas dėl sporto. Todėl Komitetas mano, kad atsižvelgiant į jo vaidmenį jis turėtų aktyviai dalyvauti plėtojant šį dialogą.

| Pranešėja | : | Helma KUHN-THEIS (DE/ELP) Saro krašto parlamento narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Helma KUHN-THEIS (DE/ELP) Saro krašto parlamento narė

Pamatinis dokumentas

Baltoji knyga dėl sporto (pateikė Komisija)

COM(2007) 391 galutinis — SEK(2007) 932 — SEK(2007) 934 — SEK(2007) 935 — SEK(2007) 936

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pažymi, kad sportas yra neatsiejama Europos visuomenės ir daugelio piliečių kasdieninio gyvenimo dalis; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad sportas yra neatsiejama Europos visuomenės ir daugelio piliečių kasdieninio gyvenimo dalis;

| 2. | pabrėžia, kad sportas stiprina sveikatą ir padeda išvengti ligų, visų pirma atsirandančių dėl nepakankamo judėjimo ir neteisingos mitybos; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad sportas stiprina sveikatą ir padeda išvengti ligų, visų pirma atsirandančių dėl nepakankamo judėjimo ir neteisingos mitybos;

| 3. | pabrėžia, kad sportas visapusiškai formuoja augančią kartą ir padeda ugdyti vaikus ir jaunuolius, kad jie taptų išsilavinusiomis, atsakingomis ir stipraus charakterio asmenybėmis; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad sportas visapusiškai formuoja augančią kartą ir padeda ugdyti vaikus ir jaunuolius, kad jie taptų išsilavinusiomis, atsakingomis ir stipraus charakterio asmenybėmis;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad sportas yra svarbi visų gyventojų sluoksnių integraciją skatinanti priemonė: vargu, ar rasime kitą bendro visuomenės gyvenimo sritį, kurioje būtų galimas toks darnus imigrantų ir vietos gyventojų, žmonių su negalia ir sveikų, senų ir jaunų žmonių sambūvis; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad sportas yra svarbi visų gyventojų sluoksnių integraciją skatinanti priemonė: vargu, ar rasime kitą bendro visuomenės gyvenimo sritį, kurioje būtų galimas toks darnus imigrantų ir vietos gyventojų, žmonių su negalia ir sveikų, senų ir jaunų žmonių sambūvis;

| 5. | mano, kad stiprūs ir sveiki gyventojai — jauni ir senyvo amžiaus, vyrai ir moterys — yra ekonomikos augimo, konkurencingumo ir apskritai didesnės gerovės kūrimo Europoje pagrindas ir varomoji jėga, taigi, padeda siekti Lisabonos strategijos tikslų; |
| --- | --- |

5.

mano, kad stiprūs ir sveiki gyventojai — jauni ir senyvo amžiaus, vyrai ir moterys — yra ekonomikos augimo, konkurencingumo ir apskritai didesnės gerovės kūrimo Europoje pagrindas ir varomoji jėga, taigi, padeda siekti Lisabonos strategijos tikslų;

| 6. | pažymi, kad sportas skatina kiekvieno asmens pasirengimą veikti ir ugdo tokias esmines vertybes kaip sąžiningumas, tolerancija ir solidarumas; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad sportas skatina kiekvieno asmens pasirengimą veikti ir ugdo tokias esmines vertybes kaip sąžiningumas, tolerancija ir solidarumas;

| 7. | todėl palankiai vertina Komisijos baltąją knygą, kuria skatinamas sportas kaip stiprėjantis ir švietimo, sveikatos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu svarbus reiškinys, padedantis siekti strateginių Europos Sąjungos tikslų — solidarumo ir gerovės; |
| --- | --- |

7.

todėl palankiai vertina Komisijos baltąją knygą, kuria skatinamas sportas kaip stiprėjantis ir švietimo, sveikatos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu svarbus reiškinys, padedantis siekti strateginių Europos Sąjungos tikslų — solidarumo ir gerovės;

| 8. | vis dėlto mano, kad sporte taip pat susiduriama su naujais Europos visuomenei kylančiais pavojais ir problemomis, pvz., ekonominiu spaudimu, jaunų žaidėjų išnaudojimu, dopingu, rasizmu, smurtu, korupcija ir pinigų plovimu; |
| --- | --- |

8.

vis dėlto mano, kad sporte taip pat susiduriama su naujais Europos visuomenei kylančiais pavojais ir problemomis, pvz., ekonominiu spaudimu, jaunų žaidėjų išnaudojimu, dopingu, rasizmu, smurtu, korupcija ir pinigų plovimu;

| 9. | be to, susirūpinęs dėl tikslų, nurodytų Komisijos baltojoje knygoje dėl sporto, kadangi atpažįstamos aiškios tendencijos išplėsti ES įgaliojimus sporto srityje, kurių tikslai viršytų dabartines Nicos deklaracijos nuostatas ir galiojančias sutartines nuostatas. Sporto organizacijų autonomija ir valstybių narių bei regionų ir vietos savivaldos institucijų įgaliojimai negali būti pažeisti. Todėl pabrėžia, kad Bendrijos įgaliojimai sporto srityje yra riboti; |
| --- | --- |

9.

be to, susirūpinęs dėl tikslų, nurodytų Komisijos baltojoje knygoje dėl sporto, kadangi atpažįstamos aiškios tendencijos išplėsti ES įgaliojimus sporto srityje, kurių tikslai viršytų dabartines Nicos deklaracijos nuostatas ir galiojančias sutartines nuostatas. Sporto organizacijų autonomija ir valstybių narių bei regionų ir vietos savivaldos institucijų įgaliojimai negali būti pažeisti. Todėl pabrėžia, kad Bendrijos įgaliojimai sporto srityje yra riboti;

| 10. | tuo remdamasis vis dėlto pritartų, jei Komisija paramos, koordinavimo ir papildomosiomis priemonėmis remtų sportą valstybėse narėse ir propaguotų socialines, ugdymo, sveikatos ir kultūrines vertybes, nepažeisdama valstybių narių ir sporto organizacijų autonomijos ir įgaliojimų; |
| --- | --- |

10.

tuo remdamasis vis dėlto pritartų, jei Komisija paramos, koordinavimo ir papildomosiomis priemonėmis remtų sportą valstybėse narėse ir propaguotų socialines, ugdymo, sveikatos ir kultūrines vertybes, nepažeisdama valstybių narių ir sporto organizacijų autonomijos ir įgaliojimų;

| 11. | atsižvelgdamas į aplinkybę, kad iki 2011 m. nebus galima sukurti savarankiškos ES paramos programos sportui, ragina 2009 m. ES biudžete numatyti biudžeto eilutę, skirtą Baltajai knygai dėl sporto įgyvendinti reikalingoms parengiamosioms priemonėms ir bandomiesiems projektams; be to, rekomenduoja plačiai skleisti informaciją apie šiuo metu esančias ir būsimas finansavimo galimybes sporto srityje; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgdamas į aplinkybę, kad iki 2011 m. nebus galima sukurti savarankiškos ES paramos programos sportui, ragina 2009 m. ES biudžete numatyti biudžeto eilutę, skirtą Baltajai knygai dėl sporto įgyvendinti reikalingoms parengiamosioms priemonėms ir bandomiesiems projektams; be to, rekomenduoja plačiai skleisti informaciją apie šiuo metu esančias ir būsimas finansavimo galimybes sporto srityje;

| 12. | pasisako už tai, kad sportas būtų labiau nei iki šiol susietas su ES politika ir ES paramos programomis. Regionų komitetas mano, kad sporto įtraukimas į sutartį, keičiančią Europos Sąjungos sutartį, ir Europos bendrijos steigimo sutartį yra pakankamas teisinis pagrindas į jį aiškiai atsižvelgti numatant lėšas paramos, koordinavimo ir papildomosioms priemonėms būsimu finansavimo laikotarpiu, prasidėsiančiu 2013 m.; |
| --- | --- |

12.

pasisako už tai, kad sportas būtų labiau nei iki šiol susietas su ES politika ir ES paramos programomis. Regionų komitetas mano, kad sporto įtraukimas į sutartį, keičiančią Europos Sąjungos sutartį, ir Europos bendrijos steigimo sutartį yra pakankamas teisinis pagrindas į jį aiškiai atsižvelgti numatant lėšas paramos, koordinavimo ir papildomosioms priemonėms būsimu finansavimo laikotarpiu, prasidėsiančiu 2013 m.;

| 13. | prašo savo narių regionų lygiu paremti Baltojoje knygoje pateiktus raginimus įtraukti sportą įgyvendinant ES paramos priemones, finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai; |
| --- | --- |

13.

prašo savo narių regionų lygiu paremti Baltojoje knygoje pateiktus raginimus įtraukti sportą įgyvendinant ES paramos priemones, finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai;

| 14. | palankiai vertina, kad Baltojoje knygoje sporto integravimas laikomas svarbiausiu uždaviniu ir prašo Komisijos reguliariai rengti ataskaitas dėl jo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina, kad Baltojoje knygoje sporto integravimas laikomas svarbiausiu uždaviniu ir prašo Komisijos reguliariai rengti ataskaitas dėl jo įgyvendinimo;

Dėl visuomenės sveikatos stiprinimo skatinant didesnį fizinį aktyvumą

| 15. | mano, kad Komisija pripažino problemą ir savo viena kitą papildančiomis baltosiomis knygomis dėl sporto ir dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti viršvalstybiniu lygiu atkreipia dėmesį į būtinybę imtis veiksmų ir nurodo galimus sprendimų būdus; |
| --- | --- |

15.

mano, kad Komisija pripažino problemą ir savo viena kitą papildančiomis baltosiomis knygomis dėl sporto ir dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti viršvalstybiniu lygiu atkreipia dėmesį į būtinybę imtis veiksmų ir nurodo galimus sprendimų būdus;

| 16. | mano, kad sporto organizacijų dalyvavimas stiprinant visuomenės sveikatą pasitelkiant didesnį fizinį aktyvumą yra savaime suprantamas dalykas, kadangi sporto organizacijų struktūrą sudaro draugijos ir asociacijos, todėl jos gali pasiekti didelę tikslinę grupę. Jis pritaria Komisijos ketinimui kurti tinklus, kuriuose bus galima keistis informacija ir gerąja patirtimi, ypač susijusia su jaunimu, ir sutelkti dėmesį į mėgėjų sporto poreikius bei teikti jiems nematerialią ir finansinę paramą; be to, pabrėžia sektorių bendradarbiavimo šiuo klausimu svarbą, kadangi bendra veikla Bendrijos lygiu gali turėti teigiamos įtakos nacionalinėms administracinėms struktūroms, kurios turi skirtingus įvairių sektorių padalinius (sporto, sveikatos, švietimo); |
| --- | --- |

16.

mano, kad sporto organizacijų dalyvavimas stiprinant visuomenės sveikatą pasitelkiant didesnį fizinį aktyvumą yra savaime suprantamas dalykas, kadangi sporto organizacijų struktūrą sudaro draugijos ir asociacijos, todėl jos gali pasiekti didelę tikslinę grupę. Jis pritaria Komisijos ketinimui kurti tinklus, kuriuose bus galima keistis informacija ir gerąja patirtimi, ypač susijusia su jaunimu, ir sutelkti dėmesį į mėgėjų sporto poreikius bei teikti jiems nematerialią ir finansinę paramą; be to, pabrėžia sektorių bendradarbiavimo šiuo klausimu svarbą, kadangi bendra veikla Bendrijos lygiu gali turėti teigiamos įtakos nacionalinėms administracinėms struktūroms, kurios turi skirtingus įvairių sektorių padalinius (sporto, sveikatos, švietimo);

| 17. | tačiau kartu nori paraginti Komisiją labiau vertinti spontanišką ir neorganizuotą sportinę veiklą ir dėti pastangas, kad sporto organizacijos ir valdžios įstaigos sudarytų geriausias įmanomas sąlygas tokios veiklos vystymui; |
| --- | --- |

17.

tačiau kartu nori paraginti Komisiją labiau vertinti spontanišką ir neorganizuotą sportinę veiklą ir dėti pastangas, kad sporto organizacijos ir valdžios įstaigos sudarytų geriausias įmanomas sąlygas tokios veiklos vystymui;

Dėl kovos su dopingo vartojimu ir jo prevencijos

| 18. | mano, kad kaip ir kitose gyvenimo srityse, nesant atitinkamo etinio pagrindo, didelį pavojų kelia visų pirma aukšti komerciniai ir visuomeniniai lūkesčiai, skatinantys naudoti neleistinas priemones pajėgumui didinti; |
| --- | --- |

18.

mano, kad kaip ir kitose gyvenimo srityse, nesant atitinkamo etinio pagrindo, didelį pavojų kelia visų pirma aukšti komerciniai ir visuomeniniai lūkesčiai, skatinantys naudoti neleistinas priemones pajėgumui didinti;

| 19. | pažymi, kad dopingas labai kenkia sąžiningumo sporte dvasiai ir sporto įvaizdžiui bei kelia didelį pavojų kiekvieno jį vartojančio asmens sveikatai. Be to, mažina kitų sportininkų motyvaciją; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad dopingas labai kenkia sąžiningumo sporte dvasiai ir sporto įvaizdžiui bei kelia didelį pavojų kiekvieno jį vartojančio asmens sveikatai. Be to, mažina kitų sportininkų motyvaciją;

| 20. | mano, kad kalbant apie profesionalųjį sportą daugelis suinteresuotųjų visuomenės subjektų tikisi labai aukštų rezultatų ne vien tik iš profesionalių sportininkų. Dėl to labai išaugo pavojus, kad ir mėgėjų sporte bei rengiant jaunus sportininkus palaipsniui bus vartojamas dopingas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad kalbant apie profesionalųjį sportą daugelis suinteresuotųjų visuomenės subjektų tikisi labai aukštų rezultatų ne vien tik iš profesionalių sportininkų. Dėl to labai išaugo pavojus, kad ir mėgėjų sporte bei rengiant jaunus sportininkus palaipsniui bus vartojamas dopingas;

| 21. | mano, kad įsipareigojimo sporte nevartoti dopingo bus galima laikytis tik tuomet, kai bus veiksmingai kontroliuojamas dopingo vartojimas. Tam reikalingi ES ir pasaulinio masto įsipareigojimai kovoti su dopingo vartojimu; |
| --- | --- |

21.

mano, kad įsipareigojimo sporte nevartoti dopingo bus galima laikytis tik tuomet, kai bus veiksmingai kontroliuojamas dopingo vartojimas. Tam reikalingi ES ir pasaulinio masto įsipareigojimai kovoti su dopingo vartojimu;

| 22. | rekomenduoja ES kovojant su dopingo vartojimu taikyti geresnio koordinavimo metodą laikantis UNESCO konvencijos prieš dopingo vartojimą sporte ir atsižvelgiant į tai, kad svarbu įsteigti profesiniu požiūriu iš tikrųjų nepriklausomą antidopingo kontrolės instituciją; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja ES kovojant su dopingo vartojimu taikyti geresnio koordinavimo metodą laikantis UNESCO konvencijos prieš dopingo vartojimą sporte ir atsižvelgiant į tai, kad svarbu įsteigti profesiniu požiūriu iš tikrųjų nepriklausomą antidopingo kontrolės instituciją;

| 23. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir organizacijos labai tinkamas lygmuo rengti informavimo apie dopingą kampanijas mokyklose, sporto draugijose ir apskritai sporto srityje bei padėti skleisti žinias ir taip atkreipti dėmesį į šią problemą. Ragina jas imtis veiksmų ir patvirtina savo ketinimą tokią veiklą papildyti ir remti regionų lygiu; |
| --- | --- |

23.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir organizacijos labai tinkamas lygmuo rengti informavimo apie dopingą kampanijas mokyklose, sporto draugijose ir apskritai sporto srityje bei padėti skleisti žinias ir taip atkreipti dėmesį į šią problemą. Ragina jas imtis veiksmų ir patvirtina savo ketinimą tokią veiklą papildyti ir remti regionų lygiu;

Dėl sporto vaidmens stiprinimo švietimo ir mokymo srityje

| 24. | palankiai vertina ir pritaria sporto ir fizinės veiklos rėmimui ir skatinimui taikant įvairias politines Komisijos iniciatyvas bei suteikiant Europos ženklą mokykloms, ypač aktyviai dalyvaujančioms skatinant fizinę veiklą, taip pat sporto asociacijoms, kurios itin daug dėmesio skiria teikiamų paslaugų kokybei; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina ir pritaria sporto ir fizinės veiklos rėmimui ir skatinimui taikant įvairias politines Komisijos iniciatyvas bei suteikiant Europos ženklą mokykloms, ypač aktyviai dalyvaujančioms skatinant fizinę veiklą, taip pat sporto asociacijoms, kurios itin daug dėmesio skiria teikiamų paslaugų kokybei;

| 25. | pabrėžia ypatingą judėjimo, žaidimų ir sporto svarbą ikimokykliniame amžiuje vaikų ir jaunuolių fizinei, psichinei, kognityvinei ir socialinei raidai, nes tai yra neatsiejama visapusiško ugdymo ir švietimo proceso dalis. Todėl prašo Komisijos ypatingą dėmesį skirti ikimokyklinio amžiaus vaikų judėjimui; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia ypatingą judėjimo, žaidimų ir sporto svarbą ikimokykliniame amžiuje vaikų ir jaunuolių fizinei, psichinei, kognityvinei ir socialinei raidai, nes tai yra neatsiejama visapusiško ugdymo ir švietimo proceso dalis. Todėl prašo Komisijos ypatingą dėmesį skirti ikimokyklinio amžiaus vaikų judėjimui;

| 26. | tačiau primena, kad Komisija, imdamasi bet kokių paramos, koordinavimo ir papildomųjų priemonių švietimo ir sporto srityse negali pažeisti valstybių narių arba atsakingo subnacionalinio valstybių narių lygmens įgaliojimų; |
| --- | --- |

26.

tačiau primena, kad Komisija, imdamasi bet kokių paramos, koordinavimo ir papildomųjų priemonių švietimo ir sporto srityse negali pažeisti valstybių narių arba atsakingo subnacionalinio valstybių narių lygmens įgaliojimų;

Dėl sporto — Savanoriškos veiklos ir aktyvaus pilietiškumo skatinimo priemonės

| 27. | pabrėžia ypatingą savanoriškos veiklos svarbą ir ragina Komisiją jau pristatant pradinę padėtį atkreipti dėmesį į dalyvavimą sporte iš idealistinių paskatų. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į pavojų sportą laikyti vien tik ekonomine veikla, kadangi taip neatsižvelgiama į sportą kaip į visumą. Profesionalusis sportas — tik nedidelė viso sportinio judėjimo dalis; tai pernelyg mažai atspindima Baltojoje knygoje dėl sporto; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia ypatingą savanoriškos veiklos svarbą ir ragina Komisiją jau pristatant pradinę padėtį atkreipti dėmesį į dalyvavimą sporte iš idealistinių paskatų. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į pavojų sportą laikyti vien tik ekonomine veikla, kadangi taip neatsižvelgiama į sportą kaip į visumą. Profesionalusis sportas — tik nedidelė viso sportinio judėjimo dalis; tai pernelyg mažai atspindima Baltojoje knygoje dėl sporto;

| 28. | mano, kad kaip tik sporte pilietinė veikla yra tiesiogiai susijusi su visuomenės raida, o ja siekiama ne tik sportinių, bet ir socialinių bei bendrumo jausmą ugdančių tikslų; |
| --- | --- |

28.

mano, kad kaip tik sporte pilietinė veikla yra tiesiogiai susijusi su visuomenės raida, o ja siekiama ne tik sportinių, bet ir socialinių bei bendrumo jausmą ugdančių tikslų;

| 29. | mėgėjų sporto rėmimą pagal programą „Piliečių Europa“ laiko sveikintina priemone; |
| --- | --- |

29.

mėgėjų sporto rėmimą pagal programą „Piliečių Europa“ laiko sveikintina priemone;

| 30. | remia Komisijos pasiūlymą pagal „Veiklaus jaunimo“ programą skatinti jaunimą dalyvauti savanoriškoje sporto veikloje; |
| --- | --- |

30.

remia Komisijos pasiūlymą pagal „Veiklaus jaunimo“ programą skatinti jaunimą dalyvauti savanoriškoje sporto veikloje;

| 31. | palankiai vertina, kad Komisija užsakys atlikti Europos lygmens savanoriškos veiklos sporto srityje tyrimą, kadangi tai naudinga priemonė ateityje nustatyti savanoriškos veiklos sporto srityje užduotis bei užtikrinti planavimo saugumą; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina, kad Komisija užsakys atlikti Europos lygmens savanoriškos veiklos sporto srityje tyrimą, kadangi tai naudinga priemonė ateityje nustatyti savanoriškos veiklos sporto srityje užduotis bei užtikrinti planavimo saugumą;

Dėl sporto galimybių išnaudojimo siekiant socialinės įtraukties, integracijos ir lygių galimybių

| 32. | mano, kad turi būti atsižvelgta į ypatingą sporto svarbą žmonėms su negalia; |
| --- | --- |

32.

mano, kad turi būti atsižvelgta į ypatingą sporto svarbą žmonėms su negalia;

| 33. | todėl ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas ir sporto organizacijas atsižvelgti į žmonių su negalia poreikius ir užtikrinti, kad sporto renginių vietos ir patalpos būtų pritaikytos žmonėms su negalia; |
| --- | --- |

33.

todėl ragina valstybes nares, vietos ir regionų valdžios institucijas ir sporto organizacijas atsižvelgti į žmonių su negalia poreikius ir užtikrinti, kad sporto renginių vietos ir patalpos būtų pritaikytos žmonėms su negalia;

| 34. | mano, kad reikia skatinti sporto instruktorių, trenerių, savanorių ir klubų bei organizacijų darbuotojų darbo su neįgaliaisiais mokymą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad reikia skatinti sporto instruktorių, trenerių, savanorių ir klubų bei organizacijų darbuotojų darbo su neįgaliaisiais mokymą;

| 35. | laikosi nuomonės, kad sportuodami vyresnio amžiaus žmonės gali kiek galima ilgesnį laiką išsaugoti savo fizinės ir protinės veiklos potencialą ir savarankiškumą ir taip kuo ilgiau gyventi savarankiškai bei išsiversti be kitų žmonių pagalbos. Būti ir likti judžiam reiškia, kad vyresnio amžiaus žmonės gali išsaugoti savo socialinius ryšius ir savarankiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime. Be kitų dalykų, prie to gali prisidėti ir sudarytos sąlygos sportuoti; |
| --- | --- |

35.

laikosi nuomonės, kad sportuodami vyresnio amžiaus žmonės gali kiek galima ilgesnį laiką išsaugoti savo fizinės ir protinės veiklos potencialą ir savarankiškumą ir taip kuo ilgiau gyventi savarankiškai bei išsiversti be kitų žmonių pagalbos. Būti ir likti judžiam reiškia, kad vyresnio amžiaus žmonės gali išsaugoti savo socialinius ryšius ir savarankiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime. Be kitų dalykų, prie to gali prisidėti ir sudarytos sąlygos sportuoti;

| 36. | pritaria nuomonei, kad valstybės narės rengdamos programas, kurios bus finansuojamos Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros ir Europos integracijos fondo lėšomis, turi atsižvelgti į integraciją skatinantį sporto aspektą; |
| --- | --- |

36.

pritaria nuomonei, kad valstybės narės rengdamos programas, kurios bus finansuojamos Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros ir Europos integracijos fondo lėšomis, turi atsižvelgti į integraciją skatinantį sporto aspektą;

Dėl aktyvesnės kovos su rasizmu ir smurtu ir jų prevencijos gerinimo

| 37. | palankiai vertina, kad nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu stengiamasi sukuriant informacijos centrus ir bendradarbiaujant policijai ir sporto organizacijoms užkirsti kelią smurtiniams ir rasistiniams išpuoliams sporto renginių metu; |
| --- | --- |

37.

palankiai vertina, kad nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu stengiamasi sukuriant informacijos centrus ir bendradarbiaujant policijai ir sporto organizacijoms užkirsti kelią smurtiniams ir rasistiniams išpuoliams sporto renginių metu;

| 38. | pažymi, kad 2006 m. Vokietijoje įvykęs pasaulio futbolo čempionatas parodė, kad toks bendradarbiavimas galimas ir jau yra davęs gerų rezultatų; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad 2006 m. Vokietijoje įvykęs pasaulio futbolo čempionatas parodė, kad toks bendradarbiavimas galimas ir jau yra davęs gerų rezultatų;

Dėl vertybių sklaidos kitose pasaulio šalyse

| 39. | skatina Komisiją labiau skatinti sportą kaip jos vystymosi politikos priemonę; |
| --- | --- |

39.

skatina Komisiją labiau skatinti sportą kaip jos vystymosi politikos priemonę;

| 40. | todėl ragina pasinaudoti Jungtinių Tautų ir valstybių narių patirtimi ir žiniomis, įgytomis 2005 tarptautiniais sporto ir fizinės kultūros metais, kurie buvo skirti skatinti švietimą, sveikatą, vystymąsi ir taiką, ir, jei galima, toliau plėtoti bei tęsti esamus projektus ir priemones; |
| --- | --- |

40.

todėl ragina pasinaudoti Jungtinių Tautų ir valstybių narių patirtimi ir žiniomis, įgytomis 2005 tarptautiniais sporto ir fizinės kultūros metais, kurie buvo skirti skatinti švietimą, sveikatą, vystymąsi ir taiką, ir, jei galima, toliau plėtoti bei tęsti esamus projektus ir priemones;

| 41. | atsižvelgdamas į subsidiarumo principą, mano, kad nebūtina nustatyti vienodos ES imigracijos tvarkos sportininkams iš ES nepriklausančių šalių arba sukurti atitinkamus apykaitinės migracijos mechanizmus. Taigi, už sportininkų imigraciją turi ir toliau atsakyti valstybės narės; |
| --- | --- |

41.

atsižvelgdamas į subsidiarumo principą, mano, kad nebūtina nustatyti vienodos ES imigracijos tvarkos sportininkams iš ES nepriklausančių šalių arba sukurti atitinkamus apykaitinės migracijos mechanizmus. Taigi, už sportininkų imigraciją turi ir toliau atsakyti valstybės narės;

Dėl paramos tvariam vystymuisi

| 42. | pritaria tam, kad Europos sporto organizacijos bei sporto renginių organizatoriai nustatytų aplinkosaugos tikslus, taip pat Komisijos raginimui skatinti jas dalyvauti aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (angl. EMAS) ir Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemose, taip pat didesnių sporto renginių metu populiarinti šias savanorišku dalyvavimu pagrįstas sistemas; |
| --- | --- |

42.

pritaria tam, kad Europos sporto organizacijos bei sporto renginių organizatoriai nustatytų aplinkosaugos tikslus, taip pat Komisijos raginimui skatinti jas dalyvauti aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (angl. EMAS) ir Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemose, taip pat didesnių sporto renginių metu populiarinti šias savanorišku dalyvavimu pagrįstas sistemas;

| 43. | pritaria Komisijos norui sportą pripažinti naujosios programos LIFE+ sudėtine dalimi; |
| --- | --- |

43.

pritaria Komisijos norui sportą pripažinti naujosios programos LIFE+ sudėtine dalimi;

Dėl ekonominio sporto aspekto

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad turizme ekonominis sporto potencialas išryškėja ne tik didesnių sporto renginių metu: aktyvus sportas kaip poilsio turizmo forma gerokai prisideda ne tik prie regiono vystymosi, bet visų pirma prie struktūrinių permainų. Strateginės regionų koncepcijos atlieka svarbų vaidmenį. Todėl Komisija ir toliau turėtų remti regionų pastangas plėtoti struktūrinį vystymąsi taikant priemones, kuriose atsižvelgiama į regionų poreikius; ragina vietos ir regionų savivaldos institucijas investuoti turimas struktūrinių fondų lėšas ir į sporto ir laisvalaikio infrastruktūras; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į tai, kad turizme ekonominis sporto potencialas išryškėja ne tik didesnių sporto renginių metu: aktyvus sportas kaip poilsio turizmo forma gerokai prisideda ne tik prie regiono vystymosi, bet visų pirma prie struktūrinių permainų. Strateginės regionų koncepcijos atlieka svarbų vaidmenį. Todėl Komisija ir toliau turėtų remti regionų pastangas plėtoti struktūrinį vystymąsi taikant priemones, kuriose atsižvelgiama į regionų poreikius; ragina vietos ir regionų savivaldos institucijas investuoti turimas struktūrinių fondų lėšas ir į sporto ir laisvalaikio infrastruktūras;

Dėl faktais pagrįstos sporto politikos

| 45. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija pageidauja geresnio duomenų pagrindo, nesudariusi susitarimų su valstybėmis narėmis ir Europos regionais dėl tokios priemonės tikslų; |
| --- | --- |

45.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija pageidauja geresnio duomenų pagrindo, nesudariusi susitarimų su valstybėmis narėmis ir Europos regionais dėl tokios priemonės tikslų;

| 46. | nurodo, kad papildomas sporto ir su sportu susijusių statistikos duomenų rinkimas, kuris būtų savitikslis ir kurio visai nereikėtų sporto sukuriamai papildomai vertei geriau atskleisti, gali savo ruožtu padidint biurokratiją. Atsižvelgiant į pastangas mažinti biurokratiją Europos lygmeniu būtina vengti tokių papildomų administravimo sąnaudų; |
| --- | --- |

46.

nurodo, kad papildomas sporto ir su sportu susijusių statistikos duomenų rinkimas, kuris būtų savitikslis ir kurio visai nereikėtų sporto sukuriamai papildomai vertei geriau atskleisti, gali savo ruožtu padidint biurokratiją. Atsižvelgiant į pastangas mažinti biurokratiją Europos lygmeniu būtina vengti tokių papildomų administravimo sąnaudų;

| 47. | todėl ragina Komisiją sustiprinti dialogą su valstybėmis narėmis ir ypač su regionais, siekiant iš pat pradžių susitarti dėl tokio naujo duomenų pagrindo tikslų. Svarbiausia — mažinti papildomas administravimo sąnaudas, susijusias su statistikos duomenų rinkimu; |
| --- | --- |

47.

todėl ragina Komisiją sustiprinti dialogą su valstybėmis narėmis ir ypač su regionais, siekiant iš pat pradžių susitarti dėl tokio naujo duomenų pagrindo tikslų. Svarbiausia — mažinti papildomas administravimo sąnaudas, susijusias su statistikos duomenų rinkimu;

| 48. | pažymi, kad Komisija pradės tyrimą tiesioginiam ir netiesioginiam sporto indėliui į Lisabonos darbotvarkę įvertinti. Tačiau kyla klausimas, ar atsižvelgiant į Komisijos nepalankai vertinamą duomenų pagrindą nebus per mažai galimybių moksliškai įvertinti sporto įnašą į Lisabonos darbotvarkę; Regionų komitetas prašo Komisiją, kad ši informuotų jį apie tyrimo rezultatus; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad Komisija pradės tyrimą tiesioginiam ir netiesioginiam sporto indėliui į Lisabonos darbotvarkę įvertinti. Tačiau kyla klausimas, ar atsižvelgiant į Komisijos nepalankai vertinamą duomenų pagrindą nebus per mažai galimybių moksliškai įvertinti sporto įnašą į Lisabonos darbotvarkę; Regionų komitetas prašo Komisiją, kad ši informuotų jį apie tyrimo rezultatus;

Dėl geresnio sporto viešojo finansavimo užtikrinimo

| 49. | mano, kad tvarūs ilgalaikio sporto organizacijų finansavimo modeliai yra būtinas pagrindas skatinti sportą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

49.

mano, kad tvarūs ilgalaikio sporto organizacijų finansavimo modeliai yra būtinas pagrindas skatinti sportą valstybėse narėse;

| 50. | mano, kad būtina valstybės parama mėgėjų sportui ir primena, kad daugelyje valstybių narių mėgėjų sportas daugiausia finansuojamas iš tiesioginių ir netiesioginių įnašų (per mokesčius ir rinkliavas), surenkamų iš valstybės valdomų arba valstybės licenciją turinčių lošimo ar loterijų tarnybų; |
| --- | --- |

50.

mano, kad būtina valstybės parama mėgėjų sportui ir primena, kad daugelyje valstybių narių mėgėjų sportas daugiausia finansuojamas iš tiesioginių ir netiesioginių įnašų (per mokesčius ir rinkliavas), surenkamų iš valstybės valdomų arba valstybės licenciją turinčių lošimo ar loterijų tarnybų;

| 51. | esant šioms aplinkybėms, pabrėžia, kad dabartinis valstybės monopolis azartinių lošimų ir loterijų srityje, paremtas būtinu visuotiniu interesu ir lošimų priklausomybės prevencija bei viešosios tvarkos palaikymu ir nuosekliai įgyvendinantis šiuos tikslus atitinka Europos teisę pagal nustatytą Europos Teisingumo teismo precedentinę teisę. Komiteto nuomone, šiais atvejais yra prasminga lėšas, gautas iš azartinių lošimų, kurie iš esmės nepageidautini, naudoti visuomenės labui skirtiems tikslams (pvz., sportui); |
| --- | --- |

51.

esant šioms aplinkybėms, pabrėžia, kad dabartinis valstybės monopolis azartinių lošimų ir loterijų srityje, paremtas būtinu visuotiniu interesu ir lošimų priklausomybės prevencija bei viešosios tvarkos palaikymu ir nuosekliai įgyvendinantis šiuos tikslus atitinka Europos teisę pagal nustatytą Europos Teisingumo teismo precedentinę teisę. Komiteto nuomone, šiais atvejais yra prasminga lėšas, gautas iš azartinių lošimų, kurie iš esmės nepageidautini, naudoti visuomenės labui skirtiems tikslams (pvz., sportui);

| 52. | pritaria Komisijos siūlymui parengti nepriklausomą tyrimą, siekiant ištirti mėgėjų sporto ir sporto visiems finansavimą valstybėse narėse ir prašo Europos Komisijos prieš priimant politinius sprendimus, galinčius padaryti žalą mėgėjų sportui skiriamai valstybės pagalbai, palaukti, kol bus gauti šio tyrimo rezultatai; |
| --- | --- |

52.

pritaria Komisijos siūlymui parengti nepriklausomą tyrimą, siekiant ištirti mėgėjų sporto ir sporto visiems finansavimą valstybėse narėse ir prašo Europos Komisijos prieš priimant politinius sprendimus, galinčius padaryti žalą mėgėjų sportui skiriamai valstybės pagalbai, palaukti, kol bus gauti šio tyrimo rezultatai;

| 53. | siūlo Komisijai atkreipti dėmesį, kad reikėtų parengti metodus valstybinės sporto paramos poveikiui įvertinti. Nacionalinės, regionų ir vietos paramos priemonės yra skirtingos struktūros. Remiantis tyrimais ir palyginimu reikėtų įvertinti, kokią reikšmę turi skirtingos valstybinės paramos priemonės sporto raidai; |
| --- | --- |

53.

siūlo Komisijai atkreipti dėmesį, kad reikėtų parengti metodus valstybinės sporto paramos poveikiui įvertinti. Nacionalinės, regionų ir vietos paramos priemonės yra skirtingos struktūros. Remiantis tyrimais ir palyginimu reikėtų įvertinti, kokią reikšmę turi skirtingos valstybinės paramos priemonės sporto raidai;

| 54. | pritaria Komisijos ketinimui siekti išlaikyti esamas galimybes taikyti sportui mažesnį PVM; |
| --- | --- |

54.

pritaria Komisijos ketinimui siekti išlaikyti esamas galimybes taikyti sportui mažesnį PVM;

Dėl sporto organizavimo

| 55. | kaip ir Komisija, pripažįsta sporto organizacijų ir joms atstovaujančių struktūrų autonomiją ir mano, kad Baltoji knyga neakcentuoja sporto draugijų autonomijos svarbos taip, kaip ji pateikta ir pripažinta Nicos sutarties deklaracijoje; |
| --- | --- |

55.

kaip ir Komisija, pripažįsta sporto organizacijų ir joms atstovaujančių struktūrų autonomiją ir mano, kad Baltoji knyga neakcentuoja sporto draugijų autonomijos svarbos taip, kaip ji pateikta ir pripažinta Nicos sutarties deklaracijoje;

Dėl sporto ypatumų

| 56. | sporto ypatumuose įžvelgia fundamentalią jo svarbą, todėl Baltojoje knygoje pasigenda aiškių nuostatų. Komitetas nuogąstauja, kad, sporto organizacijų požiūriu, toks metodas nagrinėti kiekvieną atvejį atskirai siekiant atitikti sporto ypatumus nėra tinkamas ir gali padidinti esamą teisinį neaiškumą; |
| --- | --- |

56.

sporto ypatumuose įžvelgia fundamentalią jo svarbą, todėl Baltojoje knygoje pasigenda aiškių nuostatų. Komitetas nuogąstauja, kad, sporto organizacijų požiūriu, toks metodas nagrinėti kiekvieną atvejį atskirai siekiant atitikti sporto ypatumus nėra tinkamas ir gali padidinti esamą teisinį neaiškumą;

Dėl laisvo piliečių judėjimo ir tautybės

| 57. | mano, kad Baltojoje knygoje dėl sporto išvardyti atvejai, susiję su ribotu ir proporcingu laisvo judėjimo apribojimu, yra tinkami, naudingi ir būtini atsižvelgiant į sporto ypatumus; |
| --- | --- |

57.

mano, kad Baltojoje knygoje dėl sporto išvardyti atvejai, susiję su ribotu ir proporcingu laisvo judėjimo apribojimu, yra tinkami, naudingi ir būtini atsižvelgiant į sporto ypatumus;

Dėl žaidėjų perleidimo

| 58. | mano, kad žaidėjų perleidimo taisyklės yra būtinos, norint užtikrinti konkurencingumo pusiausvyrą tarp sporto klubų; |
| --- | --- |

58.

mano, kad žaidėjų perleidimo taisyklės yra būtinos, norint užtikrinti konkurencingumo pusiausvyrą tarp sporto klubų;

Dėl žaidėjų agentų

| 59. | pritaria, kad Komisija atliks poveikio vertinimą, siekdama susidaryti aiškų vaizdą apie žaidėjų agentų veiklą ES; |
| --- | --- |

59.

pritaria, kad Komisija atliks poveikio vertinimą, siekdama susidaryti aiškų vaizdą apie žaidėjų agentų veiklą ES;

| 60. | siūlys, jei prireiktų priemonių ES lygmeniu, kartu su tarptautinėmis federacijomis koordinuoti nacionalinius teisės aktus ir sporto organizacijų taisykles; |
| --- | --- |

60.

siūlys, jei prireiktų priemonių ES lygmeniu, kartu su tarptautinėmis federacijomis koordinuoti nacionalinius teisės aktus ir sporto organizacijų taisykles;

Dėl nepilnamečių

| 61. | ragina Komisiją teikti prioritetą įgyvendinant Baltojoje knygoje dėl sporto siūlomą bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir sporto organizacijomis dėl nepilnamečių apsaugos; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją teikti prioritetą įgyvendinant Baltojoje knygoje dėl sporto siūlomą bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir sporto organizacijomis dėl nepilnamečių apsaugos;

Dėl korupcijos, pinigų plovimo ir kitų finansinių nusikaltimų

| 62. | pritaria Komisijos ketinimui remti su korupcija kovojančias valdžios institucijas ir stebėti ES pinigų plovimo prevencijos teisės aktų įgyvendinimą valstybių narių sporto sektoriuje; |
| --- | --- |

62.

pritaria Komisijos ketinimui remti su korupcija kovojančias valdžios institucijas ir stebėti ES pinigų plovimo prevencijos teisės aktų įgyvendinimą valstybių narių sporto sektoriuje;

Dėl klubų licencijavimo sistemų

| 63. | mano, kad licencijavimo sistemų vystymas yra pačių sporto organizacijų uždavinys, su sąlyga, jei jos atitinka konkurencingumo ir vidaus rinkos nuostatas; |
| --- | --- |

63.

mano, kad licencijavimo sistemų vystymas yra pačių sporto organizacijų uždavinys, su sąlyga, jei jos atitinka konkurencingumo ir vidaus rinkos nuostatas;

Dėl žiniasklaidos

| 64. | pritaria, kad Komisija ir toliau remtų teisę gauti informaciją ir galimybę visiems piliečiams transliuoti sporto renginius; |
| --- | --- |

64.

pritaria, kad Komisija ir toliau remtų teisę gauti informaciją ir galimybę visiems piliečiams transliuoti sporto renginius;

| 65. | todėl mano, kad Europos trumpų naujienų pranešimų transliavimo teisė yra svarbi ir patikima priemonė, užtikrinanti informacijos laisvę ir nuomonių įvairovę; |
| --- | --- |

65.

todėl mano, kad Europos trumpų naujienų pranešimų transliavimo teisė yra svarbi ir patikima priemonė, užtikrinanti informacijos laisvę ir nuomonių įvairovę;

| 66. | todėl pritaria, kad ateityje vertinant bendrąsias europines garso ir vaizdo žiniasklaidos sąlygas būtų patikrinta, ar rekomenduojama ir jei taip, tai kokiu mastu reikėtų taikyti trumpų naujienų pranešimų teisę kitoms žiniasklaidos rūšims, pvz., radijui; |
| --- | --- |

66.

todėl pritaria, kad ateityje vertinant bendrąsias europines garso ir vaizdo žiniasklaidos sąlygas būtų patikrinta, ar rekomenduojama ir jei taip, tai kokiu mastu reikėtų taikyti trumpų naujienų pranešimų teisę kitoms žiniasklaidos rūšims, pvz., radijui;

| 67. | patvirtina savo paramą visuomeniniam transliuotojui, užtikrinančiam įvairovę. Visuomeninis transliuotojas raginamas, atsižvelgdamas į savo atsakomybę kaip ekonominiu požiūriu nepriklausomas transliuotojas, publicistinės sėkmės ieškoti ne tik platiems gyventojų sluoksniams patraukliose laidose, bet ir pranešimuose apie nišą užimančias sporto šakas; |
| --- | --- |

67.

patvirtina savo paramą visuomeniniam transliuotojui, užtikrinančiam įvairovę. Visuomeninis transliuotojas raginamas, atsižvelgdamas į savo atsakomybę kaip ekonominiu požiūriu nepriklausomas transliuotojas, publicistinės sėkmės ieškoti ne tik platiems gyventojų sluoksniams patraukliose laidose, bet ir pranešimuose apie nišą užimančias sporto šakas;

Dėl struktūrinio dialogo

| 68. | pritaria Komisijai, kad struktūruotas dialogas su suinteresuotais sporto srities atstovais ES sporto forumo ir teminių diskusijų metu galėtų tapti svarbiu indėliu į Europoje vykstančias diskusijas dėl sporto. Todėl Komitetas mano, kad atsižvelgiant į jo vaidmenį jis turėtų aktyviai dalyvauti plėtojant šį dialogą; šiuo atveju visų pirma atkreipia dėmesį į būtinybę įsteigti įvairių sporto šakų ir viešųjų sporto stadionų savininkų forumą, kad būtų galima aptarti dabartinį ir būsimą sporto arenų ir įrenginių poreikį. Komitetas tikisi, kad Komisija šiam tikslui naudos struktūruotą dialogą; |
| --- | --- |

68.

pritaria Komisijai, kad struktūruotas dialogas su suinteresuotais sporto srities atstovais ES sporto forumo ir teminių diskusijų metu galėtų tapti svarbiu indėliu į Europoje vykstančias diskusijas dėl sporto. Todėl Komitetas mano, kad atsižvelgiant į jo vaidmenį jis turėtų aktyviai dalyvauti plėtojant šį dialogą; šiuo atveju visų pirma atkreipia dėmesį į būtinybę įsteigti įvairių sporto šakų ir viešųjų sporto stadionų savininkų forumą, kad būtų galima aptarti dabartinį ir būsimą sporto arenų ir įrenginių poreikį. Komitetas tikisi, kad Komisija šiam tikslui naudos struktūruotą dialogą;

| 69. | kviečia rengti seminarus su specializuotomis agentūromis, siekiant informuoti Europos sporto organizacijas apie Bendrijos teisės taikymą; |
| --- | --- |

69.

kviečia rengti seminarus su specializuotomis agentūromis, siekiant informuoti Europos sporto organizacijas apie Bendrijos teisės taikymą;

| 70. | siūlo rengti konferencijas apie sportą ir regionų vystymą, kuriose būtų pateikta teigiama sporto įtaka regionų vystymui ir įvardyti geriausios praktikos pavyzdžiai; |
| --- | --- |

70.

siūlo rengti konferencijas apie sportą ir regionų vystymą, kuriose būtų pateikta teigiama sporto įtaka regionų vystymui ir įvardyti geriausios praktikos pavyzdžiai;

| 71. | siūlo Komisijai vystyti ir tvariai remti tarpregioninius klubus ir projektus per sieną (pvz., Europos tarpregioninio sporto susivienijimą SaarLorLux regione); |
| --- | --- |

71.

siūlo Komisijai vystyti ir tvariai remti tarpregioninius klubus ir projektus per sieną (pvz., Europos tarpregioninio sporto susivienijimą SaarLorLux regione);

Dėl bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis

| 72. | laikosi nuomonės, kad nevalstybinis sporto judėjimas turėtų būti geriau įtrauktas į Europos Komisijos ir valstybių narių dialogą, panašiai kaip tai daroma Europos Taryboje; |
| --- | --- |

72.

laikosi nuomonės, kad nevalstybinis sporto judėjimas turėtų būti geriau įtrauktas į Europos Komisijos ir valstybių narių dialogą, panašiai kaip tai daroma Europos Taryboje;

| 73. | vis dėlto primena, kad Komisija negali pažeisti valstybių narių įgaliojimų dėl bendradarbiavimo sporto srityje. |
| --- | --- |

73.

vis dėlto primena, kad Komisija negali pažeisti valstybių narių įgaliojimų dėl bendradarbiavimo sporto srityje.

2008 m. vasario 7 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 105/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 105/46

---

Regionų komiteto nuomonė — Juodosios jūros sinergija — Nauja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva

(2008/C 105/10)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą, įgyvendinant Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą, didinti regionų ir vietos lygio vystymosi priemonių veiksmingumą naudojantis vietovių ir regionų geriausia patirtimi, ją skleidžiant, ja dalijantis ir užmezgant dalykinius ryšius, tačiau laikosi nuomonės, kad reikėtų aiškiau pabrėžti vietos ir regionų lygmens svarbą sėkmingam strategijos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą, įgyvendinant Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą, didinti regionų ir vietos lygio vystymosi priemonių veiksmingumą naudojantis vietovių ir regionų geriausia patirtimi, ją skleidžiant, ja dalijantis ir užmezgant dalykinius ryšius, tačiau laikosi nuomonės, kad reikėtų aiškiau pabrėžti vietos ir regionų lygmens svarbą sėkmingam strategijos įgyvendinimui;

| — | palankiai vertina pastarojo meto ES plėtros proceso pažangą ir 2007 m. sausio 1 d. Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES kaip žingsnį į priekį demokratiško ir stabilaus Juodosios jūros regiono vystymosi srityje užtikrinant didesnį stabilumą, saugumą bei materialinę gerovę ir Europos Sąjungai, ir Juodosios jūros regiono šalims. Stojimo derybos su Turkija taip pat yra dar vienas žingsnis į priekį šia linkme; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina pastarojo meto ES plėtros proceso pažangą ir 2007 m. sausio 1 d. Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES kaip žingsnį į priekį demokratiško ir stabilaus Juodosios jūros regiono vystymosi srityje užtikrinant didesnį stabilumą, saugumą bei materialinę gerovę ir Europos Sąjungai, ir Juodosios jūros regiono šalims. Stojimo derybos su Turkija taip pat yra dar vienas žingsnis į priekį šia linkme;

| — | remia Juodosios jūros regiono jūrinės savimonės formavimą, įskaitant visus subjektus, dalyvaujančius įvairioje jūrinėje veikloje. Būtina atsižvelgti į pastangas išspręsti su aplinkos apsauga susijusias problemas ir vystyti turimą, su sąlyga, kad būtų veiksmingiau remiamos tradicinės kultūros ir saugomas jūrų kultūros bei gamtos paveldas; |
| --- | --- |

—

remia Juodosios jūros regiono jūrinės savimonės formavimą, įskaitant visus subjektus, dalyvaujančius įvairioje jūrinėje veikloje. Būtina atsižvelgti į pastangas išspręsti su aplinkos apsauga susijusias problemas ir vystyti turimą, su sąlyga, kad būtų veiksmingiau remiamos tradicinės kultūros ir saugomas jūrų kultūros bei gamtos paveldas;

| — | ragina Europos Komisiją stiprinti transporto vaidmenį būsimoje jūrų politikoje atsižvelgiant į tai, kad transportas yra viena svarbiausių veiklos rūšių, susijusi ir su kita jūrine veikla; |
| --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją stiprinti transporto vaidmenį būsimoje jūrų politikoje atsižvelgiant į tai, kad transportas yra viena svarbiausių veiklos rūšių, susijusi ir su kita jūrine veikla;

| — | pabrėžia, kad svarbu įtraukti Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijas kuriant ir įgyvendinant su migracija susijusias Bendrijos politikos sritis ypatingą dėmesį skiriant geresniam migracijos srautų valdymui ir siekti, kad jų judėjimas vyktų kiek galima legaliau, laikantis žmogaus teisių ir visuomenės saugos reikalavimų ir plėtojant abipusį ir glaudų įstatymų vykdymą užtikrinančių teisėsaugos tarnybų ir kitų įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad svarbu įtraukti Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijas kuriant ir įgyvendinant su migracija susijusias Bendrijos politikos sritis ypatingą dėmesį skiriant geresniam migracijos srautų valdymui ir siekti, kad jų judėjimas vyktų kiek galima legaliau, laikantis žmogaus teisių ir visuomenės saugos reikalavimų ir plėtojant abipusį ir glaudų įstatymų vykdymą užtikrinančių teisėsaugos tarnybų ir kitų įstaigų bendradarbiavimą;

| — | išreiškia savo paramą besivystančiam Juodosios jūros euroregionui, kurio tikslas — skatinti regiono šalių bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu ir remti demokratijos stabilumą, gerą valdymą ir tvarų vystimąsi. |
| --- | --- |

—

išreiškia savo paramą besivystančiam Juodosios jūros euroregionui, kurio tikslas — skatinti regiono šalių bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu ir remti demokratijos stabilumą, gerą valdymą ir tvarų vystimąsi.

| Pranešėjas | : | Kasimir MIREV (BG/ESP), Tirgovištės miesto meras |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Kasimir MIREV (BG/ESP), Tirgovištės miesto meras

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Juodosios jūros sinergija — Nauja regioninio bendradarbiavimo iniciatyva“

COM(2007) 160 galutinis

Politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios politinės rekomendacijos

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą, įgyvendinant Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą, didinti regionų ir vietos lygio vystymosi priemonių veiksmingumą naudojantis vietovių ir regionų geriausia patirtimi, ją skleidžiant, ja dalijantis ir užmezgant dalykinius ryšius, tačiau laikosi nuomonės, kad reikėtų aiškiau pabrėžti vietos ir regionų lygmens svarbą sėkmingam strategijos įgyvendinimui. Komitetas mano, kad šiems dalykams būtinas naujas impulsas, kadangi jie yra Bendrijos politikos priemonė ekonomikai modernizuoti ir konkurencingumui stiprinti bei Europos Sąjungai ir jos piliečiams suartinti; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą, įgyvendinant Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą, didinti regionų ir vietos lygio vystymosi priemonių veiksmingumą naudojantis vietovių ir regionų geriausia patirtimi, ją skleidžiant, ja dalijantis ir užmezgant dalykinius ryšius, tačiau laikosi nuomonės, kad reikėtų aiškiau pabrėžti vietos ir regionų lygmens svarbą sėkmingam strategijos įgyvendinimui. Komitetas mano, kad šiems dalykams būtinas naujas impulsas, kadangi jie yra Bendrijos politikos priemonė ekonomikai modernizuoti ir konkurencingumui stiprinti bei Europos Sąjungai ir jos piliečiams suartinti;

| 2. | palankiai vertina pastarojo meto ES plėtros proceso pažangą ir 2007 m. sausio 1 d. Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES kaip žingsnį į priekį demokratiško ir stabilaus Juodosios jūros regiono vystymosi srityje užtikrinant didesnį stabilumą, saugumą bei materialinę gerovę ir Europos Sąjungai, ir Juodosios jūros regiono šalims. Stojimo derybos su Turkija taip pat yra dar vienas žingsnis į priekį šia linkme; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina pastarojo meto ES plėtros proceso pažangą ir 2007 m. sausio 1 d. Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES kaip žingsnį į priekį demokratiško ir stabilaus Juodosios jūros regiono vystymosi srityje užtikrinant didesnį stabilumą, saugumą bei materialinę gerovę ir Europos Sąjungai, ir Juodosios jūros regiono šalims. Stojimo derybos su Turkija taip pat yra dar vienas žingsnis į priekį šia linkme;

| 3. | pabrėžia vietos ir regionų požiūrio į plėtros procesą svarbą ir pripažįsta, kad regionų ir vietos lygio politika atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant stabilumą šalies viduje, kuris labai priklauso nuo elementariosios demokratijos; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia vietos ir regionų požiūrio į plėtros procesą svarbą ir pripažįsta, kad regionų ir vietos lygio politika atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant stabilumą šalies viduje, kuris labai priklauso nuo elementariosios demokratijos;

| 4. | pabrėžia, kad remia stojimo į ES procesą, Europos kaimynystės politiką ir strateginę partnerystę su Rusijos Federacija; pritaria Regionų komiteto ir kitų ES institucijų veiklai, kuria siekiama remti partnerystę Juodosios jūros regione sekant Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės bei Baltijos ir Šiaurės jūros regiono partnerystės pavyzdžiu; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad remia stojimo į ES procesą, Europos kaimynystės politiką ir strateginę partnerystę su Rusijos Federacija; pritaria Regionų komiteto ir kitų ES institucijų veiklai, kuria siekiama remti partnerystę Juodosios jūros regione sekant Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės bei Baltijos ir Šiaurės jūros regiono partnerystės pavyzdžiu;

| 5. | pažymi, kad Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį šiose srityse: perėjimo prie demokratijos proceso ir gero valdymo, administracinių gebėjimų ugdymo, taikos stiprinimo, kultūrų ir religijų dialogo, migracijos, kovos su nusikalstamumu, energetikos, transporto ir infrastruktūros planavimo, miestų planavimo ir kaimo plėtros; be to, pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės bendradarbiavimo visose minėtose srityse svarbų vaidmenį ginant bendruomenės interesus; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį šiose srityse: perėjimo prie demokratijos proceso ir gero valdymo, administracinių gebėjimų ugdymo, taikos stiprinimo, kultūrų ir religijų dialogo, migracijos, kovos su nusikalstamumu, energetikos, transporto ir infrastruktūros planavimo, miestų planavimo ir kaimo plėtros; be to, pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės bendradarbiavimo visose minėtose srityse svarbų vaidmenį ginant bendruomenės interesus;

| 6. | pabrėžia, kad Juodosios jūros sinergijos iniciatyva yra tiesiogiai susijusi su Komiteto instituciniu vaidmeniu. Todėl jis mano, kad labai svarbu panaudoti jo gebėjimus veikti ir dalyvauti. Jis primygtinai ragina panaudoti jo funkciją užtikrinti Europos Sąjungos regionų ir vietos lygio sistemų suvienytą atstovavimą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad Juodosios jūros sinergijos iniciatyva yra tiesiogiai susijusi su Komiteto instituciniu vaidmeniu. Todėl jis mano, kad labai svarbu panaudoti jo gebėjimus veikti ir dalyvauti. Jis primygtinai ragina panaudoti jo funkciją užtikrinti Europos Sąjungos regionų ir vietos lygio sistemų suvienytą atstovavimą;

| 7. | sutinka su Europos Komisija, kad, nepaisant pastaraisiais metais įvykusių didelių teigiamų pokyčių, išlieka ekonominių reformų spartos ir valdymo kokybės skirtumai tarp įvairių šio regiono šalių; |
| --- | --- |

7.

sutinka su Europos Komisija, kad, nepaisant pastaraisiais metais įvykusių didelių teigiamų pokyčių, išlieka ekonominių reformų spartos ir valdymo kokybės skirtumai tarp įvairių šio regiono šalių;

| 8. | žino, kad Komisijos iniciatyva nesiekiama nustatyti naujos strategijos Juodosios jūros regionui. Veikiau ši iniciatyva numatoma kaip procesas, kurio metu bus remiamasi pagrindinėmis ES gairėmis, skirtomis regiono vystymuisi, mokymuisi, bendradarbiavimui ir geriausios patirties skleidimui vietos ir regionų lygiu teritorinio bendradarbiavimo priemonėmis siekiant Lisabonos ir Geteborgo strategijų tikslų. Tačiau, Komiteto nuomone, norint, kad iniciatyvą lydėtų sėkmė, reikia sustiprinti regioninį aspektą. |
| --- | --- |

8.

žino, kad Komisijos iniciatyva nesiekiama nustatyti naujos strategijos Juodosios jūros regionui. Veikiau ši iniciatyva numatoma kaip procesas, kurio metu bus remiamasi pagrindinėmis ES gairėmis, skirtomis regiono vystymuisi, mokymuisi, bendradarbiavimui ir geriausios patirties skleidimui vietos ir regionų lygiu teritorinio bendradarbiavimo priemonėmis siekiant Lisabonos ir Geteborgo strategijų tikslų. Tačiau, Komiteto nuomone, norint, kad iniciatyvą lydėtų sėkmė, reikia sustiprinti regioninį aspektą.

Aplinka, transportas, energetika ir jūrų politika

| 9. | atkreipia dėmesį į kritinę Juodosios jūros regiono aplinkos būklę, visų pirma Dunojaus deltoje ir kituose gamtos draustiniuose, ypač į didėjančią eutrofikaciją (t. y. organinių medžiagų gausėjimą bet kurioje ekosistemoje), kuri turi neigiamo poveikio biologinei įvairovei, šlapžemėms ir žuvininkystei, ir į degalų bei nuotekų sukeliamą taršą; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į kritinę Juodosios jūros regiono aplinkos būklę, visų pirma Dunojaus deltoje ir kituose gamtos draustiniuose, ypač į didėjančią eutrofikaciją (t. y. organinių medžiagų gausėjimą bet kurioje ekosistemoje), kuri turi neigiamo poveikio biologinei įvairovei, šlapžemėms ir žuvininkystei, ir į degalų bei nuotekų sukeliamą taršą;

| 10. | nurodo, kad reikia atlikti daugiau išsamių potencialios grėsmės Juodosios jūros regiono (ir upių, tekančių į šį regioną) aplinkai tyrimų. Be kita ko, ši grėsmė kyla dėl klimato kaitos ir stichinių nelaimių pavojaus. Todėl reikia rasti tinkamus sprendimus ir remti bendrai Europos Sąjungos finansuojamus tarptautinio bendradarbiavimo projektus, kuriais siekiama gerinti ekstremalių situacijų valdymą civilinės saugos srityje; |
| --- | --- |

10.

nurodo, kad reikia atlikti daugiau išsamių potencialios grėsmės Juodosios jūros regiono (ir upių, tekančių į šį regioną) aplinkai tyrimų. Be kita ko, ši grėsmė kyla dėl klimato kaitos ir stichinių nelaimių pavojaus. Todėl reikia rasti tinkamus sprendimus ir remti bendrai Europos Sąjungos finansuojamus tarptautinio bendradarbiavimo projektus, kuriais siekiama gerinti ekstremalių situacijų valdymą civilinės saugos srityje;

| 11. | ragina Europos Komisiją remti atsinaujinančių energijos šaltinių, pvz., vėjo ir bangų energijos, naudojimą. Taip pat reikėtų remti papildomus mokslinius tyrimus ir inovacijas šioje srityje; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Komisiją remti atsinaujinančių energijos šaltinių, pvz., vėjo ir bangų energijos, naudojimą. Taip pat reikėtų remti papildomus mokslinius tyrimus ir inovacijas šioje srityje;

| 12. | ragina ES ir nacionalines vyriausybes sustiprinti pastangas siekiant mokslinių ir technologinių laimėjimų jūrų mokslinių tyrimų srityje, susijusių, pavyzdžiui, su „mėlynąja“ biotechnologija (biotechnologijos jūrų ir vandenų taikmenimis), laivų navigacinėmis sistemomis ir turistine veikla, taip stengiantis įveikti dabartinę ir galimą būsimą grėsmę, nulemtą klimato ir kitokios kaitos, mažėjančių žuvų išteklių, netvaraus turizmo ir kintančių pakrantės gyventojų demografinių tendencijų; |
| --- | --- |

12.

ragina ES ir nacionalines vyriausybes sustiprinti pastangas siekiant mokslinių ir technologinių laimėjimų jūrų mokslinių tyrimų srityje, susijusių, pavyzdžiui, su „mėlynąja“ biotechnologija (biotechnologijos jūrų ir vandenų taikmenimis), laivų navigacinėmis sistemomis ir turistine veikla, taip stengiantis įveikti dabartinę ir galimą būsimą grėsmę, nulemtą klimato ir kitokios kaitos, mažėjančių žuvų išteklių, netvaraus turizmo ir kintančių pakrantės gyventojų demografinių tendencijų;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau saugoti jūrų paveldą atsižvelgiant į galimą turizmo augimą, susijusį su tradicinių kultūrų plėtojimu; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau saugoti jūrų paveldą atsižvelgiant į galimą turizmo augimą, susijusį su tradicinių kultūrų plėtojimu;

| 14. | remia Juodosios jūros regiono jūrinės savimonės formavimą, įskaitant visus subjektus, dalyvaujančius įvairioje jūrinėje veikloje. Būtina atsižvelgti į pastangas išspręsti su aplinkos apsauga susijusias problemas ir vystyti turimą, su sąlyga, kad būtų veiksmingiau remiamos tradicinės kultūros ir saugomas jūrų kultūros bei gamtos paveldas; |
| --- | --- |

14.

remia Juodosios jūros regiono jūrinės savimonės formavimą, įskaitant visus subjektus, dalyvaujančius įvairioje jūrinėje veikloje. Būtina atsižvelgti į pastangas išspręsti su aplinkos apsauga susijusias problemas ir vystyti turimą, su sąlyga, kad būtų veiksmingiau remiamos tradicinės kultūros ir saugomas jūrų kultūros bei gamtos paveldas;

| 15. | rekomenduoja Europos Komisijai ir nacionalinėms vyriausybėms remti tikslios duomenų bazės, kurioje būtų išsamiai nušviesti atskirų jūrų išteklių ekonominiai ir aplinkosaugos aspektai bei jų poveikis socialiniu požiūriu, kūrimą naudojantis surinkta informacija; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja Europos Komisijai ir nacionalinėms vyriausybėms remti tikslios duomenų bazės, kurioje būtų išsamiai nušviesti atskirų jūrų išteklių ekonominiai ir aplinkosaugos aspektai bei jų poveikis socialiniu požiūriu, kūrimą naudojantis surinkta informacija;

| 16. | rekomenduoja įvertinti ir koordinuoti konkrečius strateginius planus, išdėstytus Teminėje jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo strategijoje, kuria skatinamas platesnių jūrinių regionų kūrimas, ypač pusiau uždarų jūrų baseinų, pvz., Juodosios jūros. Juos turėtų rengti valstybės narės remdamosi Europos Komisijos pasiūlymu; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja įvertinti ir koordinuoti konkrečius strateginius planus, išdėstytus Teminėje jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo strategijoje, kuria skatinamas platesnių jūrinių regionų kūrimas, ypač pusiau uždarų jūrų baseinų, pvz., Juodosios jūros. Juos turėtų rengti valstybės narės remdamosi Europos Komisijos pasiūlymu;

| 17. | ragina Europos Komisiją stiprinti transporto vaidmenį būsimoje jūrų politikoje atsižvelgiant į tai, kad transportas yra viena svarbiausių veiklos rūšių, susijusi ir su kita jūrine veikla; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Komisiją stiprinti transporto vaidmenį būsimoje jūrų politikoje atsižvelgiant į tai, kad transportas yra viena svarbiausių veiklos rūšių, susijusi ir su kita jūrine veikla;

| 18. | prašo Europos Komisijos paraginti valstybes nares vykdyti atidesnę taršos pagrindiniuose jūrų maršrutuose lygio stebėseną ir mano, kad naujoji GMES (Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos) technologija galėtų būti sėkmingai taikoma šiam tikslui; |
| --- | --- |

18.

prašo Europos Komisijos paraginti valstybes nares vykdyti atidesnę taršos pagrindiniuose jūrų maršrutuose lygio stebėseną ir mano, kad naujoji GMES (Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos) technologija galėtų būti sėkmingai taikoma šiam tikslui;

| 19. | siūlo suintensyvinti pastangas ir baigti įrengti jūrų terminalus visų pirma tuos, kurie yra akivaizdžiai intermodalūs, ypač atsižvelgiant į kai kurių TEN-T projektų, turinčių įtakos jūrų dimensijai, vėluojantį įgyvendinimą; |
| --- | --- |

19.

siūlo suintensyvinti pastangas ir baigti įrengti jūrų terminalus visų pirma tuos, kurie yra akivaizdžiai intermodalūs, ypač atsižvelgiant į kai kurių TEN-T projektų, turinčių įtakos jūrų dimensijai, vėluojantį įgyvendinimą;

| 20. | rekomenduoja sustiprinti strateginių uostų vaidmenį kaip prioritetą kuriant būsimą jūrų politiką ir kartu pavesti atlikti tyrimą dėl pagrindinių ir antrinių uostų tarpusavio susisiekimo bei dėl galimybės tam tikras uosto veiklos rūšis perkelti į mažesnius centrus ir jas išskaidyti; |
| --- | --- |

20.

rekomenduoja sustiprinti strateginių uostų vaidmenį kaip prioritetą kuriant būsimą jūrų politiką ir kartu pavesti atlikti tyrimą dėl pagrindinių ir antrinių uostų tarpusavio susisiekimo bei dėl galimybės tam tikras uosto veiklos rūšis perkelti į mažesnius centrus ir jas išskaidyti;

| 21. | siūlo ES ir nacionalinėms vyriausybėms reglamentuoti tradicinių jūros energijos išteklių, pvz., naftos ir dujų, gavybą remiantis tinkamai apibrėžtais aplinkosaugos standartais ir įgyvendinti veiksmingą tokios veiklos stebėseną, rekomenduoja remti iniciatyvas, kurių tikslas — modernizuoti ir tobulinti uosto įrenginius, skirtus alyvuotam vandeniui surinkti, remti technologines naujoves transportuojant ir perkraunant naftą, visų pirma dažniau naudoti antžeminius naftotiekius; |
| --- | --- |

21.

siūlo ES ir nacionalinėms vyriausybėms reglamentuoti tradicinių jūros energijos išteklių, pvz., naftos ir dujų, gavybą remiantis tinkamai apibrėžtais aplinkosaugos standartais ir įgyvendinti veiksmingą tokios veiklos stebėseną, rekomenduoja remti iniciatyvas, kurių tikslas — modernizuoti ir tobulinti uosto įrenginius, skirtus alyvuotam vandeniui surinkti, remti technologines naujoves transportuojant ir perkraunant naftą, visų pirma dažniau naudoti antžeminius naftotiekius;

| 22. | rekomenduoja užtikrinti didesnę jūros maršrutų saugą ir išanalizuoti galimybę įvesti privalomas laivų vedimo paslaugas naftos tanklaiviams ir kitiems pavojingus krovinius gabenantiems laivams, o taip pat įvesti bendras privalomas laivų vedimo paslaugas tais atvejais, kai plaukiama siaurais kanalais; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja užtikrinti didesnę jūros maršrutų saugą ir išanalizuoti galimybę įvesti privalomas laivų vedimo paslaugas naftos tanklaiviams ir kitiems pavojingus krovinius gabenantiems laivams, o taip pat įvesti bendras privalomas laivų vedimo paslaugas tais atvejais, kai plaukiama siaurais kanalais;

| 23. | pažymi, kad reikia imtis priemonių šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimui mažinti, ir remia šių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad reikia imtis priemonių šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimui mažinti, ir remia šių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą;

| 24. | rekomenduoja parengti būtinų pakrantės apsaugos priemonių planą remiantis įvairiomis kylančio vandens lygio ir besikeičiančių oro sąlygų prognozėmis; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja parengti būtinų pakrantės apsaugos priemonių planą remiantis įvairiomis kylančio vandens lygio ir besikeičiančių oro sąlygų prognozėmis;

| 25. | ragina ES ir nacionalines vyriausybes koordinuoti ir padėti jūrų regionams rasti būdus sėkmingai saugoti esamą aplinką, o svarbiausia — sukurti tarpregionines ir (arba) tarpvalstybines jūrų apsaugos zonas ir parengti konkrečius pasiūlymus, kaip gerokai sumažinti radioaktyviąsias atliekas, iš laivų išmetamus teršalus (ypač dujų emisijas, atliekas ir balastinį vandenį), ir remti pastangas užtikrinant pakrantės ir atviroje jūrose esančių ekosistemų ir buveinių kokybę atsižvelgiant ir į svarbų galimą tradicinio žemės ūkio poveikį jūros aplinkos būklei, ypač išleidžiant maistingąsias medžiagas į jūrą; |
| --- | --- |

25.

ragina ES ir nacionalines vyriausybes koordinuoti ir padėti jūrų regionams rasti būdus sėkmingai saugoti esamą aplinką, o svarbiausia — sukurti tarpregionines ir (arba) tarpvalstybines jūrų apsaugos zonas ir parengti konkrečius pasiūlymus, kaip gerokai sumažinti radioaktyviąsias atliekas, iš laivų išmetamus teršalus (ypač dujų emisijas, atliekas ir balastinį vandenį), ir remti pastangas užtikrinant pakrantės ir atviroje jūrose esančių ekosistemų ir buveinių kokybę atsižvelgiant ir į svarbų galimą tradicinio žemės ūkio poveikį jūros aplinkos būklei, ypač išleidžiant maistingąsias medžiagas į jūrą;

Švietimas, kultūrų ir religijų dialogas

| 26. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį remiant ir puoselėjant Juodosios jūros regiono bendruomenių kultūrą, ir ragina Europos Komisiją padėti vietos ir regionų institucijoms dalyvauti naujose ES kultūros programose (Kultūra 2007); |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį remiant ir puoselėjant Juodosios jūros regiono bendruomenių kultūrą, ir ragina Europos Komisiją padėti vietos ir regionų institucijoms dalyvauti naujose ES kultūros programose (Kultūra 2007);

| 27. | atkreipia dėmesį į socialinę ir ekonominę naudą, kurią regiono šalims teikia kultūros vystymas ir kultūrų įvairovė, kartu tai padeda įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į socialinę ir ekonominę naudą, kurią regiono šalims teikia kultūros vystymas ir kultūrų įvairovė, kartu tai padeda įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus;

| 28. | pabrėžia, kad reikia stiprinti kultūrų ir religijų bendradarbiavimą pasinaudojant kultūrų įvairove kaip žmonių santykių stiprinimo priemone daugiakalbėje ir daugiakultūrinėje Europoje; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad reikia stiprinti kultūrų ir religijų bendradarbiavimą pasinaudojant kultūrų įvairove kaip žmonių santykių stiprinimo priemone daugiakalbėje ir daugiakultūrinėje Europoje;

| 29. | pažymi, kad reikia vietos ir regionų lygiu sutelkti pastangas stiprinant pasitikėjimą regione ir taikiai sprendžiant „įšaldytus konfliktus“ įgyvendinant specialias bendradarbiavimo programas; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad reikia vietos ir regionų lygiu sutelkti pastangas stiprinant pasitikėjimą regione ir taikiai sprendžiant „įšaldytus konfliktus“ įgyvendinant specialias bendradarbiavimo programas;

| 30. | pakartoja, kad išsiplėtusioje Europoje reikia išsaugoti daugiakalbystę, nes ji yra labai svarbi priemonė įtraukiant piliečius į bendrą Europos politinį projektą; |
| --- | --- |

30.

pakartoja, kad išsiplėtusioje Europoje reikia išsaugoti daugiakalbystę, nes ji yra labai svarbi priemonė įtraukiant piliečius į bendrą Europos politinį projektą;

| 31. | ragina ES ir nacionalines vyriausybes remti programas ir projektus, kurių tikslas — tarpregioninis jaunimo bendradarbiavimas vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

31.

ragina ES ir nacionalines vyriausybes remti programas ir projektus, kurių tikslas — tarpregioninis jaunimo bendradarbiavimas vietos ir regionų lygiu;

Migracija, užimtumas ir socialiniai reikalai

| 32. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijas kuriant ir įgyvendinant su migracija susijusias Bendrijos politikos sritis ypatingą dėmesį skiriant geresniam migracijos srautų valdymui ir siekti, kad jų judėjimas vyktų kiek galima legaliau, laikantis žmogaus teisių ir visuomenės saugos reikalavimų ir plėtojant abipusį ir glaudų įstatymų vykdymą užtikrinančių teisėsaugos tarnybų ir kitų įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad svarbu įtraukti Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijas kuriant ir įgyvendinant su migracija susijusias Bendrijos politikos sritis ypatingą dėmesį skiriant geresniam migracijos srautų valdymui ir siekti, kad jų judėjimas vyktų kiek galima legaliau, laikantis žmogaus teisių ir visuomenės saugos reikalavimų ir plėtojant abipusį ir glaudų įstatymų vykdymą užtikrinančių teisėsaugos tarnybų ir kitų įstaigų bendradarbiavimą;

| 33. | pritaria ES politinėms priemonėms, remiančioms veiklą, kurios tikslas — skatinti migrantų socialinę integraciją įgyvendinant specialiai vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtas programas; |
| --- | --- |

33.

pritaria ES politinėms priemonėms, remiančioms veiklą, kurios tikslas — skatinti migrantų socialinę integraciją įgyvendinant specialiai vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtas programas;

| 34. | palankiai vertina Europos Komisijos planuojamas iniciatyvas, skirtas kovoti su nelegalia imigracija, ir remia keitimąsi geriausia patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Europos Komisijos planuojamas iniciatyvas, skirtas kovoti su nelegalia imigracija, ir remia keitimąsi geriausia patirtimi šioje srityje;

| 35. | remia Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą kuriant ir įgyvendinant Bendrijos migracijos politiką ir pažymi, kad bendros migracijos politikos programų kūrimas vietos ir regionų lygiu gali užtikrinti būsimą ekonomikos vystymąsi, kurį lydėtų spartesnis ekonomikos augimas ir didesnė materialinė gerovė regionuose; |
| --- | --- |

35.

remia Juodosios jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą kuriant ir įgyvendinant Bendrijos migracijos politiką ir pažymi, kad bendros migracijos politikos programų kūrimas vietos ir regionų lygiu gali užtikrinti būsimą ekonomikos vystymąsi, kurį lydėtų spartesnis ekonomikos augimas ir didesnė materialinė gerovė regionuose;

| 36. | palankiai vertina ES iniciatyvas lygių galimybių srityje vietos ir regionų lygiu ir ragina nacionalines vyriausybes remti jas; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina ES iniciatyvas lygių galimybių srityje vietos ir regionų lygiu ir ragina nacionalines vyriausybes remti jas;

Geras valdymas, regioninės iniciatyvos ir dalykinių ryšių užmezgimas

| 37. | vertina regiono laimėjimus nuo 1989 m. įgyvendinant iniciatyvas, pvz., Juodosios jūros ekonominio bendradarbiavimo organizacija (JJEB) ir Juodosios jūros ekonominio bendradarbiavimo parlamentinė asamblėja (JJEBPA); |
| --- | --- |

37.

vertina regiono laimėjimus nuo 1989 m. įgyvendinant iniciatyvas, pvz., Juodosios jūros ekonominio bendradarbiavimo organizacija (JJEB) ir Juodosios jūros ekonominio bendradarbiavimo parlamentinė asamblėja (JJEBPA);

| 38. | pabrėžia būtinybę vystyti ir derinti patirtį įgyvendinant vykdomas, papildomos europinės vertės turinčias regionines iniciatyvas, susiejančias Juodosios jūros regioną su ES, pvz., Dunojaus bendradarbiavimo procesas, pabrėžiant teritorinį ir teminį papildomumą; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia būtinybę vystyti ir derinti patirtį įgyvendinant vykdomas, papildomos europinės vertės turinčias regionines iniciatyvas, susiejančias Juodosios jūros regioną su ES, pvz., Dunojaus bendradarbiavimo procesas, pabrėžiant teritorinį ir teminį papildomumą;

| 39. | rekomenduoja regione gerinti įvairių iniciatyvų koordinavimą nacionaliniu ir regionų lygiu ir, kai įmanoma, apibrėžti jų atsakomybės sritis siekiant išvengti dubliavimosi ir pasiekti konkrečių rezultatų; |
| --- | --- |

39.

rekomenduoja regione gerinti įvairių iniciatyvų koordinavimą nacionaliniu ir regionų lygiu ir, kai įmanoma, apibrėžti jų atsakomybės sritis siekiant išvengti dubliavimosi ir pasiekti konkrečių rezultatų;

| 40. | rekomenduoja skleisti regionų ir vietos lygiu įgyvendinamus geriausios patirties pavyzdžius, ypač susijusius su vietos lygio ekonominiais branduoliais, dalykinių ryšių užmezgimu mokslinių tyrimų srityje, viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėmis, teritoriniu planavimu ir geru valdymu, ir remti ir skatinti Juodosios jūros regiono šalių vietos ir regionų valdžios institucijas plėtoti tokius geriausios patirties pavyzdžius; |
| --- | --- |

40.

rekomenduoja skleisti regionų ir vietos lygiu įgyvendinamus geriausios patirties pavyzdžius, ypač susijusius su vietos lygio ekonominiais branduoliais, dalykinių ryšių užmezgimu mokslinių tyrimų srityje, viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėmis, teritoriniu planavimu ir geru valdymu, ir remti ir skatinti Juodosios jūros regiono šalių vietos ir regionų valdžios institucijas plėtoti tokius geriausios patirties pavyzdžius;

| 41. | sutinka su požiūriu, kurį pabrėžia Europos Parlamentas ir Komisija, dėl vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens komunikacijos srityje, kuris leidžia užtikrinti visuomenės paramą ir prisideda prie didesnio skaidrumo ir atskaitomybės; |
| --- | --- |

41.

sutinka su požiūriu, kurį pabrėžia Europos Parlamentas ir Komisija, dėl vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens komunikacijos srityje, kuris leidžia užtikrinti visuomenės paramą ir prisideda prie didesnio skaidrumo ir atskaitomybės;

| 42. | pritaria visoms tinkamoms ES priemonėms, padedančioms vystytis pavienėms šalims, pvz., kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, teikti pagalbą kuriant veiksmingas administravimo struktūras, būtinai įtraukiant vietos ir regionų lygmenį. Šiuo požiūriu pritaria visiems tinkamiems projektams, padedantiems remti savarankišką šio regiono politinio ir ekonominio bendradarbiavimo plėtojimą; |
| --- | --- |

42.

pritaria visoms tinkamoms ES priemonėms, padedančioms vystytis pavienėms šalims, pvz., kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, teikti pagalbą kuriant veiksmingas administravimo struktūras, būtinai įtraukiant vietos ir regionų lygmenį. Šiuo požiūriu pritaria visiems tinkamiems projektams, padedantiems remti savarankišką šio regiono politinio ir ekonominio bendradarbiavimo plėtojimą;

| 43. | ragina ES ir nacionalines vyriausybes remti programas ir projektus, skatinančius regionų ir vietos lygio administracinių darbuotojų judumą, kaip priemonę glaudesniems ryšiams užmegzti, keistis patirtimi ir geresniems veiklos rezultatams pasiekti; |
| --- | --- |

43.

ragina ES ir nacionalines vyriausybes remti programas ir projektus, skatinančius regionų ir vietos lygio administracinių darbuotojų judumą, kaip priemonę glaudesniems ryšiams užmegzti, keistis patirtimi ir geresniems veiklos rezultatams pasiekti;

| 44. | rekomenduoja pakviesti organizacijas, vienijančias vietos lygio išrinktuosius atstovus, atstovauti numatomose derybose vykstant politiniam ES ir regiono šalių dialogui; |
| --- | --- |

44.

rekomenduoja pakviesti organizacijas, vienijančias vietos lygio išrinktuosius atstovus, atstovauti numatomose derybose vykstant politiniam ES ir regiono šalių dialogui;

| 45. | ragina regiono nacionalines vyriausybes laikytis Europos vietos savivaldos chartijoje nustatytus principus; |
| --- | --- |

45.

ragina regiono nacionalines vyriausybes laikytis Europos vietos savivaldos chartijoje nustatytus principus;

Pasienio ir regionų bendradarbiavimas

| 46. | pabrėžia potencialiai teigiamą vaidmenį, kurį atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač merai, vystant pilietinę visuomenę regione, pirmiausia tose vietovėse, kuriose nacionalinėms valdžios institucijoms trūksta gilių demokratinių tradicijų; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia potencialiai teigiamą vaidmenį, kurį atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos, ypač merai, vystant pilietinę visuomenę regione, pirmiausia tose vietovėse, kuriose nacionalinėms valdžios institucijoms trūksta gilių demokratinių tradicijų;

| 47. | išreiškia savo paramą besivystančiam Juodosios jūros euroregionui, kurio tikslas — skatinti regiono šalių bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu ir remti demokratijos stabilumą, gerą valdymą ir tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

47.

išreiškia savo paramą besivystančiam Juodosios jūros euroregionui, kurio tikslas — skatinti regiono šalių bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu ir remti demokratijos stabilumą, gerą valdymą ir tvarų vystymąsi;

| 48. | pažymi, kad yra sričių, kuriose būtų galima bendradarbiauti su Europos Taryba pagal abiejų institucijų sudarytą bendradarbiavimo susitarimą; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad yra sričių, kuriose būtų galima bendradarbiauti su Europos Taryba pagal abiejų institucijų sudarytą bendradarbiavimo susitarimą;

| 49. | pabrėžia Komiteto sukurtų darbo grupių vaidmenį kaip naudingą priemonę narystės ES siekiančių šalių ir šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijoms remti vykdant veiklą, susijusią su galimybių atvėrimu ir būtino politinio dialogo plėtojimu tarp ES, narystės ES siekiančių šalių ir šalių kandidačių; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia Komiteto sukurtų darbo grupių vaidmenį kaip naudingą priemonę narystės ES siekiančių šalių ir šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijoms remti vykdant veiklą, susijusią su galimybių atvėrimu ir būtino politinio dialogo plėtojimu tarp ES, narystės ES siekiančių šalių ir šalių kandidačių;

| 50. | teigiamai vertina Europos Komisijos pasiūlymą, kad iniciatyva turėtų būti organizuojama regiono lygiu kartu su partneriais dalijantis atsakomybe už jos įgyvendinimą. Komitetas ragina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į šį procesą, kadangi tai paskatintų toliau plėtoti kontaktus tarp Juodosios jūros miestų ir savivaldybių, universitetų, kultūros subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant vartotojų organizacijas. |
| --- | --- |

50.

teigiamai vertina Europos Komisijos pasiūlymą, kad iniciatyva turėtų būti organizuojama regiono lygiu kartu su partneriais dalijantis atsakomybe už jos įgyvendinimą. Komitetas ragina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į šį procesą, kadangi tai paskatintų toliau plėtoti kontaktus tarp Juodosios jūros miestų ir savivaldybių, universitetų, kultūros subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant vartotojų organizacijas.

2008 m. vasario 7 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---