# Euroopan unionin C 73/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 73 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta19. maaliskuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 73

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta19. maaliskuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2008/C 073/01 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 073/02 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011 | 6 |
| 2008/C 073/03 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Kyproksen vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011 | 10 |
| 2008/C 073/04 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2011 | 14 |
| 2008/C 073/05 | Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 18 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2008/C 073/01

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

1

2008/C 073/02

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

6

2008/C 073/03

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Kyproksen vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

10

2008/C 073/04

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2011

14

2008/C 073/05

Neuvoston lausunto, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008, Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

18

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2008/C 073/06 | Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston yhden jäsenen nimittämisestä | 23 |
| | Komissio |
| 2008/C 073/07 | Euron kurssi | 24 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

2008/C 073/06

Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston yhden jäsenen nimittämisestä

23

Komissio

2008/C 073/07

Euron kurssi

24

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 073/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Komissio |
| 2008/C 073/09 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 26 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 073/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

2008/C 073/09

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 73/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Bulgarian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Bulgarian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Kokonaistuotannon kasvu on ollut nopeaa eli yli 6 prosenttia vuosittain vuodesta 2003 lähtien, vaikka ulkoinen vaje on syventynyt huomattavasti. Julkisen talouden rahoitusasema on näin ollen muuttunut lähellä nollaa olevasta rahoitusasemasta yli 3 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun finanssipolitiikan viritys on ollut vastasyklistä tai pääpiirteissään neutraalia vuodesta 2003 lähtien. Samanaikaisesti rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä valuuttakatejärjestelmän tarjoamassa kehyksessä. Vahvaan talouskasvuun on liittynyt ylikuumenemisen merkkejä ja makrotalouden epävakauden syvenemistä, mistä on osoituksena ulkoisen vajeen syveneminen, pankkien luotonannon kasvaminen uudelleen ja inflaation kiihtyminen.
  Bulgarian kasvava ulkoinen vaje perustuu kuitenkin suuressa määrin merkittävien ulkomaisten suorien sijoitusten vauhdittamaan investointibuumiin. Inflaatio johtui pääasiassa elintarvikkeiden ja energian hintojen ulkoisesti aiheutuneesta noususta. Koska työttömyys on lisäksi vähentynyt nopeasti, työmarkkinatilanne on kiristynyt. Palkkojen kasvu kiihtyi huomattavasti vuonna 2007 ja oli ensimmäistä kertaa moneen vuoteen selvästi nopeampaa kuin tuottavuuden kasvu. Jos tämä kehitys jatkuu, se voisi johtaa kilpailukyvyn heikkenemiseen ja kyseenalaistaa nopean kasvun kestävyyden, vaikka reaalipalkkojen vuoteen 2006 jatkuneen maltillisen nousun ja vuodesta 1998 kertyneen tuottavuuden kasvun ansiosta kustannuskilpailukyky on suurelta osin säilynyt. Tulevaisuudessa Bulgarian haasteena on tämän epätasapainon korjaaminen samalla kun vahvistetaan kestävän kiinnikuromisen edellytyksiä harjoittamalla varovaista finanssipolitiikkaa ja palkkamalttia, parantamalla julkisen talouden laatua, varmistamalla rahoitusalan vakaus ja vauhdittamalla rakenneuudistuksia. |
| --- | --- |

(2)

Kokonaistuotannon kasvu on ollut nopeaa eli yli 6 prosenttia vuosittain vuodesta 2003 lähtien, vaikka ulkoinen vaje on syventynyt huomattavasti. Julkisen talouden rahoitusasema on näin ollen muuttunut lähellä nollaa olevasta rahoitusasemasta yli 3 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun finanssipolitiikan viritys on ollut vastasyklistä tai pääpiirteissään neutraalia vuodesta 2003 lähtien. Samanaikaisesti rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä valuuttakatejärjestelmän tarjoamassa kehyksessä. Vahvaan talouskasvuun on liittynyt ylikuumenemisen merkkejä ja makrotalouden epävakauden syvenemistä, mistä on osoituksena ulkoisen vajeen syveneminen, pankkien luotonannon kasvaminen uudelleen ja inflaation kiihtyminen.

Bulgarian kasvava ulkoinen vaje perustuu kuitenkin suuressa määrin merkittävien ulkomaisten suorien sijoitusten vauhdittamaan investointibuumiin. Inflaatio johtui pääasiassa elintarvikkeiden ja energian hintojen ulkoisesti aiheutuneesta noususta. Koska työttömyys on lisäksi vähentynyt nopeasti, työmarkkinatilanne on kiristynyt. Palkkojen kasvu kiihtyi huomattavasti vuonna 2007 ja oli ensimmäistä kertaa moneen vuoteen selvästi nopeampaa kuin tuottavuuden kasvu. Jos tämä kehitys jatkuu, se voisi johtaa kilpailukyvyn heikkenemiseen ja kyseenalaistaa nopean kasvun kestävyyden, vaikka reaalipalkkojen vuoteen 2006 jatkuneen maltillisen nousun ja vuodesta 1998 kertyneen tuottavuuden kasvun ansiosta kustannuskilpailukyky on suurelta osin säilynyt. Tulevaisuudessa Bulgarian haasteena on tämän epätasapainon korjaaminen samalla kun vahvistetaan kestävän kiinnikuromisen edellytyksiä harjoittamalla varovaista finanssipolitiikkaa ja palkkamalttia, parantamalla julkisen talouden laatua, varmistamalla rahoitusalan vakaus ja vauhdittamalla rakenneuudistuksia.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2007 6,4 prosentista keskimäärin 6,7 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät pitkälti realistisilta vaikkakin hieman suotuisilta varsinkin ohjelmakauden lopussa, jolloin kotimaisen kysynnän, erityisesti investointien, kasvu vaikuttaa nopealta. Vaikka kokonaistuotannon kasvu on nopeaa, ohjelmassa ennakoidaan rajallista edistymistä kohti nimellistä lähentymistä inflaation pysytellessä suhteellisen nopeana. Kun lisäksi otetaan huomioon ennakoidut jatkuvat palkkapaineet ja tupakan valmisteveron suunnitellut korotukset, vuosien 2009 ja 2010 inflaatioennusteet vaikuttavat alhaisilta. Vaikka kasvun koostumuksen odotetaan hieman tasapainottuvan viennin kasvaessa aiempaa enemmän, ulkoisen vajeen ennakoidaan syvenevän entisestään ja olevan 20,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mikä vaikuttaa viimeaikaisen kehityksen perusteella pitkälti todennäköiseltä. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2007 6,4 prosentista keskimäärin 6,7 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät pitkälti realistisilta vaikkakin hieman suotuisilta varsinkin ohjelmakauden lopussa, jolloin kotimaisen kysynnän, erityisesti investointien, kasvu vaikuttaa nopealta. Vaikka kokonaistuotannon kasvu on nopeaa, ohjelmassa ennakoidaan rajallista edistymistä kohti nimellistä lähentymistä inflaation pysytellessä suhteellisen nopeana. Kun lisäksi otetaan huomioon ennakoidut jatkuvat palkkapaineet ja tupakan valmisteveron suunnitellut korotukset, vuosien 2009 ja 2010 inflaatioennusteet vaikuttavat alhaisilta. Vaikka kasvun koostumuksen odotetaan hieman tasapainottuvan viennin kasvaessa aiempaa enemmän, ulkoisen vajeen ennakoidaan syvenevän entisestään ja olevan 20,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mikä vaikuttaa viimeaikaisen kehityksen perusteella pitkälti todennäköiseltä.

| (4) | Viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tammikuussa 2007 esitetyn ohjelman tavoite oli 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä julkisen talouden ennakoitua parempi tulos johtuu kokonaisuudessaan odotettua paremmista tuloista, sillä menoja ei pidetty täysin hallinnassa. Alun perin suunnitellut budjetoitujen muiden juoksevien menojen kuin korkomenojen 10 prosentin säästöt eivät toteutuneet, ja joulukuussa 2007 hyväksyttiin lähinnä infrastruktuuriin kohdistettu lisämeno-ohjelma, joka on noin 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi eläkkeitä korotettiin kahdesti 10 prosentilla vuonna 2007 eli siis enemmän kuin käytössä olevan indeksointimallin 8,5 prosenttia olisi antanut olettaa. Lisäksi palkkapaineet ovat alkaneet näkyä myös julkisella sektorilla, ja julkisen sektorin palkkakehitys kiihtyi selvästi vuoden jälkipuoliskolla. Julkisen talouden vuoden 2007 odotettua suuremman ylijäämän voidaan kuitenkin kaiken kaikkiaan katsoa olevan sen kehotuksen mukainen, jonka neuvosto esitti lähentymisohjelmasta 27. maaliskuuta 2007 antamassaan lausunnossa (3). Koska tulojen kasvu on jatkunut vahvana, julkisen talouden vuoden 2007 toteutuma lienee ohjelmassa arvioituakin parempi. |
| --- | --- |

(4)

Viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun tammikuussa 2007 esitetyn ohjelman tavoite oli 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä julkisen talouden ennakoitua parempi tulos johtuu kokonaisuudessaan odotettua paremmista tuloista, sillä menoja ei pidetty täysin hallinnassa. Alun perin suunnitellut budjetoitujen muiden juoksevien menojen kuin korkomenojen 10 prosentin säästöt eivät toteutuneet, ja joulukuussa 2007 hyväksyttiin lähinnä infrastruktuuriin kohdistettu lisämeno-ohjelma, joka on noin 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi eläkkeitä korotettiin kahdesti 10 prosentilla vuonna 2007 eli siis enemmän kuin käytössä olevan indeksointimallin 8,5 prosenttia olisi antanut olettaa. Lisäksi palkkapaineet ovat alkaneet näkyä myös julkisella sektorilla, ja julkisen sektorin palkkakehitys kiihtyi selvästi vuoden jälkipuoliskolla. Julkisen talouden vuoden 2007 odotettua suuremman ylijäämän voidaan kuitenkin kaiken kaikkiaan katsoa olevan sen kehotuksen mukainen, jonka neuvosto esitti lähentymisohjelmasta 27. maaliskuuta 2007 antamassaan lausunnossa (3). Koska tulojen kasvu on jatkunut vahvana, julkisen talouden vuoden 2007 toteutuma lienee ohjelmassa arvioituakin parempi.

| (5) | Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategialla pyritään säilyttämään finanssipolitiikan neutraali viritys koko ohjelmakauden ajan. Ohjelmassa esitettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta on tarkistettu tasapainoisesta rakenteellisesta rahoitusasemasta (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) 1,5 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen. Ylijäämän on määrä säilyä koko ohjelmakauden ajan. Vaikka neuvoston alkuperäisestä ohjelmasta antamassaan lausunnossa hyväksymä keskipitkän aikavälin tavoite oli jo vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä tavoitetta vaativampi, kasvava ulkoinen epätasapaino, kiihtyvä inflaatio ja ennustettu väestön ikääntymisestä aiheutuva vaikutus tekevät perustelluksi tavoitteen merkittävän tarkistamisen ylöspäin. Sekä julkisen talouden rahoitusaseman että perusjäämän odotetaan pysyvän vakaina koko ohjelmakauden. Julkisen talouden rahoitusasemaan ennakoidaan noin 3 prosentin ja perusjäämään 4 prosentin ylijäämää suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan sekä tulot että menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät kumpikin noin 1,75 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella ja sopeutus tapahtuu pääosin vuonna 2008. Tulopuolella ohjelmassa ennakoidaan ”muiden tulojen” 2,25 prosentin kasvua suhteessa BKT:hen, joka johtuisi pääosin EU:n tulonsiirtojen lisääntymisestä ohjelmakaudella.
  Vuonna 2008 verotulojen odotetaan kasvavan 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Syynä tähän olisivat tiettyjen valmisteverojen korotukset, verosäännösten parempi noudattaminen ja kasvun suotuisa koostumus. Tasaveron käyttöönoton henkilökohtaisessa tuloverotuksessa odotetaan rahoittuvan kokonaan, kun epävirallisen talouden osuus pienenee entisestään ja tietyt verohelpotukset poistetaan. Vuosina 2009 ja 2010 verotulojen ja sosiaaliturvamaksujen odotetaan hieman alenevan. Vuonna 2008 sosiaaliturvamaksujen myös ennustetaan pienenevän 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun sosiaaliturvamaksuluokat alenevat. Tämän pitäisi kuitenkin korvautua suurelta osin sosiaaliturvamaksupohjan laajenemisella. Menopuolella ohjelmassa ennakoidaan huomattavaa rakenteellista uudistusta, ja pääomamenot kasvavat noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen rahoituksen tullessa yhä enenevässä määrin EU:n tulonsiirroista. ”Muut menot” kasvavat noin 1,5 suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella. Korotukset korvaantuisivat osittain korkomenojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen pienenemisellä sekä julkisen sektorin palkkamenojen alenemisella, johon on syynä julkisen sektorin työpaikkojen suunniteltu vähentäminen. Nykyiset julkisen talouden tavoitteet pohjautuvat ennustettua parempaan vuoden 2007 julkisen talouden toteutumaan, ja ne ovat huomattavasti kunnianhimoisempia kuin tammikuun 2007 ohjelmassa myös kun otetaan huomioon hieman parantuneet talousnäkymät. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategialla pyritään säilyttämään finanssipolitiikan neutraali viritys koko ohjelmakauden ajan. Ohjelmassa esitettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta on tarkistettu tasapainoisesta rakenteellisesta rahoitusasemasta (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) 1,5 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen. Ylijäämän on määrä säilyä koko ohjelmakauden ajan. Vaikka neuvoston alkuperäisestä ohjelmasta antamassaan lausunnossa hyväksymä keskipitkän aikavälin tavoite oli jo vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytettyä tavoitetta vaativampi, kasvava ulkoinen epätasapaino, kiihtyvä inflaatio ja ennustettu väestön ikääntymisestä aiheutuva vaikutus tekevät perustelluksi tavoitteen merkittävän tarkistamisen ylöspäin. Sekä julkisen talouden rahoitusaseman että perusjäämän odotetaan pysyvän vakaina koko ohjelmakauden. Julkisen talouden rahoitusasemaan ennakoidaan noin 3 prosentin ja perusjäämään 4 prosentin ylijäämää suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan sekä tulot että menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät kumpikin noin 1,75 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella ja sopeutus tapahtuu pääosin vuonna 2008. Tulopuolella ohjelmassa ennakoidaan ”muiden tulojen” 2,25 prosentin kasvua suhteessa BKT:hen, joka johtuisi pääosin EU:n tulonsiirtojen lisääntymisestä ohjelmakaudella.

Vuonna 2008 verotulojen odotetaan kasvavan 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Syynä tähän olisivat tiettyjen valmisteverojen korotukset, verosäännösten parempi noudattaminen ja kasvun suotuisa koostumus. Tasaveron käyttöönoton henkilökohtaisessa tuloverotuksessa odotetaan rahoittuvan kokonaan, kun epävirallisen talouden osuus pienenee entisestään ja tietyt verohelpotukset poistetaan. Vuosina 2009 ja 2010 verotulojen ja sosiaaliturvamaksujen odotetaan hieman alenevan. Vuonna 2008 sosiaaliturvamaksujen myös ennustetaan pienenevän 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun sosiaaliturvamaksuluokat alenevat. Tämän pitäisi kuitenkin korvautua suurelta osin sosiaaliturvamaksupohjan laajenemisella. Menopuolella ohjelmassa ennakoidaan huomattavaa rakenteellista uudistusta, ja pääomamenot kasvavat noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen rahoituksen tullessa yhä enenevässä määrin EU:n tulonsiirroista. ”Muut menot” kasvavat noin 1,5 suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella. Korotukset korvaantuisivat osittain korkomenojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen pienenemisellä sekä julkisen sektorin palkkamenojen alenemisella, johon on syynä julkisen sektorin työpaikkojen suunniteltu vähentäminen. Nykyiset julkisen talouden tavoitteet pohjautuvat ennustettua parempaan vuoden 2007 julkisen talouden toteutumaan, ja ne ovat huomattavasti kunnianhimoisempia kuin tammikuun 2007 ohjelmassa myös kun otetaan huomioon hieman parantuneet talousnäkymät.

| (6) | Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Kun erityisesti otetaan huomioon kasvava ulkoinen ja sisäinen epätasapaino, makrotalouden skenaarioon voi kohdistua tiettyjä riskejä. Lisäksi vuoden 2008 tuloennusteisiin voi kohdistua joitakin epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät tasaveron käyttöönoton henkilökohtaisessa tuloverotuksessa. Näitä riskejä kuitenkin tasapainottaa se, että julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa on aiemmin onnistettu erittäin hyvin. Lisäksi riskejä tasapainottavat menopuolen puskurit, sillä talousarviossa on varaus ennakoimattomia menoja varten. Vuosien 2009 ja 2010 verotulojen ennakoitu lasku ei ole myöskään täysin ohjelman perusteena olevan kasvuskenaarion mukaista, ja verotulot voivat osoittautua arvioitua paremmiksi. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Kun erityisesti otetaan huomioon kasvava ulkoinen ja sisäinen epätasapaino, makrotalouden skenaarioon voi kohdistua tiettyjä riskejä. Lisäksi vuoden 2008 tuloennusteisiin voi kohdistua joitakin epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät tasaveron käyttöönoton henkilökohtaisessa tuloverotuksessa. Näitä riskejä kuitenkin tasapainottaa se, että julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa on aiemmin onnistettu erittäin hyvin. Lisäksi riskejä tasapainottavat menopuolen puskurit, sillä talousarviossa on varaus ennakoimattomia menoja varten. Vuosien 2009 ja 2010 verotulojen ennakoitu lasku ei ole myöskään täysin ohjelman perusteena olevan kasvuskenaarion mukaista, ja verotulot voivat osoittautua arvioitua paremmiksi.

| (7) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys merkitsee tämän riskinarvioinnin perusteella, että keskipitkän aikavälin tavoite säilytetään huomattavan liikkumavaran turvin koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta ohjelmakauden ajan. Suunniteltu neutraali finanssipolitiikan viritys auttaisi välttämään nykyisen kotimaisen ja ulkoisen makrotalouden epätasapainon lisääntymistä. Ottaen huomioon rahapolitiikan rajoitetut toimintamahdollisuudet valuuttakatejärjestelmässä mahdollisten ennakoitua parempien tulojen säästäminen voisi auttaa epätasapainon vähentämisessä. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys merkitsee tämän riskinarvioinnin perusteella, että keskipitkän aikavälin tavoite säilytetään huomattavan liikkumavaran turvin koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta ohjelmakauden ajan. Suunniteltu neutraali finanssipolitiikan viritys auttaisi välttämään nykyisen kotimaisen ja ulkoisen makrotalouden epätasapainon lisääntymistä. Ottaen huomioon rahapolitiikan rajoitetut toimintamahdollisuudet valuuttakatejärjestelmässä mahdollisten ennakoitua parempien tulojen säästäminen voisi auttaa epätasapainon vähentämisessä.

| (8) | Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Bulgariassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään 25 jäsenvaltion osalta (joiden osalta tällaiset ennusteet ovat käytettävissä). Väestön ikääntymisellä voi kuitenkin olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Julkisen talouden vuoden 2007 rahoitusasema ja suuri rakenteellinen ylijäämä helpottavat huomattavasti jo ennestään alhaisen velkatason alentamisessa. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien rajoittamista. |
| --- | --- |

(8)

Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Bulgariassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään 25 jäsenvaltion osalta (joiden osalta tällaiset ennusteet ovat käytettävissä). Väestön ikääntymisellä voi kuitenkin olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Julkisen talouden vuoden 2007 rahoitusasema ja suuri rakenteellinen ylijäämä helpottavat huomattavasti jo ennestään alhaisen velkatason alentamisessa. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien rajoittamista.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa pitkälti maaliskuussa 2007 esitettyä kansallista uudistusohjelmaa ja lokakuussa 2007 esitettyä täytäntöönpanokertomusta. Erityisesti julkisen talouden strategia ja toimenpiteet, joilla on tarkoitus edistää julkisten menojen laatua, mukaan luettuna ohjelmabudjetoinnin jatkaminen, ovat täysin kansallisessa uudistusohjelmassa yksilöityjen painopisteiden mukaisia. Suunnitteilla on vain harvoja konkreettisia toimia terveydenhuoltoalan julkisten menojen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Vaikuttaa siltä, että tarkistetussa ohjelmassa on otettu huomioon kansallisessa uudistusohjelmassa ennakoitujen uudistusten vaikutukset julkiseen talouteen. Tämä koskee erityisesti infrastruktuuri-investointien suunniteltua kasvua. Tarkistetussa ohjelmassa esitetään kuitenkin suhteellisen vähän tietoja suorista julkisen talouden kustannuksista, joita aiheutuu tärkeimmistä toimenpiteistä, kuten hallinnollisten valmiuksien parantamiseen tai aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan liittyvistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa pitkälti maaliskuussa 2007 esitettyä kansallista uudistusohjelmaa ja lokakuussa 2007 esitettyä täytäntöönpanokertomusta. Erityisesti julkisen talouden strategia ja toimenpiteet, joilla on tarkoitus edistää julkisten menojen laatua, mukaan luettuna ohjelmabudjetoinnin jatkaminen, ovat täysin kansallisessa uudistusohjelmassa yksilöityjen painopisteiden mukaisia. Suunnitteilla on vain harvoja konkreettisia toimia terveydenhuoltoalan julkisten menojen tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Vaikuttaa siltä, että tarkistetussa ohjelmassa on otettu huomioon kansallisessa uudistusohjelmassa ennakoitujen uudistusten vaikutukset julkiseen talouteen. Tämä koskee erityisesti infrastruktuuri-investointien suunniteltua kasvua. Tarkistetussa ohjelmassa esitetään kuitenkin suhteellisen vähän tietoja suorista julkisen talouden kustannuksista, joita aiheutuu tärkeimmistä toimenpiteistä, kuten hallinnollisten valmiuksien parantamiseen tai aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan liittyvistä toimenpiteistä.

| (10) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään lähes kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(10)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään lähes kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa pyritään julkisen talouden terveen rahoitusaseman säilyttämiseen koko ohjelmakauden ajan ja suunnitellaan julkisen talouden huomattavan ylijäämän jatkumista. Julkisen talouden tavoitteet vaikuttavat realistisilta. Ohjelmassa ennakoidaan keskipitkän aikavälin tavoitteen merkittävää tarkistamista ylöspäin tasapainoisesta rakenteellisesta rahoitusasemasta 1,5 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen ja ylijäämän säilymistä reilun suuruisena koko ohjelmakauden ajan. Makrotalouden vakauden ja kiinnikuromisprosessin jatkuvuuden säilyttäminen ulkoisen epätasapainon lisääntyessä ja inflaation ollessa nopeaa edellyttää tiukan finanssipolitiikan jatkamista, julkisten menojen laadun (myös terveydenhuoltoalalla) ja julkisen talouden instituutioiden parantamista entisestään sekä julkisen sektorin palkkapolitiikkaa, jolla edistetään tuottavuuden kasvua myötäilevää yleistä palkkamalttia.

Ottaen huomioon edellä esitetty arvio ja lisäksi tarve varmistaa kestävä lähentyminen Bulgariaa kehotetaan:

| i) | jatkossakin välttämään myötäsyklistä finanssipolitiikan viritystä tavoitteena nykyisen ulkoisen epätasapainon hallitseminen, erityisesti säästämällä kaikki ennakoitua paremmat budjettitulot ja hillitsemällä menojen kasvua; |
| --- | --- |

i)

jatkossakin välttämään myötäsyklistä finanssipolitiikan viritystä tavoitteena nykyisen ulkoisen epätasapainon hallitseminen, erityisesti säästämällä kaikki ennakoitua paremmat budjettitulot ja hillitsemällä menojen kasvua;

| ii) | vahvistamaan inflaatiopaineita hillitsevää politiikkaa, myös palkkamalttia edistävällä julkisen sektorin palkkapolitiikalla; |
| --- | --- |

ii)

vahvistamaan inflaatiopaineita hillitsevää politiikkaa, myös palkkamalttia edistävällä julkisen sektorin palkkapolitiikalla;

| iii) | tehostamaan entisestään julkisten varojen käyttöä erityisesti täysimääräisellä ohjelmabudjetoinnilla, parantamalla hallinnollisia valmiuksia ja uudistamalla työmarkkinoita, koulutusta ja terveydenhuoltoa. |
| --- | --- |

iii)

tehostamaan entisestään julkisten varojen käyttöä erityisesti täysimääräisellä ohjelmabudjetoinnilla, parantamalla hallinnollisia valmiuksia ja uudistamalla työmarkkinoita, koulutusta ja terveydenhuoltoa.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2007 | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2007 | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | Tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| KOM marraskuu 2007 | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | Tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | Tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) Komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2007

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

KOM marraskuu 2007

6,1

6,3

6,0

6,2

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

5,9

5,9

6,2

6,1

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2007

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

KOM marraskuu 2007

7,4

7,1

7,3

5,8

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

7,4

4,0

3,0

3,0

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2007

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

KOM marraskuu 2007 (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

Tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

KOM marraskuu 2007

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

KOM marraskuu 2007

3,2

3,0

3,1

3,1

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

3,2

0,8

1,5

1,5

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

KOM marraskuu 2007

4,6

4,1

4,1

4,0

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

4,6

2,2

2,8

2,7

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM marraskuu 2007

2,9

2,8

3,1

3,3

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM marraskuu 2007

2,9

2,9

3,1

3,3

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

KOM marraskuu 2007

22,8

19,3

15,9

12,9

Tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

25,3

22,7

22,3

21,1

Tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) Komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat ovat saatavilla Internet-sivustolla:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden laatima syksyn talousennuste ja komission arvio lokakuussa 2007 annetusta kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 89, 24.4.2007, s. 11.

(4)  Erityisesti ei esitetä tietoja vuoden 2007 kertaluonteisista toimenpiteistä ja jotkut tiedot pitkän aikavälin kestävyydestä puuttuvat.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella. Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on laskettu komission yksiköiden syksyn talousennusteessa uudelleen Bulgarian julkisen talouden rahoitusaseman herkkyyden tarkistuksen jälkeen.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 6,2 % vuonna 2006, 6,7 % vuonna 2007 ja 6,8 % vuosina 2008 ja 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimmassa ohjelmassa ei esitetä tietoja kertaluonteisista eikä muista väliaikaisista toimenpiteistä. Komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan nämä toimenpiteet ovat 0,1 % suhteessa BKT:hen (ylijäämää supistavia) vuonna 2007. Rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema on laskettu komission yksiköiden syksyn talousennusteessa uudelleen Bulgarian julkisen talouden rahoitusaseman herkkyyden tarkistuksen jälkeen.

Lähde:

Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) Komission yksiköiden laskelmat.

---

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/6

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 73/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 4 päivänä maaliskuuta 2008 Portugalin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 4 päivänä maaliskuuta 2008 Portugalin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–2011.

| (2) | 1990-luvun jälkipuoliskon voimakkaan talouskasvun jälkeen Portugalissa alkoi vuodesta 2000 hitaasti kasvavan BKT:n ja lisääntyvän työttömyyden kausi, joka pahensi myös muita julkisen talouden epävakaita osa-alueita. Tämä jyrkkä käänne talouden kehityksessä johtui ulkoisen vajeen ja julkisen talouden alijäämän kertymisestä sekä myötäsyklisestä finanssipolitiikasta, joka pahensi yksityisen sektorin epätasapainoa ja lisäsi epävarmuutta.
  Kotitalouksien kotimainen kysyntä heikkeni tämän vuosikymmenen alussa huomattavasti, kun kulutuskäyttäytyminen mukautui tulotason kehitykseen. Samaan aikaan julkisia perusmenoja jouduttiin leikkaamaan, koska niiden kehityssuunta ei ollut kestävä, ja kilpailuasema on edelleen horjuva palkkojen ja tuottavuuden kasvun jatkuvan epäsuhdan vuoksi. Viimeaikainen talouskasvu on ollut pitkälti ulkoisen rahoitusaseman sekä joillakin aloilla ulkoisen kilpailun lisääntymisen vuoksi toteutettujen mittavien rakenneuudistusten ansiota, mutta talouden suorituskyvyn pysyvän tehostumisen esteenä on edelleen rakenteisiin syvemmin juurtuneita heikkouksia. Erityisesti kokonaistuottavuus on alhainen johtuen ennen kaikkea inhimillisen pääoman suhteellisen alhaisesta tasosta, ja myös julkisen sektorin tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Viime vuosina tilanne on parantunut huomattavasti etenkin julkisen talouden tasapainottamisen ansiosta. Keskeisiä haasteita ovat yleisesti ottaen julkisen talouden vakauttaminen edelleen, julkisen talouden laadun parantaminen ja rakenneuudistusten jatkaminen BKT:n potentiaalisen kasvun voimistamiseksi. Niihin vastaaminen saattaisi Portugalin talouden takaisin oikeansuuntaiselle kestävälle ja dynaamiselle uralle. |
| --- | --- |

(2)

1990-luvun jälkipuoliskon voimakkaan talouskasvun jälkeen Portugalissa alkoi vuodesta 2000 hitaasti kasvavan BKT:n ja lisääntyvän työttömyyden kausi, joka pahensi myös muita julkisen talouden epävakaita osa-alueita. Tämä jyrkkä käänne talouden kehityksessä johtui ulkoisen vajeen ja julkisen talouden alijäämän kertymisestä sekä myötäsyklisestä finanssipolitiikasta, joka pahensi yksityisen sektorin epätasapainoa ja lisäsi epävarmuutta.

Kotitalouksien kotimainen kysyntä heikkeni tämän vuosikymmenen alussa huomattavasti, kun kulutuskäyttäytyminen mukautui tulotason kehitykseen. Samaan aikaan julkisia perusmenoja jouduttiin leikkaamaan, koska niiden kehityssuunta ei ollut kestävä, ja kilpailuasema on edelleen horjuva palkkojen ja tuottavuuden kasvun jatkuvan epäsuhdan vuoksi. Viimeaikainen talouskasvu on ollut pitkälti ulkoisen rahoitusaseman sekä joillakin aloilla ulkoisen kilpailun lisääntymisen vuoksi toteutettujen mittavien rakenneuudistusten ansiota, mutta talouden suorituskyvyn pysyvän tehostumisen esteenä on edelleen rakenteisiin syvemmin juurtuneita heikkouksia. Erityisesti kokonaistuottavuus on alhainen johtuen ennen kaikkea inhimillisen pääoman suhteellisen alhaisesta tasosta, ja myös julkisen sektorin tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Viime vuosina tilanne on parantunut huomattavasti etenkin julkisen talouden tasapainottamisen ansiosta. Keskeisiä haasteita ovat yleisesti ottaen julkisen talouden vakauttaminen edelleen, julkisen talouden laadun parantaminen ja rakenneuudistusten jatkaminen BKT:n potentiaalisen kasvun voimistamiseksi. Niihin vastaaminen saattaisi Portugalin talouden takaisin oikeansuuntaiselle kestävälle ja dynaamiselle uralle.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan taloudellisen toiminnan noususuhdanne jatkuu ja kokonaistuotanto kasvaa vuoden 2007 1,8 prosentista 2,2 prosenttiin vuonna 2008, 2,8 prosenttiin vuonna 2009 ja 3 prosenttiin vuosina 2010 ja 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) vuoden 2008 jälkeinen talousnäkymä näyttää perustuvan varsin suotuisiin kasvuennusteisiin. Erityisesti kotitalouksien kysyntätekijöiden kasvuennusteet ovat korkeahkoja, varsinkin investointien osalta. Ohjelmassa oletetaan, että työmarkkinatilanne paranee vähitellen ohjelmakauden mittaan, mutta työllisyysennuste vaikuttaa optimistiselta.
  Kuluttajahintainflaatiota koskevat ennusteet saattavat elintarvikkeiden ja öljyn maailmanmarkkinahintojen viimeaikaisen kehityksen perusteella olla hieman alhaisia. Talouden kilpailuaseman odotetaan paranevan tulevina vuosina, sillä yksikkötyökustannukset kasvavat hitaammin kuin useimmissa kauppakumppanimaissa. Ohjelman mukaan huomattavan suuri ulkoinen vaje pienenee selvästi vuoden 2006 8,8 prosentista suhteessa BKT:hen ja vuoden 2007 arvioidusta 7 prosentista suhteessa BKT:hen 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Tämän edellyttämä tarkistetussa ohjelmassa kaavailtu tulonsiirtojen ja perustulon tasapainon vajeen supistaminen saattaa tämänhetkisten tietojen valossa kuitenkin osoittautua vaikeaksi. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan taloudellisen toiminnan noususuhdanne jatkuu ja kokonaistuotanto kasvaa vuoden 2007 1,8 prosentista 2,2 prosenttiin vuonna 2008, 2,8 prosenttiin vuonna 2009 ja 3 prosenttiin vuosina 2010 ja 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) vuoden 2008 jälkeinen talousnäkymä näyttää perustuvan varsin suotuisiin kasvuennusteisiin. Erityisesti kotitalouksien kysyntätekijöiden kasvuennusteet ovat korkeahkoja, varsinkin investointien osalta. Ohjelmassa oletetaan, että työmarkkinatilanne paranee vähitellen ohjelmakauden mittaan, mutta työllisyysennuste vaikuttaa optimistiselta.

Kuluttajahintainflaatiota koskevat ennusteet saattavat elintarvikkeiden ja öljyn maailmanmarkkinahintojen viimeaikaisen kehityksen perusteella olla hieman alhaisia. Talouden kilpailuaseman odotetaan paranevan tulevina vuosina, sillä yksikkötyökustannukset kasvavat hitaammin kuin useimmissa kauppakumppanimaissa. Ohjelman mukaan huomattavan suuri ulkoinen vaje pienenee selvästi vuoden 2006 8,8 prosentista suhteessa BKT:hen ja vuoden 2007 arvioidusta 7 prosentista suhteessa BKT:hen 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Tämän edellyttämä tarkistetussa ohjelmassa kaavailtu tulonsiirtojen ja perustulon tasapainon vajeen supistaminen saattaa tämänhetkisten tietojen valossa kuitenkin osoittautua vaikeaksi.

| (4) | Tarkistetun ohjelman ja komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudemmat ja alustavat tiedot talousarvion toteuttamisesta viittaavat siihen, että vuoden 2007 toteutunut alijäämä on todennäköisesti alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kehitys noudattelee edellisestä tarkistetusta ohjelmasta 27 päivänä helmikuuta 2007 annetussa neuvoston lausunnossa esitettyä suositusta ryhtyä toimenpiteisiin liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä (3), ja jopa ylittää sen. Neuvosto panee merkille, että se on myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien suuntaviivojen mukaista, koska vuoden 2006 odotettua paremman tuloksen seurauksena vuoden 2007 tavoitteita muutettiin kunnianhimoisemmiksi. |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetun ohjelman ja komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudemmat ja alustavat tiedot talousarvion toteuttamisesta viittaavat siihen, että vuoden 2007 toteutunut alijäämä on todennäköisesti alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kehitys noudattelee edellisestä tarkistetusta ohjelmasta 27 päivänä helmikuuta 2007 annetussa neuvoston lausunnossa esitettyä suositusta ryhtyä toimenpiteisiin liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä (3), ja jopa ylittää sen. Neuvosto panee merkille, että se on myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien suuntaviivojen mukaista, koska vuoden 2006 odotettua paremman tuloksen seurauksena vuoden 2007 tavoitteita muutettiin kunnianhimoisemmiksi.

| (5) | Tarkistetun vakausohjelman tavoitteena on jatkaa julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä, erityisesti jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) saavutettaisiin vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain vuoden 2007 3 prosentista suhteessa BKT:hen 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja lopulta 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Perusjäämän sopeutusura on vastaavanlainen: se vaihtuu vähäisestä alijäämästä 2,5 prosentin ylijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän odotetaan supistuvan keskimäärin noin 0,5 prosenttiyksikköä vuodessa suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 asti ja sen jälkeen vakiintuvan noin 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan hillitsemällä menoja määrätietoisesti korjaavin toimenpitein, joilla karsitaan julkisen sektorin työpaikkojen kustannuksia (laajemman julkishallinnon uudistuksen yhteydessä), ja vähemmässä määrin toteuttamalla sosiaalisia tulonsiirtoja. Myös tulosuhteen kasvun odotetaan auttavan julkisen talouden vakauttamisessa. Koska alijäämä toteutui vuosina 2006 ja 2007 budjetoitua paremmin, ohjelmassa vahvistetaan pääpiirteittäin joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa kaavailtu rakenteellinen sopeutusura hieman muuttuneen makrotalouden skenaarion puitteissa. Julkisen bruttovelan, joka oli arviolta 64,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, arvioidaan pienenevän yhä nopeammin, eli lähes 8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kauden aikana, ja alittavan perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon vuonna 2010. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetun vakausohjelman tavoitteena on jatkaa julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä, erityisesti jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) saavutettaisiin vuoteen 2010 mennessä. Julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain vuoden 2007 3 prosentista suhteessa BKT:hen 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja lopulta 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Perusjäämän sopeutusura on vastaavanlainen: se vaihtuu vähäisestä alijäämästä 2,5 prosentin ylijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän odotetaan supistuvan keskimäärin noin 0,5 prosenttiyksikköä vuodessa suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 asti ja sen jälkeen vakiintuvan noin 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen toteutetaan hillitsemällä menoja määrätietoisesti korjaavin toimenpitein, joilla karsitaan julkisen sektorin työpaikkojen kustannuksia (laajemman julkishallinnon uudistuksen yhteydessä), ja vähemmässä määrin toteuttamalla sosiaalisia tulonsiirtoja. Myös tulosuhteen kasvun odotetaan auttavan julkisen talouden vakauttamisessa. Koska alijäämä toteutui vuosina 2006 ja 2007 budjetoitua paremmin, ohjelmassa vahvistetaan pääpiirteittäin joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa kaavailtu rakenteellinen sopeutusura hieman muuttuneen makrotalouden skenaarion puitteissa. Julkisen bruttovelan, joka oli arviolta 64,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, arvioidaan pienenevän yhä nopeammin, eli lähes 8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kauden aikana, ja alittavan perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon vuonna 2010.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla tarkistetussa ohjelmassa ennakoitua huonompi. Ennen kaikkea, kuten edellä on todettu, makrotalouden skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin BKT:n kasvuennusteisiin ohjelman loppuvuosina. Myös menosäästöt, jotka on tarkoitus saada aikaan hiljattain toteutettujen toimenpiteiden ansiosta keskipitkällä aikavälillä, ovat vielä jonkin verran epävarmoja. Osa näistä riskeistä saattaa tosin väistyä, jos vuoden 2007 ennustettua parempi tulos vahvistuu ja vuodelle 2008 syntyy positiivinen perusvaikutus. Myös velkasuhteen kehitys voi julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi olla ohjelmassa suunniteltua heikompi. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla tarkistetussa ohjelmassa ennakoitua huonompi. Ennen kaikkea, kuten edellä on todettu, makrotalouden skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin BKT:n kasvuennusteisiin ohjelman loppuvuosina. Myös menosäästöt, jotka on tarkoitus saada aikaan hiljattain toteutettujen toimenpiteiden ansiosta keskipitkällä aikavälillä, ovat vielä jonkin verran epävarmoja. Osa näistä riskeistä saattaa tosin väistyä, jos vuoden 2007 ennustettua parempi tulos vahvistuu ja vuodelle 2008 syntyy positiivinen perusvaikutus. Myös velkasuhteen kehitys voi julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi olla ohjelmassa suunniteltua heikompi.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävästi viimeistään vuonna 2008, kuten neuvosto on suositellut. Tarkistetussa ohjelmassa on vuosina 2006 ja 2007 saavutettujen vähennysten myötä asetettu tavoitteeksi supistaa rakenteellista alijäämää 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Neuvosto panee merkille, että tavoite on euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen. Riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, saavutetaan ohjelman mukaan vuonna 2009. Julkisen talouden tavoitteisiin liittyy kuitenkin riskejä, joiden vuoksi marginaalia ei ehkä saavuteta ennen vuotta 2010. Lisäksi on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista viimeistään vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Vaikka kaavailtu vakauttamisvauhti, jolla pyritään kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen, mukautus saattaa edellyttää lisätoimia edellä mainittujen riskien vuoksi. Myöskään velkasuhde ei ehkä vähene riittävää vauhtia kohti viitearvoa ohjelmakauden loppuun mennessä, kun otetaan huomioon edellä kuvatut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävästi viimeistään vuonna 2008, kuten neuvosto on suositellut. Tarkistetussa ohjelmassa on vuosina 2006 ja 2007 saavutettujen vähennysten myötä asetettu tavoitteeksi supistaa rakenteellista alijäämää 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Neuvosto panee merkille, että tavoite on euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen. Riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, saavutetaan ohjelman mukaan vuonna 2009. Julkisen talouden tavoitteisiin liittyy kuitenkin riskejä, joiden vuoksi marginaalia ei ehkä saavuteta ennen vuotta 2010. Lisäksi on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista viimeistään vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Vaikka kaavailtu vakauttamisvauhti, jolla pyritään kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen, mukautus saattaa edellyttää lisätoimia edellä mainittujen riskien vuoksi. Myöskään velkasuhde ei ehkä vähene riittävää vauhtia kohti viitearvoa ohjelmakauden loppuun mennessä, kun otetaan huomioon edellä kuvatut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit.

| (8) | Portugalin vuosina 2006 ja 2007 hyväksymät vanhuuseläkejärjestelmien uudistukset auttavat tuntuvasti hillitsemään väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua ja mahdollistavat julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien luokittelun keskisuureksi suuren sijasta. Näin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset Portugalissa ovat lähellä EU:n keskiarvoa. Bruttovelan tämänhetkinen määrä kuitenkin ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Vaikka julkisen talouden rahoitusasema on selvästi kohentunut edellisen tarkistetun ohjelman alkuasetelmasta, ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 rahoitusasema on samaan aikaan riski julkisen talouden kestävyydelle, jopa ennen kuin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset otetaan huomioon. Julkisen talouden vakauttaminen edelleen ohjelmassa suunnitellulla tavalla vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Portugalin vuosina 2006 ja 2007 hyväksymät vanhuuseläkejärjestelmien uudistukset auttavat tuntuvasti hillitsemään väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua ja mahdollistavat julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien luokittelun keskisuureksi suuren sijasta. Näin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset Portugalissa ovat lähellä EU:n keskiarvoa. Bruttovelan tämänhetkinen määrä kuitenkin ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Vaikka julkisen talouden rahoitusasema on selvästi kohentunut edellisen tarkistetun ohjelman alkuasetelmasta, ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 rahoitusasema on samaan aikaan riski julkisen talouden kestävyydelle, jopa ennen kuin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset otetaan huomioon. Julkisen talouden vakauttaminen edelleen ohjelmassa suunnitellulla tavalla vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Muun muassa julkisen talouden vakauttamista koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat on sisällytetty kansalliseen uudistusohjelmaan, jossa julkisen talouden vakauttamista pidetään keskeisenä haasteena julkisen talouden kestävyyden parantamisen ohella. Vakausohjelmassa tarkastellaan vastaavasti edistymistä eräiden kansallisen uudistusohjelman toimenpiteiden täytäntöönpanossa sekä niiden vaikutuksia julkiseen talouteen ja laajempiin talousnäkymiin. Ohjelmat sisältävät toisiaan täydentävää ja johdonmukaista tietoa yhteisistä toimintaperiaatteista. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Muun muassa julkisen talouden vakauttamista koskevat keskipitkän aikavälin suunnitelmat on sisällytetty kansalliseen uudistusohjelmaan, jossa julkisen talouden vakauttamista pidetään keskeisenä haasteena julkisen talouden kestävyyden parantamisen ohella. Vakausohjelmassa tarkastellaan vastaavasti edistymistä eräiden kansallisen uudistusohjelman toimenpiteiden täytäntöönpanossa sekä niiden vaikutuksia julkiseen talouteen ja laajempiin talousnäkymiin. Ohjelmat sisältävät toisiaan täydentävää ja johdonmukaista tietoa yhteisistä toimintaperiaatteista.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelma on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2008. Jos talousarvion toteutuminen on tosiaan odotetusti ennakoitua parempi, alijäämätoteutuma jää alle prosentin suhteessa BKT:hen. Ohjelman tavoitteena on jatkaa julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä ja saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2010 mennessä, ja sen mukaan julkisen talouden velkasuhde on laskusuunnassa koko ohjelmakauden ajan. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin sitä, että ohjelmassa ilmoitetut toimenpiteet pannaan tehokkaasti täytäntöön, ja se saattaa edellyttää myös lisätoimia, kun otetaan huomioon erityisesti ennustettua hitaamman talouskasvun riski.

Julkisen talouden vakauttaminen suunnitelmien mukaisesti voi auttaa myös korjaamaan ulkoista epätasapainoa ja parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyysnäkymiä, joiden osalta Portugalin riskiä pidetään keskisuurena eläkejärjestelmän perusteellisen uudistuksen jälkeen. Suunnitellut julkisten menojen laatuun ja tuloksellisuuteen kohdistuvat parannustoimet, jotka koskevat myös julkishallintoa ja talousarviokehystä, voivat vaikuttaa suotuisasti BKT:n potentiaaliseen kasvuun ja auttaa siten edistymään kiinnikuromisprosessissa.

Edellä esitetyn arvion ja 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella Portugalia kehotetaan:

| i) | toteuttamaan määrätietoisesti ohjelmassa kaavaillun julkisen talouden vakauttamisen, jotta liiallinen alijäämä saadaan varmasti korjattua; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan määrätietoisesti ohjelmassa kaavaillun julkisen talouden vakauttamisen, jotta liiallinen alijäämä saadaan varmasti korjattua;

| ii) | toteuttamaan suunnitellun keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävän sopeutuksen ja tukemaan sitä tarvittaessa tiukemmilla toimilla; sekä pienentämään julkisen velan ja BKT:n suhdetta ripeästi muun muassa osoittamalla mahdolliset odotettua paremmat julkisen talouden tulokset alijäämän supistamiseen julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien torjumiseksi; |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan suunnitellun keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävän sopeutuksen ja tukemaan sitä tarvittaessa tiukemmilla toimilla; sekä pienentämään julkisen velan ja BKT:n suhdetta ripeästi muun muassa osoittamalla mahdolliset odotettua paremmat julkisen talouden tulokset alijäämän supistamiseen julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien torjumiseksi;

| iii) | hillitsemään menoja jatkuvasti ja parantamaan julkisten menojen laatua muun muassa jatkamalla julkishallinnon uudistamista ja parantamalla edelleen talousarviokehystä ohjelmassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

iii)

hillitsemään menoja jatkuvasti ja parantamaan julkisten menojen laatua muun muassa jatkamalla julkishallinnon uudistamista ja parantamalla edelleen talousarviokehystä ohjelmassa kuvatulla tavalla.

Neuvosto toteaa myös, että nämä toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio (8)

  (%) | VO joulukuu 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2007

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

KOM marraskuu 2007

1,3

1,8

2,0

2,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio (8)

(%)

VO joulukuu 2007

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

KOM marraskuu 2007

3,0

2,4

2,4

2,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

KOM marraskuu 2007 (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

KOM marraskuu 2007

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

KOM marraskuu 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

KOM marraskuu 2007

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM marraskuu 2007

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM marraskuu 2007

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

KOM marraskuu 2007

64,8

64,4

64,7

64,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economiy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 71, 28.3.2007, s. 5.

(4)  Esimerkiksi julkisen kulutuksen ja investointien deflaattoreista ei esitetä tietoja.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,5 % vuosina 2006 ja 2007 ja 1,6 % vuosina 2008 ja 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (alijäämiä supistavia).

(8)  Yksityisen kulutuksen deflaattori joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/10

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Kyproksen vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 73/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Kyproksen ensimmäisen vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Kyproksen ensimmäisen vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011 (2).

| (2) | Kyproksen taloudelle on viimeisen kymmenen vuoden aikana ollut leimallista vakaa talouskasvu, vaikkakin vaihtelua on esiintynyt joinain vuosina, mikä kuvastaa pienen avoimen talouden alttiutta ulkoisille häiriöille.
  Julkisen talouden hoidossa ei ole aina hyödynnetty suotuisia suhdanneoloja, joissa julkisen talouden tavoitteet olisi voitu saattaa lähelle tasapainoa tai ylijäämäiseksi, jotta saavutettaisiin varmuusmarginaali normaalien suhdannevaihteluiden varalle ja jotta automaattiset vakauttajat voisivat toimia täysimääräisesti talouden taantumissa. Tämä korostaa tarvetta välttää myötäsyklistä viritystä talouden hyvinä aikoina. Kyproksen viranomaiset ovat vakauttaneet julkista taloutta menestyksekkäästi viimeksi kuluneiden neljän vuoden aikana pääasiassa tulosperusteisesti, ja sen vuoksi julkisen talouden alijäämä on supistunut 6,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 1,2 prosenttiin vuonna 2006. Veroja tuova kasvun rakenne, jonka ansiosta julkisen talouden tulot olivat poikkeuksellisen suuret, on todennäköisesti luonteeltaan tilapäinen, ja julkisen talouden rahoitusaseman arvioidaan tällä hetkellä olevan 1,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Lisäksi velka supistui 69 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 noin 60 prosenttiin vuonna 2007. Perusmenojen vajavainen hillintä ja verotulojen viimeaikaisen kasvun todennäköisesti väliaikaiset yhteisvaikutukset korostavat tarvetta parantaa edelleen menojen valvontaa. Se tasapainottaisi taloutta uudessa tilanteessa, jossa maa on juuri liittynyt euroalueen jäseneksi. Eläkejärjestelmän uudistaminen ja terveydenhoitoalalla vahvistettujen uudistusten toteuttaminen ajoissa edistäisivät myös perusmenojen hillintää ja vahvistaisivat julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(2)

Kyproksen taloudelle on viimeisen kymmenen vuoden aikana ollut leimallista vakaa talouskasvu, vaikkakin vaihtelua on esiintynyt joinain vuosina, mikä kuvastaa pienen avoimen talouden alttiutta ulkoisille häiriöille.

Julkisen talouden hoidossa ei ole aina hyödynnetty suotuisia suhdanneoloja, joissa julkisen talouden tavoitteet olisi voitu saattaa lähelle tasapainoa tai ylijäämäiseksi, jotta saavutettaisiin varmuusmarginaali normaalien suhdannevaihteluiden varalle ja jotta automaattiset vakauttajat voisivat toimia täysimääräisesti talouden taantumissa. Tämä korostaa tarvetta välttää myötäsyklistä viritystä talouden hyvinä aikoina. Kyproksen viranomaiset ovat vakauttaneet julkista taloutta menestyksekkäästi viimeksi kuluneiden neljän vuoden aikana pääasiassa tulosperusteisesti, ja sen vuoksi julkisen talouden alijäämä on supistunut 6,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 1,2 prosenttiin vuonna 2006. Veroja tuova kasvun rakenne, jonka ansiosta julkisen talouden tulot olivat poikkeuksellisen suuret, on todennäköisesti luonteeltaan tilapäinen, ja julkisen talouden rahoitusaseman arvioidaan tällä hetkellä olevan 1,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Lisäksi velka supistui 69 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2003 noin 60 prosenttiin vuonna 2007. Perusmenojen vajavainen hillintä ja verotulojen viimeaikaisen kasvun todennäköisesti väliaikaiset yhteisvaikutukset korostavat tarvetta parantaa edelleen menojen valvontaa. Se tasapainottaisi taloutta uudessa tilanteessa, jossa maa on juuri liittynyt euroalueen jäseneksi. Eläkejärjestelmän uudistaminen ja terveydenhoitoalalla vahvistettujen uudistusten toteuttaminen ajoissa edistäisivät myös perusmenojen hillintää ja vahvistaisivat julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu hieman vuoden 2007 4,2 prosentista keskimäärin 4 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuoteen 2009 asti realistisilta ja seuraavien vuosien osalta hieman liian suurilta. Ohjelman inflaatioennusteet näyttävät realistisilta, mutta öljyn ja elintarvikkeiden viimeaikaisen kansainvälisen hintakehityksen vuoksi ennusteisiin kohdistuu jonkin verran nousuriskejä. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu hieman vuoden 2007 4,2 prosentista keskimäärin 4 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuoteen 2009 asti realistisilta ja seuraavien vuosien osalta hieman liian suurilta. Ohjelman inflaatioennusteet näyttävät realistisilta, mutta öljyn ja elintarvikkeiden viimeaikaisen kansainvälisen hintakehityksen vuoksi ennusteisiin kohdistuu jonkin verran nousuriskejä.

| (4) | Vakausohjelmassa arvioidaan, että julkisen talouden ylijäämä vuonna 2007 on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, yli 3 prosenttiyksikköä parempi suhteessa BKT:hen kuin lähentymisohjelman viimeisimmässä tarkistuksessa alijäämälle asetettu 1,6 prosentin tavoite suhteessa BKT:hen. Vuonna 2007 tapahtunut selvä käänne johtuu kokonaistulojen poikkeuksellisesta kasvusta rahoitusalan hyvän kannattavuuden ja vilkkaan kiinteistösijoittamisen aiheuttamien erityisen suurten verotulojen seurauksena. Veropohjan ja siihen liittyvien tulojen kasvu ei näytä kaikilta osin olevan pysyvää. Vuoden 2007 arvioidussa toteutumassa noudatetaan neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 viimeisimmästä tarkistetusta lähentymisohjelmasta (4) antamaan lausuntoon sisältynyttä kehotusta ”toteuttaa julkisen talouden vakauttamissuunnitelma ohjelman mukaisesti”. |
| --- | --- |

(4)

Vakausohjelmassa arvioidaan, että julkisen talouden ylijäämä vuonna 2007 on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, yli 3 prosenttiyksikköä parempi suhteessa BKT:hen kuin lähentymisohjelman viimeisimmässä tarkistuksessa alijäämälle asetettu 1,6 prosentin tavoite suhteessa BKT:hen. Vuonna 2007 tapahtunut selvä käänne johtuu kokonaistulojen poikkeuksellisesta kasvusta rahoitusalan hyvän kannattavuuden ja vilkkaan kiinteistösijoittamisen aiheuttamien erityisen suurten verotulojen seurauksena. Veropohjan ja siihen liittyvien tulojen kasvu ei näytä kaikilta osin olevan pysyvää. Vuoden 2007 arvioidussa toteutumassa noudatetaan neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 viimeisimmästä tarkistetusta lähentymisohjelmasta (4) antamaan lausuntoon sisältynyttä kehotusta ”toteuttaa julkisen talouden vakauttamissuunnitelma ohjelman mukaisesti”.

| (5) | Vuoden 2007 ennakoitua paremmasta toteutumasta johtuen vakausohjelmassa esitetyt julkisen talouden tavoitteet ovat selvästi viimeisimmässä tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyjä paremmat makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana. Vakausohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on kunnianhimoisempi kuin aiempi 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään pysymään koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin uudessa tavoitteessa, joka saavutettiin jo reilusti vuonna 2007. Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan vuoteen 2011 mennessä 0,7 prosenttiin vuoden 2007 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän ennustetaan supistuvan enemmän eli 4,7 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Ylijäämän kaventuminen johtuu pääasiassa siitä, että kokonaistulojen osuus suhteessa BKT:hen laskee 1,25 prosenttiyksikköä, sillä kokonaismenojen ennakoidaan supistuvan vain 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen.
  Viimeksi mainittu johtuu ensisijaisesti merkittävistä säästöistä korkomenoissa, sillä perusmenot noussevat 0,25 prosenttiyksiköllä, koska palkansaajakorvauksia, avustuksia ja julkisia investointeja koskevien menojen hillitseminen enemmän kuin tasapainottuu sosiaalimaksujen ja muiden menojen kasvulla. Kokonaistulojen lasku keskittyy vuoteen 2008 (1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), koska tulojen poikkeuksellisen 1,5 prosentin kasvun suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ei ennakoida jatkuvan vuonna 2008. Julkisen bruttovelan, jonka määräksi arvioidaan 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ennustetaan supistuvan 11,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 48,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Siihen on pitkälti syynä suuri perusylijäämä ja suuri velkaa supistava virta-varanto-korjauserä, jotka johtuvat kuoletusrahastoihin liittyvän rahoitusomaisuuden supistumisesta. Velan suhteessa BKT:hen ennustetaan sen jälkeen supistuvan edelleen 8 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen eli 40,5 prosenttiin ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(5)

Vuoden 2007 ennakoitua paremmasta toteutumasta johtuen vakausohjelmassa esitetyt julkisen talouden tavoitteet ovat selvästi viimeisimmässä tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyjä paremmat makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana. Vakausohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on kunnianhimoisempi kuin aiempi 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään pysymään koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin uudessa tavoitteessa, joka saavutettiin jo reilusti vuonna 2007. Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan vuoteen 2011 mennessä 0,7 prosenttiin vuoden 2007 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän ennustetaan supistuvan enemmän eli 4,7 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Ylijäämän kaventuminen johtuu pääasiassa siitä, että kokonaistulojen osuus suhteessa BKT:hen laskee 1,25 prosenttiyksikköä, sillä kokonaismenojen ennakoidaan supistuvan vain 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen.

Viimeksi mainittu johtuu ensisijaisesti merkittävistä säästöistä korkomenoissa, sillä perusmenot noussevat 0,25 prosenttiyksiköllä, koska palkansaajakorvauksia, avustuksia ja julkisia investointeja koskevien menojen hillitseminen enemmän kuin tasapainottuu sosiaalimaksujen ja muiden menojen kasvulla. Kokonaistulojen lasku keskittyy vuoteen 2008 (1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), koska tulojen poikkeuksellisen 1,5 prosentin kasvun suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ei ennakoida jatkuvan vuonna 2008. Julkisen bruttovelan, jonka määräksi arvioidaan 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ennustetaan supistuvan 11,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 48,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Siihen on pitkälti syynä suuri perusylijäämä ja suuri velkaa supistava virta-varanto-korjauserä, jotka johtuvat kuoletusrahastoihin liittyvän rahoitusomaisuuden supistumisesta. Velan suhteessa BKT:hen ennustetaan sen jälkeen supistuvan edelleen 8 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen eli 40,5 prosenttiin ohjelmakauden aikana.

| (6) | Julkisen talouden toteutumat saattavat vuosina 2008 ja 2009 olla ohjelmassa ennustettuja parempia, mutta huonompia sen jälkeen. Ohjelmassa oletetaan, että vuoden 2007 ennustettua suuremmat tulot jatkuvat vain osittain seuraavina vuosina. Vaikka suotuisat vaikutukset saattavat jatkua erityisesti vuosina 2008 ja 2009, se on tarkempien tietojen puuttuessa epävarmaa. Tuloihin kohdistuva negatiivinen riski johtuu siitä, että makrotalouden skenaariossa yksityisen kulutuksen ennusteet ovat suotuisia ohjelman loppuvuosina. Menokattoihin, jotka otettiin käyttöön vasta vuonna 2006, turvautuminen on lisäriski, koska ne eivät ole kattavia ja erityisesti koska niiden valvontamekanismista ei esitetä tarkkoja tietoja. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutumat saattavat vuosina 2008 ja 2009 olla ohjelmassa ennustettuja parempia, mutta huonompia sen jälkeen. Ohjelmassa oletetaan, että vuoden 2007 ennustettua suuremmat tulot jatkuvat vain osittain seuraavina vuosina. Vaikka suotuisat vaikutukset saattavat jatkua erityisesti vuosina 2008 ja 2009, se on tarkempien tietojen puuttuessa epävarmaa. Tuloihin kohdistuva negatiivinen riski johtuu siitä, että makrotalouden skenaariossa yksityisen kulutuksen ennusteet ovat suotuisia ohjelman loppuvuosina. Menokattoihin, jotka otettiin käyttöön vasta vuonna 2006, turvautuminen on lisäriski, koska ne eivät ole kattavia ja erityisesti koska niiden valvontamekanismista ei esitetä tarkkoja tietoja.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin uudesta tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Ohjelmassa tilapäisiksi katsotut 1,5 prosentin tulot suhteessa BKT:hen eivät ole kertaluonteisia eivätkä komission yksiköt katso niitä sellaisiksi, vaikka ne ovatkin luonteeltaan todennäköisesti väliaikaisia. Talouden hyvinä aikoina rakenteellisen ylijäämän supistuminen yli yhdellä prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 edellisen vuoden 1,75 prosentista suhteessa BKT:hen saattaa merkitä myötäsyklistä finanssipolitiikan viritystä, mikä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Hallituksen käsitys siitä, että tulojen kasvu vuonna 2007 saattaa olla vain osittain pysyvää, osoittaa kuitenkin varovaista suhtautumista julkiseen talouteen, jolloin valtaosin verotukseen perustuvan kasvun tuloksena saatavien tulojen ei pitäisi aiheuttaa pysyviä lisämenoja. Vaikka julkisen talouden rahoitusaseman ennakoitu heikentyminen vuoteen 2007 verrattuna heijastelee pitkälti verotulojen odotettavissa olevaa tasoittumista, on olemassa riski, että viritys saattaa osoittautua myötäsykliseksi vuonna 2008, kun otetaan huomioon menokattojen käyttöönottoon liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin uudesta tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Ohjelmassa tilapäisiksi katsotut 1,5 prosentin tulot suhteessa BKT:hen eivät ole kertaluonteisia eivätkä komission yksiköt katso niitä sellaisiksi, vaikka ne ovatkin luonteeltaan todennäköisesti väliaikaisia. Talouden hyvinä aikoina rakenteellisen ylijäämän supistuminen yli yhdellä prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 edellisen vuoden 1,75 prosentista suhteessa BKT:hen saattaa merkitä myötäsyklistä finanssipolitiikan viritystä, mikä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Hallituksen käsitys siitä, että tulojen kasvu vuonna 2007 saattaa olla vain osittain pysyvää, osoittaa kuitenkin varovaista suhtautumista julkiseen talouteen, jolloin valtaosin verotukseen perustuvan kasvun tuloksena saatavien tulojen ei pitäisi aiheuttaa pysyviä lisämenoja. Vaikka julkisen talouden rahoitusaseman ennakoitu heikentyminen vuoteen 2007 verrattuna heijastelee pitkälti verotulojen odotettavissa olevaa tasoittumista, on olemassa riski, että viritys saattaa osoittautua myötäsykliseksi vuonna 2008, kun otetaan huomioon menokattojen käyttöönottoon liittyvät riskit.

| (8) | Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa arvioitu julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2007 kompensoi osaltaan ennustettuja väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, muttei riitä kattamaan niitä kokonaan. Suurten perusylijäämien säilyttäminen ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua huomattavaa kasvua hillitsevien eläkeuudistustoimenpiteiden vahvistaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa arvioitu julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2007 kompensoi osaltaan ennustettuja väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, muttei riitä kattamaan niitä kokonaan. Suurten perusylijäämien säilyttäminen ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua huomattavaa kasvua hillitsevien eläkeuudistustoimenpiteiden vahvistaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä.

| (9) | Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Julkisen talouden ennusteissa otetaan erityisesti huomioon kustannukset, jotka aiheutuvat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvistä eri hankkeista ja toimenpiteistä, kuten osaamistalouden vaalimisesta, T&K:n edistämisestä ja inhimillisen pääoman kehittämisen tehostamisesta. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Julkisen talouden ennusteissa otetaan erityisesti huomioon kustannukset, jotka aiheutuvat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvistä eri hankkeista ja toimenpiteistä, kuten osaamistalouden vaalimisesta, T&K:n edistämisestä ja inhimillisen pääoman kehittämisen tehostamisesta.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (5). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (5).

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia riittänee ylläpitämään julkisen talouden rahoitusaseman terveenä ja makrotalouden vakaana koko ohjelmakauden ajan. Ohjelmassa esitetään aiempaa kunnianhimoisemmaksi keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (verrattuna aiempaan 0,5 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen), joka ylitettiin jo vuonna 2007. Se johtuu kokonaistulojen odottamattomasta kasvusta yli kolmella prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, mikä selittyy pitkälti rahoitusalan hyvään kannattavuuteen ja vilkkaaseen kiinteistösijoittamiseen liittyvien tekijöiden vaikutuksista, joiden ennustetaan ohjelmassa palaavan takaisin vastaamaan aiempaa kehitystä lähivuosina. Julkiset talouden tavoitteet, jotka ovat huomattavasti parempia kuin edellisessä ohjelmassa, saatetaan ylittää vuosina 2008 ja 2009 vuonna 2007 saavutetun paremman perustan ansiosta.

Sen jälkeen ne saattavat olla heikompia suotuisien kasvuoletusten vuoksi. Vaikka julkisen talouden ylijäämän ennakoitu heikentyminen vuoteen 2007 verrattuna heijastelee pitkälti verotulojen odotettavissa olevaa tasoittumista, on olemassa riski, että viritys saattaa osoittautua myötäsykliseksi vuonna 2008. Velka-asteen ennustetaan supistuvan huomattavasti, erityisesti vuonna 2008. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää kohdistuvan huomattava riski, mutta eläkejärjestelmän uudistus ja terveydenhoitoalalla vahvistettujen uudistusten toteuttaminen ajoissa vaikuttaisivat tilanteeseen positiivisesti, kun otetaan huomioon ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu.

Edellä olevan arvion perusteella Kyprosta kehotetaan:

| i) | välttämään myötäsyklistä finanssipolitiikkaa parantamalla edelleen menojen valvontaa ja käyttämällä ennakoimaton tulojen kasvu velan supistamiseen; |
| --- | --- |

i)

välttämään myötäsyklistä finanssipolitiikkaa parantamalla edelleen menojen valvontaa ja käyttämällä ennakoimaton tulojen kasvu velan supistamiseen;

| ii) | pitämään julkiset menot hallinnassa, erityisesti uudistamalla eläkejärjestelmää ja toteuttamalla terveydenhoidon alalla vahvistetut uudistukset ajoissa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

ii)

pitämään julkiset menot hallinnassa, erityisesti uudistamalla eläkejärjestelmää ja toteuttamalla terveydenhoidon alalla vahvistetut uudistukset ajoissa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2007 | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2007 | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (6)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| KOM marraskuu 2007 | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2007

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM marraskuu 2007

3,8

3,8

3,9

3,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2007

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

KOM marraskuu 2007

2,2

2,0

2,3

2,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (6)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

KOM marraskuu 2007 (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

KOM marraskuu 2007

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

KOM marraskuu 2007

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

KOM marraskuu 2007

2,1

2,2

2,2

2,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM marraskuu 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM marraskuu 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

KOM marraskuu 2007

65,2

60,5

53,3

49,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3)  Arvioinnissa otetaan huomioon erityisesti komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun täytäntöönpanokertomuksesta.

(4)  EUVL C 71, 28.3.2007, s. 16.

(5)  Arviointia vaikeuttavat erityisesti sektorikohtaisia rahoitusasemia koskevasta taulukosta puuttuvat pääomataseen tiedot vuosilta 2007–2011.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,5 % vuosina 2006 ja 2007, 3,6 % vuonna 2008 ja 3,7 % vuonna 2009.

(8)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan kertaluonteisia tai muita väliaikaisia toimenpiteitä ei ole. Vakausohjelmassa katsotaan vuonna 2007 1,5 %:iin suhteessa BKT:hen nousevat tulot kertaluonteisiksi. Vaikka ne ovat luonteeltaan väliaikaisia, komission yksiköiden mukaan näitä tuloja ei voida pitää kertaluonteisina.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/14

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 73/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 4 päivänä maaliskuuta 2008 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Viron talouden kehitys on hidastumassa erittäin nopean kasvun jälkeen. Kasvu oli kytköksissä muun muassa luottokannan nopeaan kasvuun ja ylipäänsä myötäilevään rahapoliittiseen tilanteeseen, joka kasvatti kulutusta ja asuntomarkkinoita voimakkaasti. Tänä aikana makrotalouden epätasapaino on syventynyt. Työvoimapula on viime aikoina edistänyt palkka-hintakierteen käynnistymistä ja palkat ovat kasvaneet tuottavuutta nopeammin, mikä on heikentänyt kustannuskilpailukykyä.
  Finanssipolitiikalla on ollut Virossa erityistä merkitystä rahapoliittisen järjestelmän rajoitteiden vuoksi, ja finanssipolitiikka on ollut yleisesti ottaen terveellä pohjalla vuoden 2002 jälkeisten budjettiylijäämien ja alhaisen julkisen talouden velan myötä. Tiukemmalla finanssipoliittisella virityksellä olisi kuitenkin pystytty torjumaan paremmin talouden ylikuumenemista ja korjaamaan makrotalouden epätasapainoa. Epätasapainon odotetaan lievenevän tulevina vuosina vain vähitellen, sillä työmarkkinaolosuhteet säilyvät edelleen tiukkoina, palkat kasvavat tuottavuutta nopeammin, hintoihin kohdistuu paineita ja ulkoinen epätasapaino jatkuu sitkeänä, vaikkakin pienenee jonkin verran. Talouden kasvun hidastumiseen liittyykin laskusuuntaukseen viittaavia riskejä, vaikka talouden tähän asti osoittama suuri joustavuus lieventää niitä. |
| --- | --- |

(2)

Viron talouden kehitys on hidastumassa erittäin nopean kasvun jälkeen. Kasvu oli kytköksissä muun muassa luottokannan nopeaan kasvuun ja ylipäänsä myötäilevään rahapoliittiseen tilanteeseen, joka kasvatti kulutusta ja asuntomarkkinoita voimakkaasti. Tänä aikana makrotalouden epätasapaino on syventynyt. Työvoimapula on viime aikoina edistänyt palkka-hintakierteen käynnistymistä ja palkat ovat kasvaneet tuottavuutta nopeammin, mikä on heikentänyt kustannuskilpailukykyä.

Finanssipolitiikalla on ollut Virossa erityistä merkitystä rahapoliittisen järjestelmän rajoitteiden vuoksi, ja finanssipolitiikka on ollut yleisesti ottaen terveellä pohjalla vuoden 2002 jälkeisten budjettiylijäämien ja alhaisen julkisen talouden velan myötä. Tiukemmalla finanssipoliittisella virityksellä olisi kuitenkin pystytty torjumaan paremmin talouden ylikuumenemista ja korjaamaan makrotalouden epätasapainoa. Epätasapainon odotetaan lievenevän tulevina vuosina vain vähitellen, sillä työmarkkinaolosuhteet säilyvät edelleen tiukkoina, palkat kasvavat tuottavuutta nopeammin, hintoihin kohdistuu paineita ja ulkoinen epätasapaino jatkuu sitkeänä, vaikkakin pienenee jonkin verran. Talouden kasvun hidastumiseen liittyykin laskusuuntaukseen viittaavia riskejä, vaikka talouden tähän asti osoittama suuri joustavuus lieventää niitä.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 7,5 prosentista 5,25 prosenttiin vuonna 2008 ja on jäljellä olevalla ohjelmakaudella keskimäärin 6,5 prosenttia. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuoden 2008 osalta varovaisilta ja seuraavien vuosien osalta realistisilta. Ohjelmassa ennustetaan inflaation kiihtyvän vuonna 2008 8,5 prosenttiin ja pysyttelevän vuonna 2009 korkeana 5,5 prosentissa, mikä vaikuttaa realistiselta elintarvikkeiden hintojen äskettäisen kasvun ja säänneltyjen hintojen todennäköisten korotusten perusteella. Nämä ennusteet osoittavat, että Viron edistyminen kohti nimellistä lähentymistä on ollut vähäistä. Ulkoisen vajeen odotetaan supistuvan kotimaan kysynnän kasvun heikentyessä vuoden 2007 14 prosentista suhteessa BKT:hen noin 10 prosenttiin vuonna 2009 ja noin 8 prosenttiin sen jälkeen. Tämä on realistista, mutta heikentyvä kustannuskilpailukyky saattaa estää tätä parannusta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 7,5 prosentista 5,25 prosenttiin vuonna 2008 ja on jäljellä olevalla ohjelmakaudella keskimäärin 6,5 prosenttia. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuoden 2008 osalta varovaisilta ja seuraavien vuosien osalta realistisilta. Ohjelmassa ennustetaan inflaation kiihtyvän vuonna 2008 8,5 prosenttiin ja pysyttelevän vuonna 2009 korkeana 5,5 prosentissa, mikä vaikuttaa realistiselta elintarvikkeiden hintojen äskettäisen kasvun ja säänneltyjen hintojen todennäköisten korotusten perusteella. Nämä ennusteet osoittavat, että Viron edistyminen kohti nimellistä lähentymistä on ollut vähäistä. Ulkoisen vajeen odotetaan supistuvan kotimaan kysynnän kasvun heikentyessä vuoden 2007 14 prosentista suhteessa BKT:hen noin 10 prosenttiin vuonna 2009 ja noin 8 prosenttiin sen jälkeen. Tämä on realistista, mutta heikentyvä kustannuskilpailukyky saattaa estää tätä parannusta.

| (4) | Viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Parempi toteutuma, jollaista odotetaan myös komission yksiköiden syksyn talousennusteessa, johtuu suurelta osin vuoden 2006 odotettua paremmasta toteutumasta ja vähäisemmässä määrin tulojen huomattavasti odotettua suuremmasta kasvusta, mikä kompensoi budjetoitua paljon suuremman menonlisäyksen reilusti. Talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti osittain neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa annettuja neuvoja (3). Vaikka julkisen talouden ylijäämä näyttää olevan suunniteltua suurempi, rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan huononevan edelliseen vuoteen verrattuna yli 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, mikä tarkoittaisi myötäsyklistä viritystä hyvinä aikoina. Myöskään menojen kasvu joulukuussa 2007 hyväksytyn lisätalousarvion myötä ei vastannut tavoitetta parantaa makrotalouden vakautta ja korjata ulkoinen epätasapaino. |
| --- | --- |

(4)

Viimeisimmän tarkistetun lähentymisohjelman mukaan vuoden 2007 julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Parempi toteutuma, jollaista odotetaan myös komission yksiköiden syksyn talousennusteessa, johtuu suurelta osin vuoden 2006 odotettua paremmasta toteutumasta ja vähäisemmässä määrin tulojen huomattavasti odotettua suuremmasta kasvusta, mikä kompensoi budjetoitua paljon suuremman menonlisäyksen reilusti. Talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti osittain neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa annettuja neuvoja (3). Vaikka julkisen talouden ylijäämä näyttää olevan suunniteltua suurempi, rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan huononevan edelliseen vuoteen verrattuna yli 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, mikä tarkoittaisi myötäsyklistä viritystä hyvinä aikoina. Myöskään menojen kasvu joulukuussa 2007 hyväksytyn lisätalousarvion myötä ei vastannut tavoitetta parantaa makrotalouden vakautta ja korjata ulkoinen epätasapaino.

| (5) | Ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on parantaa makrotalouden vakautta ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä säilyttämällä julkisen talouden rahoitusasema ylijäämäisenä ja ylittää tällä tavoin keskipitkän aikavälin tavoite (eli rakenteellinen rahoitusasema). Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 2,6 prosentista suhteessa BKT:hen 1,3 prosenttiin vuonna 2008 ja tämän jälkeen noin 1 prosenttiin ja hieman sen alle ohjelman loppuvuosina. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän vuoden 2007 1,25 prosentista suhteessa BKT:hen 0,75 prosenttiin vuonna 2008 ja paranevan jälleen 1,25–1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2008 jälkeen.
  Edelliseen tarkistettuun lähentymisohjelmaan verrattuna vuoden 2008 julkista taloutta koskevat tavoitteet on säilytetty samoina ja seuraavina vuosina niitä on alennettu noin 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen ottaen huomioon, että talousennusteita on tarkistettu alaspäin ja inflaatioennustetta ylöspäin. Julkisen talouden tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan noin 1 prosenttiyksiköllä ohjelmakauden aikana. Pääasiallisena syynä on tulo- ja varallisuusveron osuuden pieneneminen tuloverokannan asteittaisen alentamisen vuoksi. Menojen odotetaan kasvavan noin 1 prosenttiyksiköllä ohjelmakauden aikana erityisesti avokätisemmän indeksointisäännön hyväksymisestä johtuvien sosiaalimaksujen (varsinkin eläkkeiden) korotuksen vuoksi. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on parantaa makrotalouden vakautta ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä säilyttämällä julkisen talouden rahoitusasema ylijäämäisenä ja ylittää tällä tavoin keskipitkän aikavälin tavoite (eli rakenteellinen rahoitusasema). Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan vuoden 2007 2,6 prosentista suhteessa BKT:hen 1,3 prosenttiin vuonna 2008 ja tämän jälkeen noin 1 prosenttiin ja hieman sen alle ohjelman loppuvuosina. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän vuoden 2007 1,25 prosentista suhteessa BKT:hen 0,75 prosenttiin vuonna 2008 ja paranevan jälleen 1,25–1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2008 jälkeen.

Edelliseen tarkistettuun lähentymisohjelmaan verrattuna vuoden 2008 julkista taloutta koskevat tavoitteet on säilytetty samoina ja seuraavina vuosina niitä on alennettu noin 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen ottaen huomioon, että talousennusteita on tarkistettu alaspäin ja inflaatioennustetta ylöspäin. Julkisen talouden tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan noin 1 prosenttiyksiköllä ohjelmakauden aikana. Pääasiallisena syynä on tulo- ja varallisuusveron osuuden pieneneminen tuloverokannan asteittaisen alentamisen vuoksi. Menojen odotetaan kasvavan noin 1 prosenttiyksiköllä ohjelmakauden aikana erityisesti avokätisemmän indeksointisäännön hyväksymisestä johtuvien sosiaalimaksujen (varsinkin eläkkeiden) korotuksen vuoksi.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario on varovainen vuoden 2008 osalta, ja julkisen talouden toteutuma saattaa osoittautua ohjelmassa odotettua paremmaksi. Suunnitellut tulopuolen toimenpiteet esitellään ohjelmassa yksityiskohtaisesti, ja veroennusteet näyttävät realistisilta. Huolimatta siitä, että tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty yleisesti ottaen erittäin hyvin, osa odotettua suuremmista tuloista on viime vuosina käytetty lisätalousarvioiden kautta menojen kasvattamiseen, minkä vuoksi vahvistettuja menotavoitteita ei ole noudatettu. Jos talouskasvun hidastuminen osoittautuu ohjelmassa esitettyä skenaariota vakavammaksi ja/tai pitkäaikaisemmaksi, myös julkisen talouden tilanne huononee. Varsinkin jos Viron talouden luottorahoitteinen, kotimaan tarpeista lähtevä nopea kasvu hidastuisi äkillisesti tai kasvussa siirryttäisiin vähemmän veroihin perustuvaan kasvumalliin, talousarvioon kohdistuisi paineita. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario on varovainen vuoden 2008 osalta, ja julkisen talouden toteutuma saattaa osoittautua ohjelmassa odotettua paremmaksi. Suunnitellut tulopuolen toimenpiteet esitellään ohjelmassa yksityiskohtaisesti, ja veroennusteet näyttävät realistisilta. Huolimatta siitä, että tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty yleisesti ottaen erittäin hyvin, osa odotettua suuremmista tuloista on viime vuosina käytetty lisätalousarvioiden kautta menojen kasvattamiseen, minkä vuoksi vahvistettuja menotavoitteita ei ole noudatettu. Jos talouskasvun hidastuminen osoittautuu ohjelmassa esitettyä skenaariota vakavammaksi ja/tai pitkäaikaisemmaksi, myös julkisen talouden tilanne huononee. Varsinkin jos Viron talouden luottorahoitteinen, kotimaan tarpeista lähtevä nopea kasvu hidastuisi äkillisesti tai kasvussa siirryttäisiin vähemmän veroihin perustuvaan kasvumalliin, talousarvioon kohdistuisi paineita.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti hyvällä marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Rakenteellisen ylijäämän supistuminen vuonna 2008 kuitenkin kasvattaa julkista taloutta, minkä vuoksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys saattaa osoittautua myötäsykliseksi, jos talous kasvaa edelleen nopeasti. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Lisäksi suhdannekierron tässä vaiheessa, kun talouden kasvu on alkanut hidastua mutta makrotalous on edelleen huomattavan epätasapainoista, finanssipolitiikassa olisi pyrittävä välttämään epätasapainon syveneminen. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti hyvällä marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Rakenteellisen ylijäämän supistuminen vuonna 2008 kuitenkin kasvattaa julkista taloutta, minkä vuoksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys saattaa osoittautua myötäsykliseksi, jos talous kasvaa edelleen nopeasti. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Lisäksi suhdannekierron tässä vaiheessa, kun talouden kasvu on alkanut hidastua mutta makrotalous on edelleen huomattavan epätasapainoista, finanssipolitiikassa olisi pyrittävä välttämään epätasapainon syveneminen.

| (8) | Viron julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n alhaisimmat, ja niiden pitäisi ohjelman mukaan säilyä tällaisina, vaikka huomioon otetaan eläkkeiden indeksointisäännön äskettäisen muuttamisen vaikutus. Julkisen bruttovelan määrä on Virossa hyvin pieni, joten pitämällä yllä tervettä julkista taloutta suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan voidaan rajoittaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Viron julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n alhaisimmat, ja niiden pitäisi ohjelman mukaan säilyä tällaisina, vaikka huomioon otetaan eläkkeiden indeksointisäännön äskettäisen muuttamisen vaikutus. Julkisen bruttovelan määrä on Virossa hyvin pieni, joten pitämällä yllä tervettä julkista taloutta suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan voidaan rajoittaa julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan kattavasti varsinkin kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja finanssipoliittisia toimenpiteitä ja eläkejärjestelmän tarkistusta. Ohjelma ei kuitenkaan sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Lisäksi ohjelmassa esitetään vain joitakin tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista tai säästöistä ja uudistuksiin liittyvistä ennusteista; tämä koskee erityisesti mikrotaloutta tai työllisyyttä koskevia toimenpiteitä, kuten T&K-menoja, elinikäistä oppimista, ammatillista koulutusta ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan kattavasti varsinkin kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja finanssipoliittisia toimenpiteitä ja eläkejärjestelmän tarkistusta. Ohjelma ei kuitenkaan sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Lisäksi ohjelmassa esitetään vain joitakin tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista tai säästöistä ja uudistuksiin liittyvistä ennusteista; tämä koskee erityisesti mikrotaloutta tai työllisyyttä koskevia toimenpiteitä, kuten T&K-menoja, elinikäistä oppimista, ammatillista koulutusta ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa.

| (10) | Tasapainoisen lähentymiskehityksen palauttaminen hallitulla tavalla ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin edellyttävät määrätietoisia poliittisia toimia. Liittyessään mekanismiin Viro teki julkiseen talouteen, rahoitusalaan ja rakennepolitiikkaan liittyviä sitoumuksia. Julkinen talous on ollut yleisesti ottaen vahva ERM II -kaudella, vaikkei viimeaikainen finanssipolitiikan viritys olekaan erityisen kunnianhimoista, kun otetaan huomioon mahdollisesti vuoden 2007 myötäsyklisyydestä johtunut suhdannekierron alkuasetelma ja vaihe. Varantovelvoitteita ja vakavaraisuusvaatimuksia on tiukennettu luottokannan nopean kasvun hillitsemiseksi, mutta välittömät vaikutukset luotonannon kasvuun näyttävät olleen vain vähäisiä. Nopean talouskasvun ja kireiden työmarkkinoiden myötä palkat ovat alkaneet kasvaa voimakkaasti ensin yksityisellä ja sitten julkisella sektorilla, ja palkkojen kasvu onkin tällä hetkellä Viron talouden suurin haaste. Viro ehdotti kansallisessa uudistusohjelmassaan toimenpiteitä työmarkkinoiden joustavuuden lisäämiseksi ja on äskettäin sitoutunut toteuttamaan lisätoimenpiteitä koko talouden tuottavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Tasapainoisen lähentymiskehityksen palauttaminen hallitulla tavalla ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin edellyttävät määrätietoisia poliittisia toimia. Liittyessään mekanismiin Viro teki julkiseen talouteen, rahoitusalaan ja rakennepolitiikkaan liittyviä sitoumuksia. Julkinen talous on ollut yleisesti ottaen vahva ERM II -kaudella, vaikkei viimeaikainen finanssipolitiikan viritys olekaan erityisen kunnianhimoista, kun otetaan huomioon mahdollisesti vuoden 2007 myötäsyklisyydestä johtunut suhdannekierron alkuasetelma ja vaihe. Varantovelvoitteita ja vakavaraisuusvaatimuksia on tiukennettu luottokannan nopean kasvun hillitsemiseksi, mutta välittömät vaikutukset luotonannon kasvuun näyttävät olleen vain vähäisiä. Nopean talouskasvun ja kireiden työmarkkinoiden myötä palkat ovat alkaneet kasvaa voimakkaasti ensin yksityisellä ja sitten julkisella sektorilla, ja palkkojen kasvu onkin tällä hetkellä Viron talouden suurin haaste. Viro ehdotti kansallisessa uudistusohjelmassaan toimenpiteitä työmarkkinoiden joustavuuden lisäämiseksi ja on äskettäin sitoutunut toteuttamaan lisätoimenpiteitä koko talouden tuottavuuden parantamiseksi.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa pyritään julkisen talouden terveen rahoitusaseman säilyttämiseen koko ohjelmakauden ajan ja säilyttämään ylijäämä, joka tosin supistuu, keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella. Julkisen talouden tavoitteet vaikuttavat realistisilta. Nopean kasvun vuosina talouteen syntyneen makrotalouden epätasapainon (erityisesti palkkojen kasvu tuottavuutta nopeammin, hintapaineet ja muuhun maailmaan verrattuna suuri nettoluotonotto) odotetaan lievenevän vain vähitellen ja talouden kasvun hidastumiseen liittyy laskusuuntaukseen viittaavia riskejä. Keskipitkän aikavälin tavoitteen ylittävän julkisen talouden strategian vahvistaminen on edistysaskel makrotaloudellisiin haasteisiin vastaamisessa. Vuoden 2007 finanssipolitiikka näyttää kuitenkin olleen myötäsyklistä ja säilynee myötäsyklisenä myös vuonna 2008, mikäli Viron talous kasvaa edelleen nopeasti. Vuonna 2008 olisi toivottavaa säilyttää pääpiirteissään neutraali finanssipolitiikan viritys, sillä se tukisi sopeutusta suhdannekierron tässä vaiheessa, kun hyvin nopean kasvun aikana syntynyt epätasapaino jatkuu edelleen. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvä riski arvioidaan alhaiseksi.

Edellä olevan arvion perusteella ja ottaen myös huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin Viroa kehotetaan vähentämään makrotalouden vakauteen liittyviä riskejä:

| i) | pyrkimällä neutraaliin finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2008 ja sen jälkeen tasapainoisen lähentymiskehityksen saavuttamiseksi hallitulla tavalla; |
| --- | --- |

i)

pyrkimällä neutraaliin finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2008 ja sen jälkeen tasapainoisen lähentymiskehityksen saavuttamiseksi hallitulla tavalla;

| ii) | täydentämällä suositeltua finanssipolitiikan viritystä huolehtimalla sopivasta palkkapolitiikasta ja uusista työmarkkinauudistuksista sekä tukemalla tuottavuuden nopeaa kasvua inflaatiopaineiden hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

ii)

täydentämällä suositeltua finanssipolitiikan viritystä huolehtimalla sopivasta palkkapolitiikasta ja uusista työmarkkinauudistuksista sekä tukemalla tuottavuuden nopeaa kasvua inflaatiopaineiden hillitsemiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2007 | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2007 | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2007

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

KOM marraskuu 2007

11,2

7,8

6,4

6,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2007

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

KOM marraskuu 2007

4,4

6,3

7,3

4,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2007

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

KOM marraskuu 2007 (6)

2,9

2,1

0,1

– 1,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

KOM marraskuu 2007

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

KOM marraskuu 2007

3,6

3,0

1,9

1,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

KOM marraskuu 2007

3,7

3,1

2,1

1,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

KOM marraskuu 2007

2,7

2,4

1,9

1,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

KOM marraskuu 2007

2,2

1,8

1,4

1,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

KOM marraskuu 2007

4,0

2,8

2,3

2,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 72, 29.3.2007, s. 5.

(4)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti efektiivistä valuuttakurssia koskevat ennusteet. Lisäksi ohjelmassa käytetään euroalueen korkoja koskevia ennusteita, vaikka tätä voidaankin perustella sillä, ettei Virossa ole käytettävissä riittävän edustavia Viron kruunua koskevia korkoindikaattoreita.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 8,8 % vuonna 2006, 8,7 % vuonna 2007, 8,4 % vuonna 2008 ja 8,1 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,6 % vuonna 2007 ja 0,5 % vuonna 2008 (uusimman ohjelman mukaan kaikki lisäävät ylijäämää), joista komission yksiköt katsovat, ettei 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ole kertaluonteinen.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/18

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 4 päivänä maaliskuuta 2008,

Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 73/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 4 päivänä maaliskuuta 2008 Latvian tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 4 päivänä maaliskuuta 2008 Latvian tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Latvian kokonaistuotanto kasvoi 1990-luvun puolivälistä jatkuneen korkean kasvun kauden myötä kaksinumeroisin luvuin vuosina 2005–2007. Kasvua on pääasiassa ylläpitänyt yksityistä kulutusta ja kiinteistösijoittamista lisännyt voimakas luottokannan kasvu. Ulkoisen luotonoton nettoarvo suhteessa BKT:hen on ylittänyt 20 prosenttia vuodesta 2006 alkaen.
  Rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä, kun otetaan huomioon suuri euroistuminen ERM II -mekanismissa tiukasti sidotun valuuttakurssin tarjoamassa kehyksessä. Kysyntäpuolen ylikuumentumisen lisäksi tilannetta on pahentanut työvoimapula, joka on edistänyt palkka-hintakierteen käynnistymistä, kun palkat ovat kasvaneet hyvin paljon ja tuottavuutta nopeammin. Tämä on johtanut EU:n korkeimpaan inflaation ja nopeasti heikkenevään kustannuskilpailukykyyn. Viranomaisten keväällä 2007 toteuttamien toimenpiteiden ansiosta asuntomarkkinoilla ja kotimaisessa kulutuksessa on näkynyt jonkin verran taantumista, mutta tarvitaan lisää tämän suuntaisia toimia, jotta sujuva muutos kohti kestävää kasvua toteutuisi. Esiin tuleviin heikkouksiin ei ole tällaisessa tilanteessa tartuttu riittävästi finanssipolitiikalla. Avainasemassa sisäisen ja ulkoisen epätasapainon korjaamisessa ovat kunnianhimoisempi finanssipolitiikan viritys, tarkoituksenmukaisessa keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä pidättäytyminen, julkisten menojen priorisoiminen ja verovälineiden tarkistaminen kysynnän stimuloimisen välttämiseksi aloilla, jotka eivät merkittävästi vahvista talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin tarjontapotentiaalia (erityisesti kiinteistöala), ja vastuullisempi palkkakehitys julkisella sektorilla. Kiinnikuromisprosessin edistämiseksi tarvitaan rakenneuudistuksia ja pullonkaulojen poistamista, jotta talouden tarjontapuolta saadaan vahvistettua. |
| --- | --- |

(2)

Latvian kokonaistuotanto kasvoi 1990-luvun puolivälistä jatkuneen korkean kasvun kauden myötä kaksinumeroisin luvuin vuosina 2005–2007. Kasvua on pääasiassa ylläpitänyt yksityistä kulutusta ja kiinteistösijoittamista lisännyt voimakas luottokannan kasvu. Ulkoisen luotonoton nettoarvo suhteessa BKT:hen on ylittänyt 20 prosenttia vuodesta 2006 alkaen.

Rahapoliittinen tilanne on ollut myötäilevä, kun otetaan huomioon suuri euroistuminen ERM II -mekanismissa tiukasti sidotun valuuttakurssin tarjoamassa kehyksessä. Kysyntäpuolen ylikuumentumisen lisäksi tilannetta on pahentanut työvoimapula, joka on edistänyt palkka-hintakierteen käynnistymistä, kun palkat ovat kasvaneet hyvin paljon ja tuottavuutta nopeammin. Tämä on johtanut EU:n korkeimpaan inflaation ja nopeasti heikkenevään kustannuskilpailukykyyn. Viranomaisten keväällä 2007 toteuttamien toimenpiteiden ansiosta asuntomarkkinoilla ja kotimaisessa kulutuksessa on näkynyt jonkin verran taantumista, mutta tarvitaan lisää tämän suuntaisia toimia, jotta sujuva muutos kohti kestävää kasvua toteutuisi. Esiin tuleviin heikkouksiin ei ole tällaisessa tilanteessa tartuttu riittävästi finanssipolitiikalla. Avainasemassa sisäisen ja ulkoisen epätasapainon korjaamisessa ovat kunnianhimoisempi finanssipolitiikan viritys, tarkoituksenmukaisessa keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä pidättäytyminen, julkisten menojen priorisoiminen ja verovälineiden tarkistaminen kysynnän stimuloimisen välttämiseksi aloilla, jotka eivät merkittävästi vahvista talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin tarjontapotentiaalia (erityisesti kiinteistöala), ja vastuullisempi palkkakehitys julkisella sektorilla. Kiinnikuromisprosessin edistämiseksi tarvitaan rakenneuudistuksia ja pullonkaulojen poistamista, jotta talouden tarjontapuolta saadaan vahvistettua.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan talous heikkenee maltillisesti, kun kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 10,5 prosentista 6,8 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Ohjelman mukaan kasvu perustuu edelleen pääasiassa kotimaiselle kysynnälle, jonka uskotaan kuitenkin hidastuvan merkittävästi vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ennakoitu kotimaisen kysynnän hidastuminen on kuitenkin kaikkea muuta kuin taattu, ja ohjelman talousskenaarioon liittyy hyvin suuria makrotalouden vakauteen kohdistuvia riskejä, jatkuva ylikuumentuminen ja myöhemmin ilmenevän äkillisen hidastumisen merkittävä riski mukaan luettuina. Jos kokonaiskysyntää ja -tarjontaa ei sopeuteta ohjelmassa kuvattua enempää, Latvian ulkoinen rahoitusasema ei ole pitemmällä aikavälillä kestävä.
  Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta, ja niiden mukaan Latvian nimellinen lähentyminen on taantuvaa ainakin vuoteen 2008 asti. Lisäksi on olemassa epävarmuutta, joka liittyy pitkälti muun muassa energian ja muiden hyödykkeiden hintojen jatkuvaan vaihteluun ja nykyisen palkka-hintakierteen kehitykseen. Julkisen sektorin palkkojen hillitseminen on oleellisen tärkeää, jotta palkkojen nousua koko talouden tasolla saadaan hidastettua, mikä on tarpeen nykyisen kustannus-hinta-kehityksen ja kustannuskilpailukyvyn nopean heikkenemisen pysäyttämiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan talous heikkenee maltillisesti, kun kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 10,5 prosentista 6,8 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Ohjelman mukaan kasvu perustuu edelleen pääasiassa kotimaiselle kysynnälle, jonka uskotaan kuitenkin hidastuvan merkittävästi vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ennakoitu kotimaisen kysynnän hidastuminen on kuitenkin kaikkea muuta kuin taattu, ja ohjelman talousskenaarioon liittyy hyvin suuria makrotalouden vakauteen kohdistuvia riskejä, jatkuva ylikuumentuminen ja myöhemmin ilmenevän äkillisen hidastumisen merkittävä riski mukaan luettuina. Jos kokonaiskysyntää ja -tarjontaa ei sopeuteta ohjelmassa kuvattua enempää, Latvian ulkoinen rahoitusasema ei ole pitemmällä aikavälillä kestävä.

Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta, ja niiden mukaan Latvian nimellinen lähentyminen on taantuvaa ainakin vuoteen 2008 asti. Lisäksi on olemassa epävarmuutta, joka liittyy pitkälti muun muassa energian ja muiden hyödykkeiden hintojen jatkuvaan vaihteluun ja nykyisen palkka-hintakierteen kehitykseen. Julkisen sektorin palkkojen hillitseminen on oleellisen tärkeää, jotta palkkojen nousua koko talouden tasolla saadaan hidastettua, mikä on tarpeen nykyisen kustannus-hinta-kehityksen ja kustannuskilpailukyvyn nopean heikkenemisen pysäyttämiseksi.

| (4) | Edellisessä ohjelmassa vuodeksi 2007 alun perin asetettu tavoite oli 1,3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, kun tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden arvioidaan olevan 0,3 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Syksyn talousennusteessa budjettiylijäämäksi arvioitiin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Tämä on hyvin lähellä alustavaa tulosta, joka on 0,8 prosentin julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän arvioidaan supistuneen 1 prosentista vuonna 2006 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Syksyn talousennusteen luvun ja edellisen ohjelman tavoitteen välinen ero heijastaa suurempia tuloja, jotka tosin osittain kompensoituivat budjetoitua suuremmalla menojen kasvulla. Vaikka perusteena olikin lähes 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva ylijäämä, vuoden 2007 budjettipolitiikka noudatti vain osittain neuvoston 27 päivänä maaliskuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa (3) esittämää kehotusta, sillä jatkunut korkea kysyntä ja vakauteen kohdistuvat riskit osoittavat, ettei finanssipolitiikka edelleenkään ollut lähellä sitä, mitä sen odotettiin olevan. Julkisten laitosten aiemmin tavanomaista loppuvuoden menolisäystä on kuitenkin saatu jonkin verran hillittyä ohjeilla, jotka hallitus antoi marraskuussa 2007. |
| --- | --- |

(4)

Edellisessä ohjelmassa vuodeksi 2007 alun perin asetettu tavoite oli 1,3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, kun tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden arvioidaan olevan 0,3 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Syksyn talousennusteessa budjettiylijäämäksi arvioitiin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Tämä on hyvin lähellä alustavaa tulosta, joka on 0,8 prosentin julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän arvioidaan supistuneen 1 prosentista vuonna 2006 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Syksyn talousennusteen luvun ja edellisen ohjelman tavoitteen välinen ero heijastaa suurempia tuloja, jotka tosin osittain kompensoituivat budjetoitua suuremmalla menojen kasvulla. Vaikka perusteena olikin lähes 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva ylijäämä, vuoden 2007 budjettipolitiikka noudatti vain osittain neuvoston 27 päivänä maaliskuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa (3) esittämää kehotusta, sillä jatkunut korkea kysyntä ja vakauteen kohdistuvat riskit osoittavat, ettei finanssipolitiikka edelleenkään ollut lähellä sitä, mitä sen odotettiin olevan. Julkisten laitosten aiemmin tavanomaista loppuvuoden menolisäystä on kuitenkin saatu jonkin verran hillittyä ohjeilla, jotka hallitus antoi marraskuussa 2007.

| (5) | Julkisen talouden strategian päätavoitteena on edistää makrotalouden vakautta siten, että pysytään vuodesta 2006 saavutetussa keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ohjelmakaudella kasvavalla marginaalilla. Verrattuna edelliseen ohjelmaan, jossa keskipitkän aikavälin tavoite suunniteltiin saavutettavan vasta vuodesta 2008, uudessa ohjelmassa vahvistetaan pitkälti samanlainen vakauttamissuunnitelma, mutta julkisen talouden lähtöasetelma on paljon parempi makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana. Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvien komission yksiköiden laskelmien mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan paranevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevasta alijäämästä vuonna 2007 ylijäämään, joka on suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2008, ja 0,5 prosenttiyksikköä vuosina 2009–2010. Kaksi kolmannesta julkisen talouden ylijäämän noususta lähes 1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen johtuu siitä, että tulojen suhde BKT:hen kasvaa, ja jäljelle jäävä kolmannes siitä, että menojen suhde BKT:hen laskee. Tulopuolella välillisten verojen ja ”muiden tulojen” osuuden arvioitu kasvu suhteessa BKT:hen kattaa hyvinkin sosiaaliturvamaksujen ennakoidun laskun, joka johtuu käynnissä olevasta eläkeuudistuksesta. Julkisesta kulutuksesta ja palkansaajakorvauksista aiheutuvien menojen hillitsemisen suhteessa BKT:hen (jota ei varmisteta ohjelmassa kuvattavilla toimenpiteillä) oletetaan antavan liikkumavaraa ehdotetuille sosiaalimaksujen kuten eläkkeiden ja vanhempainetuuksien korotuksille ja julkisille investoinneille. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden strategian päätavoitteena on edistää makrotalouden vakautta siten, että pysytään vuodesta 2006 saavutetussa keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ohjelmakaudella kasvavalla marginaalilla. Verrattuna edelliseen ohjelmaan, jossa keskipitkän aikavälin tavoite suunniteltiin saavutettavan vasta vuodesta 2008, uudessa ohjelmassa vahvistetaan pitkälti samanlainen vakauttamissuunnitelma, mutta julkisen talouden lähtöasetelma on paljon parempi makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana. Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvien komission yksiköiden laskelmien mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan paranevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevasta alijäämästä vuonna 2007 ylijäämään, joka on suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2008, ja 0,5 prosenttiyksikköä vuosina 2009–2010. Kaksi kolmannesta julkisen talouden ylijäämän noususta lähes 1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen johtuu siitä, että tulojen suhde BKT:hen kasvaa, ja jäljelle jäävä kolmannes siitä, että menojen suhde BKT:hen laskee. Tulopuolella välillisten verojen ja ”muiden tulojen” osuuden arvioitu kasvu suhteessa BKT:hen kattaa hyvinkin sosiaaliturvamaksujen ennakoidun laskun, joka johtuu käynnissä olevasta eläkeuudistuksesta. Julkisesta kulutuksesta ja palkansaajakorvauksista aiheutuvien menojen hillitsemisen suhteessa BKT:hen (jota ei varmisteta ohjelmassa kuvattavilla toimenpiteillä) oletetaan antavan liikkumavaraa ehdotetuille sosiaalimaksujen kuten eläkkeiden ja vanhempainetuuksien korotuksille ja julkisille investoinneille.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla paljon ohjelmassa ennakoitua huonompi. Yleiseen makrotalouden vakauteen kohdistuu merkittäviä riskejä, jotka juontuvat syvästä ulkoisesta epätasapainosta ja talouden ylikuumenneesta tilasta. Jos talouden luottorahoitteinen, kotimaan tarpeista lähtevä kasvu hidastuisi äkillisesti, julkiseen talouteen voisi kohdistua suuria paineita, sillä ohjelman tuloennusteet perustuvat oletukseen, että kulutus jatkuu kiivaana ja työmarkkinaolosuhteet suotuisina.
  Suunniteltu menosuhteen pienennys vaikuttaa vaikeasti saavutettavalta ilman sitä tukevia toimenpiteitä. Koska ministeriöiden ja julkisten laitosten keskipitkän aikavälin menokatot otettiin käyttöön vasta vuonna 2007, niiden tehokkuutta ei vielä voida arvioida. Viime vuosien perusteella voitaisiin odottaa menojen ylityksiä, koska korkea nimelliskasvu on tarjonnut joka vuosi mahdollisuuden käyttää lisätulot lisätalousarvioiden kautta. Ohjelmassa lasketaan myös yksityistämisestä saatavien suurten tulojen varaan (ohjelman mukaan yhteensä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), eivätkä nämä ole lainkaan taattuja. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla paljon ohjelmassa ennakoitua huonompi. Yleiseen makrotalouden vakauteen kohdistuu merkittäviä riskejä, jotka juontuvat syvästä ulkoisesta epätasapainosta ja talouden ylikuumenneesta tilasta. Jos talouden luottorahoitteinen, kotimaan tarpeista lähtevä kasvu hidastuisi äkillisesti, julkiseen talouteen voisi kohdistua suuria paineita, sillä ohjelman tuloennusteet perustuvat oletukseen, että kulutus jatkuu kiivaana ja työmarkkinaolosuhteet suotuisina.

Suunniteltu menosuhteen pienennys vaikuttaa vaikeasti saavutettavalta ilman sitä tukevia toimenpiteitä. Koska ministeriöiden ja julkisten laitosten keskipitkän aikavälin menokatot otettiin käyttöön vasta vuonna 2007, niiden tehokkuutta ei vielä voida arvioida. Viime vuosien perusteella voitaisiin odottaa menojen ylityksiä, koska korkea nimelliskasvu on tarjonnut joka vuosi mahdollisuuden käyttää lisätulot lisätalousarvioiden kautta. Ohjelmassa lasketaan myös yksityistämisestä saatavien suurten tulojen varaan (ohjelman mukaan yhteensä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), eivätkä nämä ole lainkaan taattuja.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen, mutta sitä olisi tiukennettava, kun otetaan huomioon talouden epätasapainon suuruusluokka ja finanssipolitiikan suurempi merkityksellisyys, koska rahapolitiikan mahdollisuudet ovat rajalliset valuuttakurssin ollessa lähes kiinteä ERM II -valuuttakurssijärjestelmässä. Vuoden 2007 todennäköisesti arvioitua parempi tulos olisi käytettävä siihen, että ylijäämä kasvaa huomattavasti vuonna 2008. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen, mutta sitä olisi tiukennettava, kun otetaan huomioon talouden epätasapainon suuruusluokka ja finanssipolitiikan suurempi merkityksellisyys, koska rahapolitiikan mahdollisuudet ovat rajalliset valuuttakurssin ollessa lähes kiinteä ERM II -valuuttakurssijärjestelmässä. Vuoden 2007 todennäköisesti arvioitua parempi tulos olisi käytettävä siihen, että ylijäämä kasvaa huomattavasti vuonna 2008.

| (8) | Latvian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Latviassa EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja tällaisten menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä, mihin vaikuttaa osaltaan eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva menojen väheneminen. Bruttovelan nykyinen taso on Latviassa hyvin alhainen, ja julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla edistäisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien hallitsemista. |
| --- | --- |

(8)

Latvian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Latviassa EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja tällaisten menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä, mihin vaikuttaa osaltaan eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva menojen väheneminen. Bruttovelan nykyinen taso on Latviassa hyvin alhainen, ja julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla edistäisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien hallitsemista.

| (9) | Lähentymisohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Täytäntöönpanokertomuksessa määritetään erityisesti makrotalouden vakaus päätavoitteeksi, jolla on vaikutuksia julkiseen talouteen, ja siksi siinä annetaan suuri painoarvo finanssipoliittisen kurin ja julkisen talouden suunnittelumenettelyjen tiukentamiselle. Ohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, mutta se ei sisällä yksityiskohtaisia tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunniteltujen tärkeimpien uudistusten suorista julkisen talouden kustannuksista/säästöistä. |
| --- | --- |

(9)

Lähentymisohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Täytäntöönpanokertomuksessa määritetään erityisesti makrotalouden vakaus päätavoitteeksi, jolla on vaikutuksia julkiseen talouteen, ja siksi siinä annetaan suuri painoarvo finanssipoliittisen kurin ja julkisen talouden suunnittelumenettelyjen tiukentamiselle. Ohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, mutta se ei sisällä yksityiskohtaisia tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunniteltujen tärkeimpien uudistusten suorista julkisen talouden kustannuksista/säästöistä.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhteydessä annettuja maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja finanssipolitiikan alalla. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys ei kuitenkaan ole riittävä ylikuumenemisen hillitsemiseen ja vakaan talouden edistämiseen. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhteydessä annettuja maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja finanssipolitiikan alalla. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys ei kuitenkaan ole riittävä ylikuumenemisen hillitsemiseen ja vakaan talouden edistämiseen.

| (11) | ERM II -sitoumusten täytäntöönpanon osalta todettakoon, että viranomaiset ovat toteuttaneet joitakin toimia mutta että tarvitaan lisätoimia finanssipolitiikan virityksen tiukentamiseksi ja kotimaisen kysynnän hillitsemiseksi. Luottokannan kasvua on hillitty joillakin toimilla, joiden vaikutukset ovat kuitenkin rajalliset. Maaliskuussa 2007 esitetty suunnitelma inflaation hidastamiseksi oli askel oikeaan suuntaan, vaikkakin sen välittömät vaikutukset olivat rajalliset, mutta siinä esitetyt toimenpiteet eivät olleet riittävän voimakkaita talouden vakauttamiseksi ja inflaation hidastamiseksi kestävällä tavalla. Rakenneuudistuksia tarvitaan lisää talouden heikon tarjontapuolen korjaamiseksi ja heikentyvän kilpailukyvyn parantamiseksi. Latvian talouden vakauttamissuunnitelma, joka on parhaillaan viranomaiskäsittelyssä, sisältänee lisää finanssipoliittisia ja verotuksellisia toimenpiteitä sekä toimia, joilla parannetaan liiketoimintaympäristöä ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(11)

ERM II -sitoumusten täytäntöönpanon osalta todettakoon, että viranomaiset ovat toteuttaneet joitakin toimia mutta että tarvitaan lisätoimia finanssipolitiikan virityksen tiukentamiseksi ja kotimaisen kysynnän hillitsemiseksi. Luottokannan kasvua on hillitty joillakin toimilla, joiden vaikutukset ovat kuitenkin rajalliset. Maaliskuussa 2007 esitetty suunnitelma inflaation hidastamiseksi oli askel oikeaan suuntaan, vaikkakin sen välittömät vaikutukset olivat rajalliset, mutta siinä esitetyt toimenpiteet eivät olleet riittävän voimakkaita talouden vakauttamiseksi ja inflaation hidastamiseksi kestävällä tavalla. Rakenneuudistuksia tarvitaan lisää talouden heikon tarjontapuolen korjaamiseksi ja heikentyvän kilpailukyvyn parantamiseksi. Latvian talouden vakauttamissuunnitelma, joka on parhaillaan viranomaiskäsittelyssä, sisältänee lisää finanssipoliittisia ja verotuksellisia toimenpiteitä sekä toimia, joilla parannetaan liiketoimintaympäristöä ja kilpailukykyä.

| (12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia tietoja ja että siinä annetaan suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia tietoja ja että siinä annetaan suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmalla pyritään vähentämään talouden epätasapainoa ja liiallisia kysyntäpaineita asettamalla vuosiksi 2008–2010 hieman kohotetut mutta yleisesti maltilliseen ylijäämään tähtäävät tavoitteet, jotka ylittävät keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit johtuvat pääasiassa siitä, että makrotalouteen liittyy suurta epävarmuutta ja että menosuunnitelmista on aiemmin lipsuttu. Lisäksi ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen tarvitaan kiireellisesti paljon tiukempaa finanssipolitiikan viritystä, koska talouteen kohdistuu epävakausriskejä, jotka johtuvat inflaatiopaineista, heikentyvästä kustannuskilpailukyvystä ja jyrkästi kasvavasta ulkomaisesta nettovelasta. Keskipitkän aikavälin menokatot on otettu käyttöön, mutta niiden vaikutus jää vielä nähtäväksi. Latvian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvä riski arvioidaan alhaiseksi.

Edellä olevan arvion perusteella ja ottaen myös huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin Latviaa kehotetaan vähentämään ylikuumenemispaineita ja makrotalouden vakauteen liittyviä riskejä:

| i) | pyrkimällä vuonna 2008 ja sen jälkeenkin selvästi ohjelmassa esitettyä kunnianhimoisempiin julkisen talouden tavoitteisiin, joihin päästään erityisesti säästämällä kaikki mahdolliset ennakoitua paremmat tulot ja noudattamalla menokattoja; |
| --- | --- |

i)

pyrkimällä vuonna 2008 ja sen jälkeenkin selvästi ohjelmassa esitettyä kunnianhimoisempiin julkisen talouden tavoitteisiin, joihin päästään erityisesti säästämällä kaikki mahdolliset ennakoitua paremmat tulot ja noudattamalla menokattoja;

| ii) | priorisoimalla tarkasti julkiset menot ja tarkistamalla verovälineitä julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelukehyksessä asetetussa julkisen sektorin menojen kokonaisrajoissa kysynnän stimuloinnin estämiseksi aloilla, jotka eivät merkittävästi vahvista talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin tarjontapotentiaalia; |
| --- | --- |

ii)

priorisoimalla tarkasti julkiset menot ja tarkistamalla verovälineitä julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelukehyksessä asetetussa julkisen sektorin menojen kokonaisrajoissa kysynnän stimuloinnin estämiseksi aloilla, jotka eivät merkittävästi vahvista talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin tarjontapotentiaalia;

| iii) | harjoittamalla inflaatiopaineita hillitsevää politiikkaa, johon kuuluu myös maltillinen palkkakehitys julkisella sektorilla, jotta palkkojen nousua koko talouden tasolla saadaan huomattavasti hidastettua, mikä on tarpeen nykyisen kustannus-hinta-kehityksen ja kustannuskilpailukyvyn nopean heikkenemisen pysäyttämiseksi. |
| --- | --- |

iii)

harjoittamalla inflaatiopaineita hillitsevää politiikkaa, johon kuuluu myös maltillinen palkkakehitys julkisella sektorilla, jotta palkkojen nousua koko talouden tasolla saadaan huomattavasti hidastettua, mikä on tarpeen nykyisen kustannus-hinta-kehityksen ja kustannuskilpailukyvyn nopean heikkenemisen pysäyttämiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2007 | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen)
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen)
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen)
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| KOM marraskuu 2007 | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2007

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

KOM marraskuu 2007

11,9

10,5

7,2

6,2

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

11,5

9,0

7,5

7,5

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2007

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

KOM marraskuu 2007

6,6

9,6

9,8

6,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

6,6

6,4

5,2

4,2

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2007

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

KOM marraskuu 2007 (6)

2,1

2,7

0,8

– 1,7

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

KOM marraskuu 2007

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

KOM marraskuu 2007

– 0,3

0,9

0,8

0,5

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

tieto puuttuu

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

KOM marraskuu 2007

0,2

1,3

1,2

0,9

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM marraskuu 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM marraskuu 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

tieto puuttuu

Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

KOM marraskuu 2007

10,6

10,2

7,8

6,4

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

10,7

10,5

10,6

9,4

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 89, 24.4.2007, s. 15.

(4)  Varsinkin tiedot pääomaveroista (pakollinen tieto), virta-varanto-korjauserien alakomponentit ja jotkin tiedot julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevassa taulukossa puuttuvat.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 9,8 % vuosina 2006 ja 2007, 9,3 % vuonna 2008 ja 8,9 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Viimeisimmän ohjelman ja syksyn talousennusteen mukaan kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä ei ole.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2008,

Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston yhden jäsenen nimittämisestä

(2008/C 73/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1), ja erityisesti sen 79 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvoston olisi nimitettävä Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäseniksi yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 79 artiklassa säädetään, että neuvoston olisi nimitettävä Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäseniksi yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta.

| (2) | Neuvosto nimitti Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvostoon 27 jäsentä 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä päätöksellä (2). |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto nimitti Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvostoon 27 jäsentä 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä päätöksellä (2).

| (3) | Romanian hallitus on ilmoittanut neuvostolle aikomuksestaan korvata hallintoneuvoston Romanian edustaja ja esittänyt ehdokkaan uudeksi edustajaksi, joka olisi nimitettävä kaudeksi, joka kestää 31 päivään toukokuuta 2011, |
| --- | --- |

(3)

Romanian hallitus on ilmoittanut neuvostolle aikomuksestaan korvata hallintoneuvoston Romanian edustaja ja esittänyt ehdokkaan uudeksi edustajaksi, joka olisi nimitettävä kaudeksi, joka kestää 31 päivään toukokuuta 2011,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Nimitetään Teodor OGNEAN, Romanian kansalainen, syntynyt 21 päivänä helmikuuta 1947, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2008 alkaen Euroopan kemikaaliviraston hallintoneuvoston jäseneksi Rodica MOROHOIn tilalle kaudeksi, joka kestää 31 päivään toukokuuta 2011.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

I. JARC

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1. Oikaistu julkaistu EUVL L 136, 29.5.2007, s. 3.

1

(2)  EUVL C 134, 16.6.2007, s. 6.

2

---

Komissio

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/24

---

Euron kurssi (1)

18. maaliskuuta 2008

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5771 |
| JPY | Japanin jeniä | 154,42 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4595 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,7817 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,455 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,561 |
| ISK | Islannin kruunua | 121,79 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0675 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,25 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 257,51 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6971 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,5297 |
| RON | Romanian leuta | 3,7285 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,408 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9505 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6974 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5674 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,2535 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9509 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1708 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 600,91 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,6424 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 11,1675 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,255 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 509,32 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9951 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,134 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 37,079 |
| THB | Thaimaan bahtia | 49,218 |
| BRL | Brasilian real | 2,6861 |
| MXN | Meksikon peso | 16,9262 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5771

JPY

Japanin jeniä

154,42

DKK

Tanskan kruunua

7,4595

GBP

Englannin puntaa

0,7817

SEK

Ruotsin kruunua

9,455

CHF

Sveitsin frangia

1,561

ISK

Islannin kruunua

121,79

NOK

Norjan kruunua

8,0675

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,25

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

257,51

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6971

PLN

Puolan zlotya

3,5297

RON

Romanian leuta

3,7285

SKK

Slovakian korunaa

32,408

TRY

Turkin liiraa

1,9505

AUD

Australian dollaria

1,6974

CAD

Kanadan dollaria

1,5674

HKD

Hongkongin dollaria

12,2535

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9509

SGD

Singaporin dollaria

2,1708

KRW

Etelä-Korean wonia

1 600,91

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,6424

CNY

Kiinan juan renminbiä

11,1675

HRK

Kroatian kunaa

7,255

IDR

Indonesian rupiaa

14 509,32

MYR

Malesian ringgitiä

4,9951

PHP

Filippiinien pesoa

65,134

RUB

Venäjän ruplaa

37,079

THB

Thaimaan bahtia

49,218

BRL

Brasilian real

2,6861

MXN

Meksikon peso

16,9262

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/25

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5125 — Marel/SFS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 73/08)

| 1. | Komissio vastaanotti 12. maaliskuu 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla islantilainen yritys Marel Food Systems hf. (Marel) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Stork Food Systems (SFS) ostamalla osakkeita ja omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12. maaliskuu 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla islantilainen yritys Marel Food Systems hf. (Marel) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Stork Food Systems (SFS) ostamalla osakkeita ja omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Marel: kalan ja siipikarjan alkujalostukseen tarkoitettujen koneiden ja järjestelmien kehitys, valmistus, myynti ja huolto sekä kalan, punaisen lihan ja siipikarjan jatkojalostus, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Marel: kalan ja siipikarjan alkujalostukseen tarkoitettujen koneiden ja järjestelmien kehitys, valmistus, myynti ja huolto sekä kalan, punaisen lihan ja siipikarjan jatkojalostus,

| — | SFS: siipikarjan alkujalostukseen tarkoitettujen koneiden ja laitteiden kehitys, valmistus, myynti ja huolto sekä kalan, punaisen lihan ja siipikarjan jatkojalostus. |
| --- | --- |

—

SFS: siipikarjan alkujalostukseen tarkoitettujen koneiden ja laitteiden kehitys, valmistus, myynti ja huolto sekä kalan, punaisen lihan ja siipikarjan jatkojalostus.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5125 — Marel/SFS seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5125 — Marel/SFS seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

| 19.3.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 73/26

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2008/C 73/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1). Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”BŒUF DE BAZAS”

EY-numero: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

SAN ( ) SMM ( X )

Tässä yhteenvedossa esitetään eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Osoite: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nimi:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Osoite:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Puhelin:

(33) 153 89 80 00

Faksi:

(33) 142 25 57 97

Sähköposti:

info@inao.gouv.fr

2.   Ryhmittymä:

| Nimi | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Osoite: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Nimi

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Osoite:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Puhelin:

(33) 556 25 03 32

Faksi:

(33) 556 25 23 80

Sähköposti:

bazas.elevage@expalliance.fr

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka 1.1: Tuore liha (ja muut eläimenosat)

4.   Tuote-eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1.   Nimi: ”Bœuf de Bazas”

4.2   Kuvaus: Bazaidaise- tai Blonde d'Aquitaine-rodun eläimet tai näiden kahden rodun risteytykset.

Tuore liha: ruhot, puoliruhot, neljännekset, muut ruhonosat.

Eläinten teurasikä:

Hiehot: vähintään 30 ja enintään 48 kuukautta

Lehmät: vähintään 36 ja enintään 108 kuukautta

Härät: vähintään 36 ja enintään 60 kuukautta.

Ruhojen ominaisuudet:

Vähimmäispaino:

| — | 300 kg hiehojen ja lehmien osalta |
| --- | --- |

—

300 kg hiehojen ja lehmien osalta

| — | 380 kg härkien osalta |
| --- | --- |

—

380 kg härkien osalta

Lihakkuusluokat E, U ja R

Rasvaisuusluokat 3 ja 4

Ulkoista rasvaa ei poisteta rasvaisuusluokkaan 3 kuuluvista ruhoista, ja rasvaisuusluokkaan 4 kuuluvista ruhoista se poistetaan osittain

Lihan väri: kirkkaanpunainen.

4.3   Maantieteellinen alue: Eläinten on oltava syntyneitä, kasvatettuja, lihotettuja ja teurastettuja Bazasin naudanlihan tuotantoalueella, joka pitää sisällään:

Gironden departementin,

Landes'n departementin seuraavat kantonit: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan, Tartas,

seuraavat Gironden ja Landes'n naapurikantonit Lot-et-Garonnen ja Gers'n departementeissa:

Lot-et-Garonnessa sijaitsevat Gironden ja Landes'n naapurikantonit Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin ja Seyches,

Gers'ssä sijaitsevat Landes'n naapurikantonit Cazaubon, Nogaro, Riscle ja Eauze.

Jotta voidaan rajoittaa lihan laatuun kuljetuksen vuoksi kohdistuvia vaikutuksia (eläinten hyvinvointi, stressin vähentäminen) sekä taata ruhojen parempi seurattavuus ja erityisen rasvanpoistomenetelmän parempi valvonta, Bazasin nautojen teurastukseen nimetyt teurastamot sijaitsevat lihan tuotantoalueella. Tämän ansiosta ruhojen aistinvaraiset ominaisuudet säilyvät ennallaan.

4.4   Alkuperätodisteet: Eläin merkitään viimeistään 7 päivän ikäisenä molempiin korviin kiinnitettävillä korvamerkeillä, joissa annetaan eläimen yksilöllinen kansallinen tunnistusnumero.

Tunnistusasiakirja (passi) seuraa eläimen mukana teurastamoon asti. Siinä annetaan eläintä koskevat tiedot (syntymäaika, rotukoodi, eläimen kansallinen tunnistusnumero jne.).

Passissa ilmoitetaan myös kaikki eläimen kasvatuspaikat, sillä kukin omistaja tekee siihen siirtomerkinnän ja kukin kasvatuspaikka määritellään yksilöllisellä numerokoodilla (viisi ensimmäistä numeroa vastaavat kasvatusdepartementin ja -kunnan INSEE-koodin numeroita). Eläinten maantieteellinen alkuperä on tällä tavoin tiedossa.

Teurastamossa ruho merkitään teurastusnumerolla, jolla varmistetaan yhteys kansalliseen tunnistusnumeroon; ruhoon merkitään elintarvikemusteella logo ”Boeuf de Bazas”. Jokaisen lihakauppiaalle myydyn ruhon, puoliruhon tai ruhoneljänneksen mukana seuraa numeroitu takuutodistus, johon on merkitty eläimen kansallinen tunnistusnumero ja teurastusnumero. Lihakauppiaat voivat myydä kyseistä naudanlihaa joko yksinomaisesti tai muiden tuotteiden ohella. Varastokirjanpidon tarkastukset täydentävät näitä määräyksiä.

4.5   Tuotantomenetelmä: Hiehot kasvatetaan vähintään 30 kuukauden ja lehmät ja härät vähintään 36 kuukauden ikäisiksi.

Vasikat kasvatetaan emolehmäkarjassa (emojensa imettäminä).

Eläimet ovat vähintään 7 kuukautta vuodesta laitumella poikkeuksellisia sääoloja lukuun ottamatta.

Eläimet ruokitaan ruoholla tai rehulla, joka tuotetaan suurimmaksi osaksi itse tilalla ja jota täydennetään Association pour la Défense du Bœuf de Bazas -yhdistyksen hyväksymällä rehulla.

Lihotusvaiheen ruokinta (lopuksi): tämän vähintään 4 kuukautta kestävän vaiheen tarkoituksena on lihottaa eläimet, jotta saavutetaan ruhon ja lihan optimaaliset laatuominaisuudet.

Lihotusvaiheessa tai ainakin viimeisen kahden kuukauden aikana eläinten on oltava sisä- tai tarharuokinnassa.

Eläimiä ruokitaan lihotusvaiheessa viljalla tai viljatuotteilla (maissi, vehnä, ohra, ruisvehnä, kaura, ruis jne.), joita täydennetään korsirehulla (laidunrehu, heinät) ja/tai juureksilla ja juurimukuloilla.

Kasvattajan/lihottajan on sovitettava annos eläimen biologisen kunnon ja ruokahalun mukaisesti. Tässä yhteydessä karjalle voidaan pääasiallisen energianlähteen eli viljan lisäksi syöttää maissi- tai nurmisäilörehua, mutta sen osuus ei saa koskaan olla suurempi kuin 50 prosenttia annoksen kuiva-aineesta.

Viljan lisäksi ruokinnassa on sallittua käyttää myös öljykakkuja (lähinnä soijasta ja pellavasta valmistettuja).

Perinteisesti yli 70 prosenttia rehusta eli yli 90 prosenttia naudan ravinnosta sen elinaikana tuotetaan samalla tilalla, jolla se kasvatetaan.

Lihan kypsytys: vähintään 10 vuorokautta.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Erityisominaisuudet:

Alueen meri-ilmasto (leudot talvet, ympäri vuotta usein esiintyvät sateet ja runsas auringonpaiste) antaa kasvattajalle mahdollisuuden hyödyntää luonnonniittyjä tai kylvönurmia, joilla eläimet voivat laiduntaa yli puolet vuodesta.

”Bœuf de Bazasin” tuotannossa käytetyt rodut ovat alueella perinteisesti kasvatettuja Bazadaise- ja Blonde d'Aquitaine -paikallisrotuja.

Maine:

Nimitys ”Bœuf de Bazas” on peräisin 1200-luvulta, jolloin sillä tarkoitettiin Bazasin kaupungin alueella tuotettuja parhaita lihakarjarotuja.

Myös tuotteen maine on pysynyt samana 1200-luvulta lähtien, ja joka vuoden karnevaalitorstaina järjestetään perinteinen Bazasin nautojen paraati, joka tunnetaan nimellä ”La fête des Bœufs gras” (lihanautojen juhla). Tämän juhlan vietto ei ole koskaan keskeytynyt edes niinä aikoina, joina se on ollut uhattuna (”vanhan hallinnon” aikana). Juhlan jälkeen työjuhtina käytetyt naudat lihotettiin ja myytiin lähinnä Bazasin kaupungin markkinoilla.

Bazasin naudanlihan maine tunnetaan edelleen:

Paikallisella tasolla:

| — | Karnevaaliaikaan järjestettävä Bazasin lihanautojen juhla vetää vuosi vuoden jälkeen paikalle suurilukuisen yleisön, ja tapahtumaan osallistuvien lihakauppojen myynti kasvaa tänä aikana 30 prosenttia. Juhla pohjautuu tuotteen erityislaatuun ja tunnettuuteen ja auttaa pitämään yllä kyseisen naudanlihan tunnettuutta vastaisuudessakin. |
| --- | --- |

—

Karnevaaliaikaan järjestettävä Bazasin lihanautojen juhla vetää vuosi vuoden jälkeen paikalle suurilukuisen yleisön, ja tapahtumaan osallistuvien lihakauppojen myynti kasvaa tänä aikana 30 prosenttia. Juhla pohjautuu tuotteen erityislaatuun ja tunnettuuteen ja auttaa pitämään yllä kyseisen naudanlihan tunnettuutta vastaisuudessakin.

| — | Myös tuotantoalueen muissa kunnissa on järjestetty vastaavanlaisia tapahtumia. |
| --- | --- |

—

Myös tuotantoalueen muissa kunnissa on järjestetty vastaavanlaisia tapahtumia.

Kansallisella tasolla:

Tuotteen maine ei suinkaan rajoitu pelkästään paikallistasolle. Seuraavassa pari tuoretta esimerkkiä:

| — | Figaro-aikakauslehdessä 16. helmikuuta 2003 julkaistu artikkeli otsikolla ”Le bœuf gras fait son carnaval”. |
| --- | --- |

—

Figaro-aikakauslehdessä 16. helmikuuta 2003 julkaistu artikkeli otsikolla ”Le bœuf gras fait son carnaval”.

| — | France 5 -televisiokanavan ohjelmassa ”Les escapades de Petitrenaud” annettu Bazasin naudanlihaan perustuva resepti (”croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des Landes”). |
| --- | --- |

—

France 5 -televisiokanavan ohjelmassa ”Les escapades de Petitrenaud” annettu Bazasin naudanlihaan perustuva resepti (”croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des Landes”).

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | Qualisud |
| --- | --- |
| Osoite: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Nimi:

Qualisud

Osoite:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Puhelin:

(33) 558 06 15 21

Faksi:

(33) 558 75 13 36

Sähköposti:

qualisud@wanadoo.fr

Tämä valvontaelin on hyväksytty ja akkreditoitu EN 45011 -standardin mukaisesti.

4.8   Merkinnät: Tuotteen myyntinimike on ”Bœuf de Bazas”.

Merkinnöissä on annettava kuluttajalle tietoa seuraavista tuotteen erityisominaisuuksista:

eläintyyppi (naaras vai uros),

eläimen tunnistusnumero,

ruhon tunnistusnumero tarvittaessa (teurastamon numero),

syntymäaika,

rotu,

kasvattajan nimi ja osoite,

teurastuspäivä,

ruhon paino,

luokitus,

vastaanottajan nimi.

Tämä todistus seuraa ruhon, puoliruhon tai neljänneksen mukana aina kuluttajille tapahtuvaan myyntiin saakka.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---