# Euroopan unionin L 203/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 203 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta28. heinäkuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 203

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta28. heinäkuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/1208, annettu 23 päivänä joulukuuta 2015, Italian Tercas-pankille myöntämästä valtiontuesta (asia SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9526)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1209, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, SIRENE-käsikirjasta ja muista toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/115/EU liitteen korvaamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4283) | 35 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/1208, annettu 23 päivänä joulukuuta 2015, Italian Tercas-pankille myöntämästä valtiontuesta (asia SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9526)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9526)

1

1

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1209, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, SIRENE-käsikirjasta ja muista toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/115/EU liitteen korvaamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4283)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4283)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 28.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 203/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1208,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2015,

Italian Tercas-pankille myöntämästä valtiontuesta (asia SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN))

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 9526)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio on saanut lehdistön sekä Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA, jäljempänä ’Tercas’, ja Italian talletusvakuusjärjestelmän (Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi), jäljempänä ’FITD’ verkkosivustojen kautta tietää, että FITD on toteuttanut toimia pankin tukemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on saanut lehdistön sekä Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA, jäljempänä ’Tercas’, ja Italian talletusvakuusjärjestelmän (Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi), jäljempänä ’FITD’ verkkosivustojen kautta tietää, että FITD on toteuttanut toimia pankin tukemiseksi.

| (2) | Komissio pyysi Italialta tietoja 8 päivänä elokuuta ja 10 päivänä lokakuuta 2014, ja Italia vastasi pyyntöihin 16 päivänä syyskuuta ja 14 päivänä marraskuuta 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Italialta tietoja 8 päivänä elokuuta ja 10 päivänä lokakuuta 2014, ja Italia vastasi pyyntöihin 16 päivänä syyskuuta ja 14 päivänä marraskuuta 2014.

| (3) | Komissio ilmoitti 27 päivänä helmikuuta 2015 päivätyssä kirjeessä Italialle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 27 päivänä helmikuuta 2015 päivätyssä kirjeessä Italialle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’.

| (4) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä24 päivänä huhtikuuta 2015 (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä24 päivänä huhtikuuta 2015 (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (5) | Komissio sai huomautuksia Italialta 2 päivänä huhtikuuta 2015. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai huomautuksia Italialta 2 päivänä huhtikuuta 2015.

| (6) | Komissio sai 22 päivänä toukokuuta 2015 huomautukset kahdelta asianomaiselta osapuolelta eli Tercas-pankilta ja Banca Popolare di Bari S.C.p.A:lta, jäljempänä ’BPB’. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai 22 päivänä toukokuuta 2015 huomautukset kahdelta asianomaiselta osapuolelta eli Tercas-pankilta ja Banca Popolare di Bari S.C.p.A:lta, jäljempänä ’BPB’.

| (7) | Samana päivänä se sai huomautukset FITD:ltä ja Italian keskuspankilta, jäljempänä ’Banca d'Italia’. |
| --- | --- |

(7)

Samana päivänä se sai huomautukset FITD:ltä ja Italian keskuspankilta, jäljempänä ’Banca d'Italia’.

| (8) | Komissio välitti kyseiset huomautukset Italialle 9 päivänä kesäkuuta 2015 ja antoi sille mahdollisuuden vastata. Italia ilmoitti komissiolle, ettei sillä ollut huomautuksista mitään kommentoitavaa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio välitti kyseiset huomautukset Italialle 9 päivänä kesäkuuta 2015 ja antoi sille mahdollisuuden vastata. Italia ilmoitti komissiolle, ettei sillä ollut huomautuksista mitään kommentoitavaa.

| (9) | Italian ja asianomaisten osapuolten kanssa pidettiin kaksi kokousta 13 päivänä elokuuta ja 17 päivänä syyskuuta 2015. Kyseisissä kokouksissa Italia tarkensi perusteita, jotka se oli esittänyt aikaisemmissa virallisissa yhteydenotoissaan. |
| --- | --- |

(9)

Italian ja asianomaisten osapuolten kanssa pidettiin kaksi kokousta 13 päivänä elokuuta ja 17 päivänä syyskuuta 2015. Kyseisissä kokouksissa Italia tarkensi perusteita, jotka se oli esittänyt aikaisemmissa virallisissa yhteydenotoissaan.

2.   TAUSTA

TAUSTA

2.1   Tercas

Tercas

| (10) | Tercas eli Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA on pääasiassa Abruzzon alueella toimivan pankkikonsernin holdingyhtiö. Vuoden 2011 lopussa suurin osakkeenomistaja holdingyhtiössä oli Fondazione Tercas, jolla oli tuolloin 65 prosentin osuus. |
| --- | --- |

(10)

Tercas eli Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA on pääasiassa Abruzzon alueella toimivan pankkikonsernin holdingyhtiö. Vuoden 2011 lopussa suurin osakkeenomistaja holdingyhtiössä oli Fondazione Tercas, jolla oli tuolloin 65 prosentin osuus.

| (11) | Vuoden 2011 lopussa Tercasiin kuului Banca Caripe SpA, jäljempänä ’Caripe’, alueellinen pankki, joka toimii lähinnä Abruzzon alueella ja josta Tercas osti 90 prosentin osuuden vuoden 2010 lopussa ja joka yhdistettiin Tercasin tilinpäätökseen. Tercasilla oli pääomaa 50 miljoonaa euroa ja varantoja 311 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(11)

Vuoden 2011 lopussa Tercasiin kuului Banca Caripe SpA, jäljempänä ’Caripe’, alueellinen pankki, joka toimii lähinnä Abruzzon alueella ja josta Tercas osti 90 prosentin osuuden vuoden 2010 lopussa ja joka yhdistettiin Tercasin tilinpäätökseen. Tercasilla oli pääomaa 50 miljoonaa euroa ja varantoja 311 miljoonaa euroa.

| (12) | Samoin vuoden 2011 lopussa Tercasin konsolidoidun taseen loppusumma oli 5,3 miljardia euroa, sillä oli 4,5 miljardia euroa asiakkaiden nettolainoja, 2,7 miljardia euroa asiakkaiden talletuksia, 165 sivukonttoria ja 1 225 työntekijää. |
| --- | --- |

(12)

Samoin vuoden 2011 lopussa Tercasin konsolidoidun taseen loppusumma oli 5,3 miljardia euroa, sillä oli 4,5 miljardia euroa asiakkaiden nettolainoja, 2,7 miljardia euroa asiakkaiden talletuksia, 165 sivukonttoria ja 1 225 työntekijää.

| (13) | Banca d'Italia suositteli 17 päivänä huhtikuuta 2012 suorittamansa Tercasin tarkastuksen (3) jälkeen, että Italian talous- ja valtiovarainministeri asettaisi Tercasin erityishallinnon alaisuuteen Italian pankkitoimintalain (Testo Unico Bancario) 70 §:n nojalla. |
| --- | --- |

(13)

Banca d'Italia suositteli 17 päivänä huhtikuuta 2012 suorittamansa Tercasin tarkastuksen (3) jälkeen, että Italian talous- ja valtiovarainministeri asettaisi Tercasin erityishallinnon alaisuuteen Italian pankkitoimintalain (Testo Unico Bancario) 70 §:n nojalla.

3

| (14) | Talous- ja valtiovarainministeri antoi 30 päivänä huhtikuuta 2012 määräyksen asettaa Tercas erityishallinnon alaisuuteen (4). Banca d'Italia nimitti hallinnonhoitajan (commissario straordinario) varmistaman tilanteen, korjaamaan sääntöjenvastaisuudet ja etsimään ratkaisuja tallettajien etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Talous- ja valtiovarainministeri antoi 30 päivänä huhtikuuta 2012 määräyksen asettaa Tercas erityishallinnon alaisuuteen (4). Banca d'Italia nimitti hallinnonhoitajan (commissario straordinario) varmistaman tilanteen, korjaamaan sääntöjenvastaisuudet ja etsimään ratkaisuja tallettajien etujen mukaisesti.

4

| (15) | Hakiessaan ratkaisua Tercasin ongelmiin hallinnonhoitaja arvioi eri mahdollisuuksia. Aluksi hallinnonhoitaja harkitsi kahta vaihtoehtoa, joissa Tercasia pääomittaisi Fondazione Tercas (Tercasin suurin osakkeenomistaja) tai Credito Veltellinese (osakkeenomistaja, jonka osuus oli 7,8 prosenttia), mutta hylkäsi ne sitten. |
| --- | --- |

(15)

Hakiessaan ratkaisua Tercasin ongelmiin hallinnonhoitaja arvioi eri mahdollisuuksia. Aluksi hallinnonhoitaja harkitsi kahta vaihtoehtoa, joissa Tercasia pääomittaisi Fondazione Tercas (Tercasin suurin osakkeenomistaja) tai Credito Veltellinese (osakkeenomistaja, jonka osuus oli 7,8 prosenttia), mutta hylkäsi ne sitten.

| (16) | Hallinnonhoitaja otti lokakuussa 2013 Banca d'Italian suostumuksella yhteyttä BPB-pankkiin, joka ilmoitti olevansa kiinnostunut sijoittamaan pääomaa Tercasiin, sillä edellytyksellä, että tehdään Tercasin ja Caripen omaisuuseriä koskeva yritystarkastus (due diligence) ja FITD kattaa täysin Tercasin negatiivisen oman pääoman. |
| --- | --- |

(16)

Hallinnonhoitaja otti lokakuussa 2013 Banca d'Italian suostumuksella yhteyttä BPB-pankkiin, joka ilmoitti olevansa kiinnostunut sijoittamaan pääomaa Tercasiin, sillä edellytyksellä, että tehdään Tercasin ja Caripen omaisuuseriä koskeva yritystarkastus (due diligence) ja FITD kattaa täysin Tercasin negatiivisen oman pääoman.

| (17) | Hallinnonhoitaja pyysi 25 päivänä lokakuuta 2013 FITD:tä antamaan tämän yhtiöjärjestyksen (Statuto) 29 §:n perusteella tukea enintään 280 miljoonaa euroa pääomituksena Tercasilla 30 päivänä syyskuuta 2013 olleen negatiivisen oman pääoman kattamiseksi ja sitoutumaan arvoltaan alentuneiden omaisuuserien ostamiseen. |
| --- | --- |

(17)

Hallinnonhoitaja pyysi 25 päivänä lokakuuta 2013 FITD:tä antamaan tämän yhtiöjärjestyksen (Statuto) 29 §:n perusteella tukea enintään 280 miljoonaa euroa pääomituksena Tercasilla 30 päivänä syyskuuta 2013 olleen negatiivisen oman pääoman kattamiseksi ja sitoutumaan arvoltaan alentuneiden omaisuuserien ostamiseen.

| (18) | FITD:n toimeenpaneva komitea (Comitato di gestione) päätti 28 päivänä lokakuuta 2013 pitämässään kokouksessa tukea Tercasia pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdan mukaisesti enintään 280 miljoonalla eurolla. FITD:n johtokunta (Consiglio) hyväksyi tukipäätöksen 29 päivänä lokakuuta 2013. |
| --- | --- |

(18)

FITD:n toimeenpaneva komitea (Comitato di gestione) päätti 28 päivänä lokakuuta 2013 pitämässään kokouksessa tukea Tercasia pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdan mukaisesti enintään 280 miljoonalla eurolla. FITD:n johtokunta (Consiglio) hyväksyi tukipäätöksen 29 päivänä lokakuuta 2013.

| (19) | FITD pyysi 30 päivänä lokakuuta 2013 Banca d'Italialta lupaa tukitoimenpiteelle, ja Banca d'Italia myönsi luvan 4 päivänä marraskuuta 2013. FITD ei kuitenkaan lopulta toteuttanut toimenpidettä. |
| --- | --- |

(19)

FITD pyysi 30 päivänä lokakuuta 2013 Banca d'Italialta lupaa tukitoimenpiteelle, ja Banca d'Italia myönsi luvan 4 päivänä marraskuuta 2013. FITD ei kuitenkaan lopulta toteuttanut toimenpidettä.

| (20) | Tercasin omaisuuseriä koskeva yritystarkastus päättyi 18 päivänä maaliskuuta 2014 epäsopuun FITD:n ja Banca Popolare di Bari S.C.p.A. -holdingyhtiön hallitseman pankkikonsernin asiantuntijoiden välillä. Asiasta päästiin sopuun, kun osapuolet hyväksyivät välimiesmenettelyn Banca d'Italian nimittämän välimiehen johdolla. Yritystarkastus paljasti lisää omaisuuserien arvonalentumisia. |
| --- | --- |

(20)

Tercasin omaisuuseriä koskeva yritystarkastus päättyi 18 päivänä maaliskuuta 2014 epäsopuun FITD:n ja Banca Popolare di Bari S.C.p.A. -holdingyhtiön hallitseman pankkikonsernin asiantuntijoiden välillä. Asiasta päästiin sopuun, kun osapuolet hyväksyivät välimiesmenettelyn Banca d'Italian nimittämän välimiehen johdolla. Yritystarkastus paljasti lisää omaisuuserien arvonalentumisia.

| (21) | FITD pyysi jälleen 1 päivänä heinäkuuta 2014 Banca d'Italiaa antamaan luvan Tercasin tukemiselle, mutta muutetuin ehdoin. |
| --- | --- |

(21)

FITD pyysi jälleen 1 päivänä heinäkuuta 2014 Banca d'Italiaa antamaan luvan Tercasin tukemiselle, mutta muutetuin ehdoin.

| (22) | Banca d'Italia antoi 7 päivänä heinäkuuta 2014 luvan tuelle muutetuin ehdoin (5). |
| --- | --- |

(22)

Banca d'Italia antoi 7 päivänä heinäkuuta 2014 luvan tuelle muutetuin ehdoin (5).

5

| (23) | Banca d'Italia antoi Tercasin hallinnonhoitajalle luvan kutsua koolle 27 päivänä heinäkuuta 2014 ylimääräisen yhtiökokouksen, jossa päätettäisiin toimenpiteistä erityishallinnon aikana syntyneiden tappioiden kattamiseksi sekä samanaikaisesta BPB:n toteuttamasta 230 miljoonan euron pääoman korotuksesta. |
| --- | --- |

(23)

Banca d'Italia antoi Tercasin hallinnonhoitajalle luvan kutsua koolle 27 päivänä heinäkuuta 2014 ylimääräisen yhtiökokouksen, jossa päätettäisiin toimenpiteistä erityishallinnon aikana syntyneiden tappioiden kattamiseksi sekä samanaikaisesta BPB:n toteuttamasta 230 miljoonan euron pääoman korotuksesta.

| (24) | Tercas teki 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän maaliskuuta 2014 välisenä aikana tappiota 603 miljoonaa euroa. Kun jäljellä oleva pääoma, 337 miljoonaa euroa, oli kirjattu kokonaan alas, Tercasin nettopääoma oli 31 päivänä maaliskuuta 2014 negatiivinen ja suuruudeltaan – 266 miljoonaa euroa (6). |
| --- | --- |

(24)

Tercas teki 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän maaliskuuta 2014 välisenä aikana tappiota 603 miljoonaa euroa. Kun jäljellä oleva pääoma, 337 miljoonaa euroa, oli kirjattu kokonaan alas, Tercasin nettopääoma oli 31 päivänä maaliskuuta 2014 negatiivinen ja suuruudeltaan – 266 miljoonaa euroa (6).

6

| (25) | Tercasin yhtiökokouksessa (7)27 päivänä heinäkuuta 2014 päätettiin






  1) | kattaa tappiot osittain, muun muassa alentamalla pääoma nollaan ja mitätöimällä liikkeessä olevat kantaosakkeet, ja |
| --- | --- | --- |

(25)

Tercasin yhtiökokouksessa (7)27 päivänä heinäkuuta 2014 päätettiin

7

1)

kattaa tappiot osittain, muun muassa alentamalla pääoma nollaan ja mitätöimällä liikkeessä olevat kantaosakkeet, ja

| 2) | korottamalla pääoma 230 miljoonaan euroon muun muassa laskemalla liikkeeseen uusia kantaosakkeita, joita tarjotaan ainoastaan BPB:lle; tämä pääoman korotus toteutettiin 27 päivänä heinäkuuta 2014 ja maksettiin osittain kuittaamalla BPB:n 5 päivänä marraskuuta 2013 Tercasille myöntämä 480 miljoonan euron laina. |
| --- | --- |

2)

korottamalla pääoma 230 miljoonaan euroon muun muassa laskemalla liikkeeseen uusia kantaosakkeita, joita tarjotaan ainoastaan BPB:lle; tämä pääoman korotus toteutettiin 27 päivänä heinäkuuta 2014 ja maksettiin osittain kuittaamalla BPB:n 5 päivänä marraskuuta 2013 Tercasille myöntämä 480 miljoonan euron laina.

| (26) | Syyskuussa 2014 Tercas pääomitti tytäryhtiötään Caripea 75 miljoonan euron pääomasijoituksella. |
| --- | --- |

(26)

Syyskuussa 2014 Tercas pääomitti tytäryhtiötään Caripea 75 miljoonan euron pääomasijoituksella.

| (27) | Tercasin erityishallinto päättyi 1 päivänä lokakuuta 2014, ja BPB nimitti uuden johdon. |
| --- | --- |

(27)

Tercasin erityishallinto päättyi 1 päivänä lokakuuta 2014, ja BPB nimitti uuden johdon.

| (28) | Erityishallinnon lopussa 30 päivänä syyskuuta 2014 Tercasin taseen loppusumma oli 2 994 miljoonaa euroa, asiakkaiden talletukset 2 198 miljoonaa euroa, sovitusti hoidetut nettolainat 1 766 miljoonaa euroa, järjestämättömien lainojen varaukset 716 miljoonaa euroa ja koko ensisijainen pääoma 182 miljoonaa euroa (8). |
| --- | --- |

(28)

Erityishallinnon lopussa 30 päivänä syyskuuta 2014 Tercasin taseen loppusumma oli 2 994 miljoonaa euroa, asiakkaiden talletukset 2 198 miljoonaa euroa, sovitusti hoidetut nettolainat 1 766 miljoonaa euroa, järjestämättömien lainojen varaukset 716 miljoonaa euroa ja koko ensisijainen pääoma 182 miljoonaa euroa (8).

8

| (29) | Maaliskuussa 2015 BPB korotti Tercasin pääomaa 135,4 miljoonaa euroa (mukaan luettuna 40,4 miljoonaa euroa tytäryhtiö Caripelle) vuoden 2014 viimeisellä neljänneksellä syntyneiden lisätappioiden kattamiseksi, rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseksi vuonna 2015 ja 2016 ja Tercasin vakavaraisuussuhteiden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Maaliskuussa 2015 BPB korotti Tercasin pääomaa 135,4 miljoonaa euroa (mukaan luettuna 40,4 miljoonaa euroa tytäryhtiö Caripelle) vuoden 2014 viimeisellä neljänneksellä syntyneiden lisätappioiden kattamiseksi, rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseksi vuonna 2015 ja 2016 ja Tercasin vakavaraisuussuhteiden parantamiseksi.

2.2   BPB

BPB

| (30) | Banca Popolare di Bari S.C.p.A. on BPB-pankkikonsernin holdingyhtiö. BPB toimii pääasiassa Etelä-Italiassa. Vuoden 2013 lopussa BPB:n taseen loppusumma oli 10,3 miljardia euroa, asiakaslainat 6,9 miljardia euroa, asiakastalletukset 6,6 miljardia euroa, sivukonttoreita oli 247 ja työntekijöitä 2 206, ensisijaisen pääoman osuus 8,1 prosenttia ja kokonaispääomaosuus 11 prosenttia. |
| --- | --- |

(30)

Banca Popolare di Bari S.C.p.A. on BPB-pankkikonsernin holdingyhtiö. BPB toimii pääasiassa Etelä-Italiassa. Vuoden 2013 lopussa BPB:n taseen loppusumma oli 10,3 miljardia euroa, asiakaslainat 6,9 miljardia euroa, asiakastalletukset 6,6 miljardia euroa, sivukonttoreita oli 247 ja työntekijöitä 2 206, ensisijaisen pääoman osuus 8,1 prosenttia ja kokonaispääomaosuus 11 prosenttia.

| (31) | Joulukuussa 2014 BPB toteutti 500 miljoonan euron pääoman korotuksen, jossa laskettiin liikkeeseen uusia osakkeita enintään 300 miljoonalla eurolla ja myönnettiin toissijaista pääomalainaa enintään 200 miljoonaa euroa. Pääoman korotuksella vahvistettiin BPB:n vakavaraisuussuhteita, joihin Tercasin osto oli vaikuttanut. |
| --- | --- |

(31)

Joulukuussa 2014 BPB toteutti 500 miljoonan euron pääoman korotuksen, jossa laskettiin liikkeeseen uusia osakkeita enintään 300 miljoonalla eurolla ja myönnettiin toissijaista pääomalainaa enintään 200 miljoonaa euroa. Pääoman korotuksella vahvistettiin BPB:n vakavaraisuussuhteita, joihin Tercasin osto oli vaikuttanut.

2.3   Italian talletusvakuusjärjestelmä ja FITD

Italian talletusvakuusjärjestelmä ja FITD

| (32) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/19/EY (9), jota sovellettiin FITD:n Tercasia koskevien toimenpiteiden toteuttamisajankohtana, mukaan luottolaitokset eivät voi vastaanottaa talletuksia, elleivät ne ole virallisesti tunnustetun talletusvakuusjärjestelmän jäseniä (10). Italian pankkitoimintalain 96 §:n mukaan ”Italian pankkien on kuuluttava Italiassa perustettuun ja tunnustettuun talletusvakuusjärjestelmään. Osuuspankkien (banche di credito cooperativo) on kuuluttava oman verkostonsa talletusvakuusjärjestelmään” (11). |
| --- | --- |

(32)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/19/EY (9), jota sovellettiin FITD:n Tercasia koskevien toimenpiteiden toteuttamisajankohtana, mukaan luottolaitokset eivät voi vastaanottaa talletuksia, elleivät ne ole virallisesti tunnustetun talletusvakuusjärjestelmän jäseniä (10). Italian pankkitoimintalain 96 §:n mukaan ”Italian pankkien on kuuluttava Italiassa perustettuun ja tunnustettuun talletusvakuusjärjestelmään. Osuuspankkien (banche di credito cooperativo) on kuuluttava oman verkostonsa talletusvakuusjärjestelmään” (11).

9

10

11

| (33) | Tällä hetkellä Italiassa on kaksi talletusvakuusjärjestelmää:






  1) | FITD, joka tunnustettiin talletusvakuusjärjestelmäksi 10 päivänä joulukuuta 1996, on konsortio, johon kuuluminen on pakollista (12) ja joka on perustettu yksityisoikeuden nojalla. Tällä hetkellä se on ainoa Italiassa perustettu ja tunnustettu talletusvakuusjärjestelmä, johon voivat liittyä muut kuin osuuspankit (13). FITD:n yhtiöjärjestyksen 2 §:ssä todetaan Banca d'Italian hyväksymällä tavalla, että italialaisten pankkien on oltava rahaston jäseniä lukuun ottamatta osuuspankkeja. |
| --- | --- | --- |

(33)

Tällä hetkellä Italiassa on kaksi talletusvakuusjärjestelmää:

1)

FITD, joka tunnustettiin talletusvakuusjärjestelmäksi 10 päivänä joulukuuta 1996, on konsortio, johon kuuluminen on pakollista (12) ja joka on perustettu yksityisoikeuden nojalla. Tällä hetkellä se on ainoa Italiassa perustettu ja tunnustettu talletusvakuusjärjestelmä, johon voivat liittyä muut kuin osuuspankit (13). FITD:n yhtiöjärjestyksen 2 §:ssä todetaan Banca d'Italian hyväksymällä tavalla, että italialaisten pankkien on oltava rahaston jäseniä lukuun ottamatta osuuspankkeja.

12

13

| 2) | Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo on lakisääteinen talletusvakuusjärjestelmä, ja siihen voivat kuulua vain osuuspankit, joiden on oltava sen jäseniä. |
| --- | --- |

2)

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo on lakisääteinen talletusvakuusjärjestelmä, ja siihen voivat kuulua vain osuuspankit, joiden on oltava sen jäseniä.

| (34) | Pankkitoimintalain 96 a §:n ja FITD:n yhtiöjärjestyksen 29 §:n mukaan FITD voi tietyin ehdoin toteuttaa toimia erityishallintoon asetettujen jäsenten tukemiseksi. |
| --- | --- |

(34)

Pankkitoimintalain 96 a §:n ja FITD:n yhtiöjärjestyksen 29 §:n mukaan FITD voi tietyin ehdoin toteuttaa toimia erityishallintoon asetettujen jäsenten tukemiseksi.

| (35) | Tällaiset toimenpiteet rahoitetaan jälkikäteen jäsenpankkien pakollisilla maksuilla. Yksittäisten maksujen suuruus määräytyy FITD:n yhtiöjärjestyksen (14) asiaankuuluvien määräysten mukaan suhteessa kussakin pankissa oleviin suojattuihin talletuksiin. Maksuja ei siirretä suoraan FITD:n taseeseen, vaan erilliselle tilille kyseistä tukitoimenpidettä varten. |
| --- | --- |

(35)

Tällaiset toimenpiteet rahoitetaan jälkikäteen jäsenpankkien pakollisilla maksuilla. Yksittäisten maksujen suuruus määräytyy FITD:n yhtiöjärjestyksen (14) asiaankuuluvien määräysten mukaan suhteessa kussakin pankissa oleviin suojattuihin talletuksiin. Maksuja ei siirretä suoraan FITD:n taseeseen, vaan erilliselle tilille kyseistä tukitoimenpidettä varten.

14

| (36) | FITD:n kaksi hallintoelintä tekee päätökset tukitoimista. Ne ovat






  1) | johtokunta (15), jonka päätökset tehdään kokouksessa läsnä olevien jäsenten ehdottomalla enemmistöllä. Johtokunnan jäsenet nimittävät johtokunnan puheenjohtajan. Tavalliset jäsenet valitaan suhteessa kunkin pankin suojattuihin talletuksiin, mikä suosii suurimpia maksajia, mutta takaa myös sen, että pienetkin pankit ovat edustettuina (16). Johtokunnan tavalliset jäsenet, joita on tällä hetkellä 23, ovat suurimmalta osin suurimpien jäsenpankkien edustajia (17). Tällä hetkellä kaksi edustajaa on pankeista Unicredit, Intesa Sanpaolo ja Monte dei Paschi di Siena. Myös Associazione Bancaria Italiana -yhdistyksen (ABI) puheenjohtaja on johtokunnan jäsen. |
| --- | --- | --- |

(36)

FITD:n kaksi hallintoelintä tekee päätökset tukitoimista. Ne ovat

1)

johtokunta (15), jonka päätökset tehdään kokouksessa läsnä olevien jäsenten ehdottomalla enemmistöllä. Johtokunnan jäsenet nimittävät johtokunnan puheenjohtajan. Tavalliset jäsenet valitaan suhteessa kunkin pankin suojattuihin talletuksiin, mikä suosii suurimpia maksajia, mutta takaa myös sen, että pienetkin pankit ovat edustettuina (16). Johtokunnan tavalliset jäsenet, joita on tällä hetkellä 23, ovat suurimmalta osin suurimpien jäsenpankkien edustajia (17). Tällä hetkellä kaksi edustajaa on pankeista Unicredit, Intesa Sanpaolo ja Monte dei Paschi di Siena. Myös Associazione Bancaria Italiana -yhdistyksen (ABI) puheenjohtaja on johtokunnan jäsen.

15

16

17

| 2) | toimeenpaneva komitea (18), jonka päätökset tehdään kokouksessa läsnä olevien jäsenten ehdottomalla enemmistöllä. Sen jäsenet ovat johtokunnan puheenjohtaja, johtokunnan varapuheenjohtaja, joka toimii myös komitean varapuheenjohtajana, sekä kuusi muuta johtokunnan jäsentä. |
| --- | --- |

2)

toimeenpaneva komitea (18), jonka päätökset tehdään kokouksessa läsnä olevien jäsenten ehdottomalla enemmistöllä. Sen jäsenet ovat johtokunnan puheenjohtaja, johtokunnan varapuheenjohtaja, joka toimii myös komitean varapuheenjohtajana, sekä kuusi muuta johtokunnan jäsentä.

18

| (37) | Toimeenpaneva komitea päättää rahoituksen ja takausten muodossa toteutettavista tukitoimista (19), kun taas omapääomaosuuksien ostamisesta ja muusta teknisestä tuesta päättää johtokunta toimeenpanevan komitean ehdotuksesta (20). |
| --- | --- |

(37)

Toimeenpaneva komitea päättää rahoituksen ja takausten muodossa toteutettavista tukitoimista (19), kun taas omapääomaosuuksien ostamisesta ja muusta teknisestä tuesta päättää johtokunta toimeenpanevan komitean ehdotuksesta (20).

19

20

3.   TOIMENPITEET

TOIMENPITEET

| (38) | Banca d'Italian hyväksymä 7 päivänä heinäkuuta 2014 annettu FITD:n tuki koostui seuraavista toimista:
  1)   
  Toimenpide 1
  : 265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja jolla katetaan Tercasin negatiivinen oma pääoma.
  2)   
  Toimenpide 2
  : 35 miljoonan euron kolmivuotinen takaus, jolla katetaan tiettyihin Tercasin vastuisiin [...] (21) osalta liittyvä luottoriski. Velalliset maksoivat kyseiset vastuut (kaksi kertamaksulainaa, jotka erääntyivät 31 päivänä maaliskuuta 2015) täysimääräisesti takaisin, ja siten takausta ei tarvittu.
  3)   
  Toimenpide 3
  : 30 miljoonan euron takaus, jolla katetaan toimenpiteeseen 1 liittyvien verojen maksamisesta mahdollisesti aiheutuvat lisäkustannukset. Tämä veronmaksu on tarpeen, jos toimenpidettä 1 ei katsota Italian lain mukaan verovapaaksi (*1). Asiaankuuluvan lainsäädännön mukaan Euroopan komission on hyväksyttävä FITD:n tukitoimenpiteiden erityinen verovapautus. FITD maksoi Tercasille 30 miljoonan euron määrän kokonaan, ennen kuin komissio oli tehnyt päätöstä verovapautuksesta. |
| --- | --- |

(38)

Banca d'Italian hyväksymä 7 päivänä heinäkuuta 2014 annettu FITD:n tuki koostui seuraavista toimista:

1)   
  Toimenpide 1
  : 265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja jolla katetaan Tercasin negatiivinen oma pääoma.

Toimenpide 1

2)   
  Toimenpide 2
  : 35 miljoonan euron kolmivuotinen takaus, jolla katetaan tiettyihin Tercasin vastuisiin [...] (21) osalta liittyvä luottoriski. Velalliset maksoivat kyseiset vastuut (kaksi kertamaksulainaa, jotka erääntyivät 31 päivänä maaliskuuta 2015) täysimääräisesti takaisin, ja siten takausta ei tarvittu.

Toimenpide 2

21

3)   
  Toimenpide 3
  : 30 miljoonan euron takaus, jolla katetaan toimenpiteeseen 1 liittyvien verojen maksamisesta mahdollisesti aiheutuvat lisäkustannukset. Tämä veronmaksu on tarpeen, jos toimenpidettä 1 ei katsota Italian lain mukaan verovapaaksi (*1). Asiaankuuluvan lainsäädännön mukaan Euroopan komission on hyväksyttävä FITD:n tukitoimenpiteiden erityinen verovapautus. FITD maksoi Tercasille 30 miljoonan euron määrän kokonaan, ennen kuin komissio oli tehnyt päätöstä verovapautuksesta.

Toimenpide 3

*1

4.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (39) | Komissio teki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavan päätelmän, että toimenpiteet, joita ei ollut ilmoitettu, voivat sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea ja että niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille oli epäilyjä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio teki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavan päätelmän, että toimenpiteet, joita ei ollut ilmoitettu, voivat sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea ja että niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille oli epäilyjä.

| (40) | Komission alustava tulos oli, että FITD:n tukitoimenpiteet olivat Italian valtion toimenpiteitä ja että FITD:n varat olivat valtion määräysvallassa. FITD toimi valtion antaman julkisen tehtävän mukaisesti: perusta FITD:n tunnustamiselle pakolliseksi talletusvakuusjärjestelmäksi oli pankkitoimintalaki, jonka 96 a § antaa FITD:lle mahdollisuuden toimia muullakin tavoin kuin maksamalla tallettajille korvauksia likvidaation tapauksessa, ja FITD:n yhtiöjärjestyksen oli hyväksynyt Banca d'Italia. Lisäksi kun FITD puuttui muihinkin kuin likvidaatiotapauksiin tai toimi muulla tavoin, sillä oli aina oltava Italian valtion lupa Banca d'Italian kautta. |
| --- | --- |

(40)

Komission alustava tulos oli, että FITD:n tukitoimenpiteet olivat Italian valtion toimenpiteitä ja että FITD:n varat olivat valtion määräysvallassa. FITD toimi valtion antaman julkisen tehtävän mukaisesti: perusta FITD:n tunnustamiselle pakolliseksi talletusvakuusjärjestelmäksi oli pankkitoimintalaki, jonka 96 a § antaa FITD:lle mahdollisuuden toimia muullakin tavoin kuin maksamalla tallettajille korvauksia likvidaation tapauksessa, ja FITD:n yhtiöjärjestyksen oli hyväksynyt Banca d'Italia. Lisäksi kun FITD puuttui muihinkin kuin likvidaatiotapauksiin tai toimi muulla tavoin, sillä oli aina oltava Italian valtion lupa Banca d'Italian kautta.

| (41) | Komissio katsoi valikoivasta edusta, että FITD ei toiminut markkinataloustoimijana, sillä se myönsi tukea, jota ei pitänyt maksaa takaisin, negatiivisen oman pääoman kattamiseen eikä perinyt palkkiota Tercasin hyväksi myönnetyistä takuista. Toimenpiteiden ansiosta Tercas vältti markkinoilta poistumisen, joka todennäköisesti olisi toteutunut ilman tällaista tukea. |
| --- | --- |

(41)

Komissio katsoi valikoivasta edusta, että FITD ei toiminut markkinataloustoimijana, sillä se myönsi tukea, jota ei pitänyt maksaa takaisin, negatiivisen oman pääoman kattamiseen eikä perinyt palkkiota Tercasin hyväksi myönnetyistä takuista. Toimenpiteiden ansiosta Tercas vältti markkinoilta poistumisen, joka todennäköisesti olisi toteutunut ilman tällaista tukea.

| (42) | Komissio teki alustavan päätelmän, että toimenpiteet olivat valikoivia, koska ne koskivat vain Tercasia, ja että ne vääristivät kilpailua ehkäisemällä Tercasin maksukyvyttömyyden ja markkinoilta poistumisen. Tercas kilpaili myös ulkomaalaisten yritysten kanssa, minkä vuoksi tuki vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(42)

Komissio teki alustavan päätelmän, että toimenpiteet olivat valikoivia, koska ne koskivat vain Tercasia, ja että ne vääristivät kilpailua ehkäisemällä Tercasin maksukyvyttömyyden ja markkinoilta poistumisen. Tercas kilpaili myös ulkomaalaisten yritysten kanssa, minkä vuoksi tuki vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (43) | Komissio katsoi, että jos toimenpiteet 1, 2 ja 3 olivat tukea, ne oli myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Komissio katsoi, että jos toimenpiteet 1, 2 ja 3 olivat tukea, ne oli myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

5.   ITALIAN JA ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

ITALIAN JA ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

5.1   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

5.1.1   Italian huomautukset (22)

Italian huomautukset

22

| (44) | Italia toteaa, että tukitoimet eivät ole pakollisia, sillä toimenpiteiden ajoitus, laajuus ja valinta on jätetty täysin FITD:n harkintaan. Kyseiset toimenpiteet eivät myöskään ole suoraan verrannollisia pankkitoimintalaissa annettuihin pakollisiin tehtäviin: sen sijaan ne on suunnattu suoraan eri tarkoitukseen tai joka tapauksessa uuteen tarkoitukseen eli vaikeuksissa olevien pankkien pelastamiseen. Mahdollinen yhteiset tavoitteet tallettajien suojelun kanssa ovat pelkkää sattumaa. Tässä yhteydessä komission viittaus ekosähköstä annettua Itävallan lakia koskevaan asiaan (23) on väärä. Kyseinen asia koski sääntöä, jolla luodaan verovapautus, joka oli luonteeltaan julkinen ja siten oikeutti katsomisen valtion toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(44)

Italia toteaa, että tukitoimet eivät ole pakollisia, sillä toimenpiteiden ajoitus, laajuus ja valinta on jätetty täysin FITD:n harkintaan. Kyseiset toimenpiteet eivät myöskään ole suoraan verrannollisia pankkitoimintalaissa annettuihin pakollisiin tehtäviin: sen sijaan ne on suunnattu suoraan eri tarkoitukseen tai joka tapauksessa uuteen tarkoitukseen eli vaikeuksissa olevien pankkien pelastamiseen. Mahdollinen yhteiset tavoitteet tallettajien suojelun kanssa ovat pelkkää sattumaa. Tässä yhteydessä komission viittaus ekosähköstä annettua Itävallan lakia koskevaan asiaan (23) on väärä. Kyseinen asia koski sääntöä, jolla luodaan verovapautus, joka oli luonteeltaan julkinen ja siten oikeutti katsomisen valtion toimenpiteeksi.

23

| (45) | Italia myös katsoo, että komission ehdottamalle tulkinnalle, joka perustuu oletukseen että kaikissa talletusvakuusjärjestelmien toimissa on valtiontukea, ei ole perusteita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/49/EU (24) (jota Italia ei ollut saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöä ja jonka määräaika saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ollut vielä umpeutunut toimenpiteiden hyväksymisen aikaan). Komission tulkinnalle tästä kohdasta ei ole perusteita myöskään vuoden 2013 pankkitiedonannossa (25). Tiedonannon 63 kohdan mukaan määriteltäessä, onko päätös käyttää talletusvakuusrahaston varoja valtion toimenpide, on tehtävä tapauskohtainen arvio, eikä direktiivin 2014/49/EU 11 artiklassa aseteta yleistä velvollisuutta antaa ennakkoilmoitus vakuusrahaston toimenpiteistä. Ennakkoilmoitus komissiolle on annettava vain, jos kyseisen tapauksen tutkinnan jälkeen on todettu, että tukitoimenpide katsotaan tueksi. |
| --- | --- |

(45)

Italia myös katsoo, että komission ehdottamalle tulkinnalle, joka perustuu oletukseen että kaikissa talletusvakuusjärjestelmien toimissa on valtiontukea, ei ole perusteita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/49/EU (24) (jota Italia ei ollut saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöä ja jonka määräaika saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ollut vielä umpeutunut toimenpiteiden hyväksymisen aikaan). Komission tulkinnalle tästä kohdasta ei ole perusteita myöskään vuoden 2013 pankkitiedonannossa (25). Tiedonannon 63 kohdan mukaan määriteltäessä, onko päätös käyttää talletusvakuusrahaston varoja valtion toimenpide, on tehtävä tapauskohtainen arvio, eikä direktiivin 2014/49/EU 11 artiklassa aseteta yleistä velvollisuutta antaa ennakkoilmoitus vakuusrahaston toimenpiteistä. Ennakkoilmoitus komissiolle on annettava vain, jos kyseisen tapauksen tutkinnan jälkeen on todettu, että tukitoimenpide katsotaan tueksi.

24

25

| (46) | Analysoidessaan FITD:n toimien yhteyttä valtioon Italia käyttää perustana asiassa Stardust Marine (26) kehitettyä testiä, joka ei sen mukaan täyty tarkasteltavassa asiassa seuraavassa esitettävistä syistä. Ensinnäkin FITD on yksityisoikeudellinen laitos ja tekee kaikki päätöksensä yhtiökokouksessa ja hallintoelimissä, joiden jäsenistö koostuu kokonaan jäsenpankkien edustajista ja jotka toimivat täysin itsenäisesti. Tukitoimenpiteitä koskeva päätöksentekoprosessi on täysin itsenäinen eikä Banca d'Italian tai muun julkisen elimen aktiivisesta osallistumisesta ole määrätty. Sitä tosiasiaa, että Banca d'Italian edustaja osallistuu FITD:n hallintoelinten kokouksiin, ei voida tulkita niin, että Banca d'Italia osallistuu aktiivisesti päätöksentekoprosessiin, sillä edustajan tehtävänä on vain passiivinen tarkkailu. |
| --- | --- |

(46)

Analysoidessaan FITD:n toimien yhteyttä valtioon Italia käyttää perustana asiassa Stardust Marine (26) kehitettyä testiä, joka ei sen mukaan täyty tarkasteltavassa asiassa seuraavassa esitettävistä syistä. Ensinnäkin FITD on yksityisoikeudellinen laitos ja tekee kaikki päätöksensä yhtiökokouksessa ja hallintoelimissä, joiden jäsenistö koostuu kokonaan jäsenpankkien edustajista ja jotka toimivat täysin itsenäisesti. Tukitoimenpiteitä koskeva päätöksentekoprosessi on täysin itsenäinen eikä Banca d'Italian tai muun julkisen elimen aktiivisesta osallistumisesta ole määrätty. Sitä tosiasiaa, että Banca d'Italian edustaja osallistuu FITD:n hallintoelinten kokouksiin, ei voida tulkita niin, että Banca d'Italia osallistuu aktiivisesti päätöksentekoprosessiin, sillä edustajan tehtävänä on vain passiivinen tarkkailu.

26

| (47) | Italia toteaa myös, että Banca d'Italian valta hyväksyä FITD:n yhtiöjärjestys ja sen muutokset ja antaa lupa yksittäisiin toimenpiteisiin ei vaikuta FITD:n itsenäiseen päätöksentekoon, sillä se rajoittuu vain Banca d'Italian valvontaviranomaisena jälkeenpäin antamaan hyväksyntään ja kriisinhallinnan ohjaukseen pankkitoimintalain mukaisesti. Banca d'Italian päätös on ratifiointi, joka rajoittuu täysin valmiin yksityisen päätöksen laillisuuden muodolliseen jälkitarkastukseen. Tätä tukevat tosiseikat sekä erityisesti Banca d'Italian määräys, jolla FITD:n toimenpide hyväksytään ja jossa Banca d'Italia tunnustaa, ettei ole tutkinut FITD:n valintojen aiheellisuutta. Väitteensä tueksi Italia toteaa, että tarkasteltava asia on samankaltainen kuin Sicilcassa-asia (27), jossa komissio päätteli, että toimenpiteet eivät olleet valtiontukea, kun otetaan huomioon yksityisten laitosten ratkaiseva osuus. |
| --- | --- |

(47)

Italia toteaa myös, että Banca d'Italian valta hyväksyä FITD:n yhtiöjärjestys ja sen muutokset ja antaa lupa yksittäisiin toimenpiteisiin ei vaikuta FITD:n itsenäiseen päätöksentekoon, sillä se rajoittuu vain Banca d'Italian valvontaviranomaisena jälkeenpäin antamaan hyväksyntään ja kriisinhallinnan ohjaukseen pankkitoimintalain mukaisesti. Banca d'Italian päätös on ratifiointi, joka rajoittuu täysin valmiin yksityisen päätöksen laillisuuden muodolliseen jälkitarkastukseen. Tätä tukevat tosiseikat sekä erityisesti Banca d'Italian määräys, jolla FITD:n toimenpide hyväksytään ja jossa Banca d'Italia tunnustaa, ettei ole tutkinut FITD:n valintojen aiheellisuutta. Väitteensä tueksi Italia toteaa, että tarkasteltava asia on samankaltainen kuin Sicilcassa-asia (27), jossa komissio päätteli, että toimenpiteet eivät olleet valtiontukea, kun otetaan huomioon yksityisten laitosten ratkaiseva osuus.

27

| (48) | Italia toteaa, että näyttö, johon komissio viittaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ei osoita Banca d'Italian puuttuvan FITD:n päätöksentekoprosessiin. Ensinnäkin vaikka Banca d'Italia on nimittänyt hallinnonhoitajan, tällä ei ole valtaa vaikuttaa suoraan FITD:n päätökseen myöntää rahoitusta vaikeuksissa olevalle pankille. Sen sijaan hallinnonhoitaja toimii erityishallintoon asetetun pankin johtajana ja oikeudellisena edustajana, ei Banca d'Italian puolesta. Toisin sanoen hänellä on lakkautettujen hallintoelinten yksityisoikeudellinen toimivalta. Toiseksi Italia kieltää, että Banca d'Italian puuttumisesta olisi mitään näyttöä. FITD:n pääjohtajan 28 päivänä toukokuuta 2014 päivätyn muistion kohta, jossa mainitaan, että Banca d'Italian edustaja on pyytänyt rahastoa hakemaan tasapainoista sopimusta BPB:n kanssa negatiivisen oman pääoman kattamiseksi, on ymmärrettävä toivomukseksi eikä missään nimessä käskyksi. Lopuksi Italia toteaa, että FITD:n hallintoelinten päätösten pöytäkirjoissa, jotka koskevat Tercasin auttamista, ei ole esitetty minkäänlaista Banca d'Italian kantaa, joka voisi viitata siihen, että se olisi vaikuttanut rahastoon jollain tavalla. |
| --- | --- |

(48)

Italia toteaa, että näyttö, johon komissio viittaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ei osoita Banca d'Italian puuttuvan FITD:n päätöksentekoprosessiin. Ensinnäkin vaikka Banca d'Italia on nimittänyt hallinnonhoitajan, tällä ei ole valtaa vaikuttaa suoraan FITD:n päätökseen myöntää rahoitusta vaikeuksissa olevalle pankille. Sen sijaan hallinnonhoitaja toimii erityishallintoon asetetun pankin johtajana ja oikeudellisena edustajana, ei Banca d'Italian puolesta. Toisin sanoen hänellä on lakkautettujen hallintoelinten yksityisoikeudellinen toimivalta. Toiseksi Italia kieltää, että Banca d'Italian puuttumisesta olisi mitään näyttöä. FITD:n pääjohtajan 28 päivänä toukokuuta 2014 päivätyn muistion kohta, jossa mainitaan, että Banca d'Italian edustaja on pyytänyt rahastoa hakemaan tasapainoista sopimusta BPB:n kanssa negatiivisen oman pääoman kattamiseksi, on ymmärrettävä toivomukseksi eikä missään nimessä käskyksi. Lopuksi Italia toteaa, että FITD:n hallintoelinten päätösten pöytäkirjoissa, jotka koskevat Tercasin auttamista, ei ole esitetty minkäänlaista Banca d'Italian kantaa, joka voisi viitata siihen, että se olisi vaikuttanut rahastoon jollain tavalla.

5.1.2   Banca d'Italian huomautukset (28)

Banca d'Italian huomautukset

28

| (49) | Banca d'Italia kiistää menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä koskevissa huomautuksissaan, että FITD:n tukitoimenpiteet olisivat valtion toimenpiteitä, koska






  1) | tukiessaan luottolaitoksia FITD ei noudata julkista politiikkaa koskevaa tehtävää; |
| --- | --- | --- |

(49)

Banca d'Italia kiistää menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä koskevissa huomautuksissaan, että FITD:n tukitoimenpiteet olisivat valtion toimenpiteitä, koska

1)

tukiessaan luottolaitoksia FITD ei noudata julkista politiikkaa koskevaa tehtävää;

| 2) | Banca d'Italia ei päätä yhdessä FITD:n kanssa yksittäisen yrityksen tukemisesta, ei yleisesti eikä tässä tapauksessa, eikä se valvo sitä, että FITD noudattaa julkista politiikkaa koskevia tehtäviään; |
| --- | --- |

2)

Banca d'Italia ei päätä yhdessä FITD:n kanssa yksittäisen yrityksen tukemisesta, ei yleisesti eikä tässä tapauksessa, eikä se valvo sitä, että FITD noudattaa julkista politiikkaa koskevia tehtäviään;

| 3) | tämä tapaus eroaa selvästi Tanskan, Espanjan ja Puolan valtiontukitoimenpiteistä, jotka mainitaan menettelyn aloittamista koskevan päätöksen alaviitteessä 28, jossa komissio katsoo, että talletusvakuusjärjestelmiin liittyvissä toimissa käytetyt varat olivat viranomaisten käytettävissä ja toimet olivat siten valtion toimenpiteitä. |
| --- | --- |

3)

tämä tapaus eroaa selvästi Tanskan, Espanjan ja Puolan valtiontukitoimenpiteistä, jotka mainitaan menettelyn aloittamista koskevan päätöksen alaviitteessä 28, jossa komissio katsoo, että talletusvakuusjärjestelmiin liittyvissä toimissa käytetyt varat olivat viranomaisten käytettävissä ja toimet olivat siten valtion toimenpiteitä.

| (50) | Ensimmäisestä kohdasta Banca d'Italia toteaa, että talletusvakuusjärjestelmien ainoa julkinen tehtävä on maksaa korvauksia tallettajille: pankkitoimintalain 96 a §:n 1 momentin viimeistä virkettä, jossa FITD:lle annetaan mahdollisuus toimia muullakin tavoin kuin maksamalla korvauksia suoraan tallettajille likvidaation tapauksessa, ei voida tulkita näytöksi siitä, että FITD:n muut toimenpiteet kuin korvausten maksaminen tallettajille ovat valtion toimenpiteitä tai että FITD saa julkisen tehtävän. Säännös antaa vain mahdollisuuden turvautua muunlaisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(50)

Ensimmäisestä kohdasta Banca d'Italia toteaa, että talletusvakuusjärjestelmien ainoa julkinen tehtävä on maksaa korvauksia tallettajille: pankkitoimintalain 96 a §:n 1 momentin viimeistä virkettä, jossa FITD:lle annetaan mahdollisuus toimia muullakin tavoin kuin maksamalla korvauksia suoraan tallettajille likvidaation tapauksessa, ei voida tulkita näytöksi siitä, että FITD:n muut toimenpiteet kuin korvausten maksaminen tallettajille ovat valtion toimenpiteitä tai että FITD saa julkisen tehtävän. Säännös antaa vain mahdollisuuden turvautua muunlaisiin toimenpiteisiin.

| (51) | Direktiivin 2014/49/EU viittaus luottolaitosten maksukyvyttömyyteen tarkoittaa vain sitä, että toimenpiteiden yleisenä tavoitteena on kattaa talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteiden kustannukset välttämällä tarve maksaa korvauksia tallettajille ja siten pankkien maksukyvyttömyyden ehkäiseminen. Se seikka, että direktiivissä 2014/49/EU ei anneta ehtoa, jossa vaaditaan ilmoittamaan talletusvakuusjärjestelmän tukitoimenpiteistä komissiolle, tarkoittaa sitä, että kyseisiä toimenpiteitä koskeva harkintavalta ei sinänsä osoita, että talletusvakuusjärjestelmälle on annettu julkinen tehtävä. |
| --- | --- |

(51)

Direktiivin 2014/49/EU viittaus luottolaitosten maksukyvyttömyyteen tarkoittaa vain sitä, että toimenpiteiden yleisenä tavoitteena on kattaa talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteiden kustannukset välttämällä tarve maksaa korvauksia tallettajille ja siten pankkien maksukyvyttömyyden ehkäiseminen. Se seikka, että direktiivissä 2014/49/EU ei anneta ehtoa, jossa vaaditaan ilmoittamaan talletusvakuusjärjestelmän tukitoimenpiteistä komissiolle, tarkoittaa sitä, että kyseisiä toimenpiteitä koskeva harkintavalta ei sinänsä osoita, että talletusvakuusjärjestelmälle on annettu julkinen tehtävä.

| (52) | Banca d'Italia toteaa myös, että FITD:n yhtiöjärjestyksen 29 §, jonka mukaan FITD voi toimia erityishallintoon asetetun pankin tukemiseksi vain jos elpymiseen on kohtuulliset mahdollisuudet ja jos kustannusten voidaan olettaa jäävän alle niiden kustannusten, jotka likvidaatio aiheuttaisi, merkitsee aivan muuta kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oleva komission näkemys, että Italia päätti antaa talletusvakuusjärjestelmän toimia ”luottolaitoksen maksukyvyttömyyden ehkäisemiseksi”. |
| --- | --- |

(52)

Banca d'Italia toteaa myös, että FITD:n yhtiöjärjestyksen 29 §, jonka mukaan FITD voi toimia erityishallintoon asetetun pankin tukemiseksi vain jos elpymiseen on kohtuulliset mahdollisuudet ja jos kustannusten voidaan olettaa jäävän alle niiden kustannusten, jotka likvidaatio aiheuttaisi, merkitsee aivan muuta kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oleva komission näkemys, että Italia päätti antaa talletusvakuusjärjestelmän toimia ”luottolaitoksen maksukyvyttömyyden ehkäisemiseksi”.

| (53) | Se tosiasia, että Banca d'Italian on hyväksyttävä FITD:n tukitoimenpiteet, ei osoita, että FITD pyrkii yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen. Muunlainen päätelmä tarkoittaisi sitä, että kaikki EKP:n tai Banca d'Italian valvonnan alainen pankkitoiminta olisi yleisen edun tavoittelua. Todettakoon vielä, että Banca d'Italian edellytetään toimivan valtiosta riippumattomasti neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (29) 19 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(53)

Se tosiasia, että Banca d'Italian on hyväksyttävä FITD:n tukitoimenpiteet, ei osoita, että FITD pyrkii yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen. Muunlainen päätelmä tarkoittaisi sitä, että kaikki EKP:n tai Banca d'Italian valvonnan alainen pankkitoiminta olisi yleisen edun tavoittelua. Todettakoon vielä, että Banca d'Italian edellytetään toimivan valtiosta riippumattomasti neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (29) 19 artiklan nojalla.

29

| (54) | Toisesta kohdasta Banca d'Italia toteaa, että sillä on valvontavaltaa vain seuraavien tavoitteiden suhteen: tallettajien suojelu, pankkijärjestelmän vakaus sekä pankkien vakaa ja järkevä johtaminen (pankkitoimintalain 5 §). Pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin b kohta, jossa todetaan, että Banca d'Italia koordinoi vakuusjärjestelmien toimintaa laatimalla pankkikriisejä koskevat säännöt ja suorittamalla valvontaa, viittaa vain Banca d'Italian yleiseen toimivaltaan, jolla pyritään takaamaan, että talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteet ovat yhdenmukaisia sen oman valvontavallan kanssa. Kyseistä valtaa käytetään vain hyväksymällä toteutetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(54)

Toisesta kohdasta Banca d'Italia toteaa, että sillä on valvontavaltaa vain seuraavien tavoitteiden suhteen: tallettajien suojelu, pankkijärjestelmän vakaus sekä pankkien vakaa ja järkevä johtaminen (pankkitoimintalain 5 §). Pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin b kohta, jossa todetaan, että Banca d'Italia koordinoi vakuusjärjestelmien toimintaa laatimalla pankkikriisejä koskevat säännöt ja suorittamalla valvontaa, viittaa vain Banca d'Italian yleiseen toimivaltaan, jolla pyritään takaamaan, että talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteet ovat yhdenmukaisia sen oman valvontavallan kanssa. Kyseistä valtaa käytetään vain hyväksymällä toteutetut toimenpiteet.

| (55) | Koska Banca d'Italiaa vaaditaan toimimaan valtiosta riippumattomasti, sen valtaa FITD:hen nähden tämän toimiessa pankkien tukemiseksi ei voida katsoa valtion määräysvallaksi varojen käytössä tai julkiseen tehtävään perustuvaksi toimivallaksi. Tarkasteltava asia on siten selvästi samankaltainen kuin asia Doux Élevage (30). |
| --- | --- |

(55)

Koska Banca d'Italiaa vaaditaan toimimaan valtiosta riippumattomasti, sen valtaa FITD:hen nähden tämän toimiessa pankkien tukemiseksi ei voida katsoa valtion määräysvallaksi varojen käytössä tai julkiseen tehtävään perustuvaksi toimivallaksi. Tarkasteltava asia on siten selvästi samankaltainen kuin asia Doux Élevage (30).

30

| (56) | Banca d'Italia toteaa myös, ettei se ole osallistunut FITD:n tukitoimenpiteiden suunnitteluun tai toteutukseen ja että sen ja FITD:n välisiä yhteyksiä ennen FITD:n hakemuksen jättämistä Banca d'Italian hyväksyttäväksi ei voida pitää osallistumisena kyseisiin toimenpiteisiin. Banca d'Italia antoi vain alustavia ohjeita täysin sellaisten lainsäädäntöparametrien pohjalta, joilla hallittaisiin myöhempää hyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- |

(56)

Banca d'Italia toteaa myös, ettei se ole osallistunut FITD:n tukitoimenpiteiden suunnitteluun tai toteutukseen ja että sen ja FITD:n välisiä yhteyksiä ennen FITD:n hakemuksen jättämistä Banca d'Italian hyväksyttäväksi ei voida pitää osallistumisena kyseisiin toimenpiteisiin. Banca d'Italia antoi vain alustavia ohjeita täysin sellaisten lainsäädäntöparametrien pohjalta, joilla hallittaisiin myöhempää hyväksyntämenettelyä.

| (57) | Se tosiasia, että Banca d'Italia nimitti hallinnonhoitajan ja valvoi tätä, ei vaikuta tarkasteltavaan asiaan, sillä hallinnonhoitajan tehtävät ja tavoitteet eivät poikkea merkittävästi yksityisen yrityksen ”tavallisen” johtajan tehtävistä ja tavoitteista kriisitilanteessa, joten hallinnonhoitaja ei toiminut Banca d'Italian puolesta. |
| --- | --- |

(57)

Se tosiasia, että Banca d'Italia nimitti hallinnonhoitajan ja valvoi tätä, ei vaikuta tarkasteltavaan asiaan, sillä hallinnonhoitajan tehtävät ja tavoitteet eivät poikkea merkittävästi yksityisen yrityksen ”tavallisen” johtajan tehtävistä ja tavoitteista kriisitilanteessa, joten hallinnonhoitaja ei toiminut Banca d'Italian puolesta.

| (58) | Banca d'Italian edustaja, joka osallistui FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kokouksiin, oli vain tarkkailija eikä hänellä ollut äänestysoikeutta. Se seikka, että Banca d'Italian nimittämä välimies ratkaisi FITD:n ja BPB:n kiistan, joka koski Tercasin negatiivista omaa pääomaa, on epäolennainen, koska osapuolet pyysivät täysin itsenäisesti ja yhteisestä sopimuksesta Banca d'Italiaa ehdottamaan henkilöä, jonka ne sitten nimittivät välimieheksi. BPB ei olisi suostunut pyytämään Banca d'Italiaa nimittämään välimiestä, jos Banca d'Italialla olisi ollut johtava ja strateginen asema FITD:ssä. |
| --- | --- |

(58)

Banca d'Italian edustaja, joka osallistui FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kokouksiin, oli vain tarkkailija eikä hänellä ollut äänestysoikeutta. Se seikka, että Banca d'Italian nimittämä välimies ratkaisi FITD:n ja BPB:n kiistan, joka koski Tercasin negatiivista omaa pääomaa, on epäolennainen, koska osapuolet pyysivät täysin itsenäisesti ja yhteisestä sopimuksesta Banca d'Italiaa ehdottamaan henkilöä, jonka ne sitten nimittivät välimieheksi. BPB ei olisi suostunut pyytämään Banca d'Italiaa nimittämään välimiestä, jos Banca d'Italialla olisi ollut johtava ja strateginen asema FITD:ssä.

| (59) | Kolmannen kohdan osalta voidaan todeta, että tarkasteltava asia poikkeaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 44 kappaleessa mainituista asioista, joissa komissio katsoo, että talletusvakuusjärjestelmän puuttuminen pankkien rakenneuudistukseen ja likvidaatioon on valtiontukea. |
| --- | --- |

(59)

Kolmannen kohdan osalta voidaan todeta, että tarkasteltava asia poikkeaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 44 kappaleessa mainituista asioista, joissa komissio katsoo, että talletusvakuusjärjestelmän puuttuminen pankkien rakenneuudistukseen ja likvidaatioon on valtiontukea.

| (60) | Tanskan likvidaatiojärjestelyn (31) tapauksessa 1) kansallisessa lainsäädännössä säänneltiin yksityiskohtaisesti tukitoimenpiteiden ehtoja, 2) talous- ja valtiovarainministeri nimitti eri vaihtoehtojen kustannusten arvioinnista vastaavan komitean, 3) saman komitean oli arvioitava pystyykö ostaja johtamaan vaikeuksissa olevaa pankkia ja onko ratkaisu taloudellisesti kestävä, 4) talletusvakuusjärjestelmän päätös perustui kyseisen komitean arviointiin ja suositukseen, 5) talous- ja valtiovarainministeri nimitti talletusvakuusjärjestelmän johtokunnan ja 6) ministeri hyväksyi ostajapankin ja talletusvakuusjärjestelmän välisen sopimuksen. |
| --- | --- |

(60)

Tanskan likvidaatiojärjestelyn (31) tapauksessa 1) kansallisessa lainsäädännössä säänneltiin yksityiskohtaisesti tukitoimenpiteiden ehtoja, 2) talous- ja valtiovarainministeri nimitti eri vaihtoehtojen kustannusten arvioinnista vastaavan komitean, 3) saman komitean oli arvioitava pystyykö ostaja johtamaan vaikeuksissa olevaa pankkia ja onko ratkaisu taloudellisesti kestävä, 4) talletusvakuusjärjestelmän päätös perustui kyseisen komitean arviointiin ja suositukseen, 5) talous- ja valtiovarainministeri nimitti talletusvakuusjärjestelmän johtokunnan ja 6) ministeri hyväksyi ostajapankin ja talletusvakuusjärjestelmän välisen sopimuksen.

31

| (61) | Puolan luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestelyn (32) tapauksessa talletusvakuusjärjestelmän tarjoamat kannustimet muodostivat olennaisen osan luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestelystä, jonka Puolan viranomaiset suunnittelivat ja jonka ne ilmoittivat komissiolle valtiontukena. Valtio ohjasi talletusvakuusjärjestelmää rahaston johtokunnan äänestysoikeuksilla, ja monissa tapauksissa valtiovarainministerillä oli oikeus puuttua asiaan ja tehdä suoria päätöksiä, jotka vaikuttivat rahaston toimintaan. Lisäksi rahaston johtokunnan puheenjohtajalla, jonka valtiovarainministeri oli nimittänyt, oli ratkaiseva ääni tasatilanteessa. |
| --- | --- |

(61)

Puolan luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestelyn (32) tapauksessa talletusvakuusjärjestelmän tarjoamat kannustimet muodostivat olennaisen osan luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestelystä, jonka Puolan viranomaiset suunnittelivat ja jonka ne ilmoittivat komissiolle valtiontukena. Valtio ohjasi talletusvakuusjärjestelmää rahaston johtokunnan äänestysoikeuksilla, ja monissa tapauksissa valtiovarainministerillä oli oikeus puuttua asiaan ja tehdä suoria päätöksiä, jotka vaikuttivat rahaston toimintaan. Lisäksi rahaston johtokunnan puheenjohtajalla, jonka valtiovarainministeri oli nimittänyt, oli ratkaiseva ääni tasatilanteessa.

32

| (62) | Päätöksessä CAM:n ja Banco CAM:n rakenneuudistuksesta Espanjassa (33) Espanjan viranomaiset hyödynsivät pankkijärjestelmän hallittua rakenneuudistusta varten perustetun rahaston (34) taloudellista tukea. Kyseessä on rahasto, jota käytetään likvidaation tukena ja jota valtio ja Espanjan talletusvakuusrahasto hallinnoivat. Rahaston päätös puuttua tilanteeseen ei ollut sen itsenäinen päätös, vaan osa laajempia rakenneuudistus- ja pelastustoimia, joista Espanjan viranomaiset olivat päättäneet ja jotka nämä toteuttivat. |
| --- | --- |

(62)

Päätöksessä CAM:n ja Banco CAM:n rakenneuudistuksesta Espanjassa (33) Espanjan viranomaiset hyödynsivät pankkijärjestelmän hallittua rakenneuudistusta varten perustetun rahaston (34) taloudellista tukea. Kyseessä on rahasto, jota käytetään likvidaation tukena ja jota valtio ja Espanjan talletusvakuusrahasto hallinnoivat. Rahaston päätös puuttua tilanteeseen ei ollut sen itsenäinen päätös, vaan osa laajempia rakenneuudistus- ja pelastustoimia, joista Espanjan viranomaiset olivat päättäneet ja jotka nämä toteuttivat.

33

34

5.1.3   Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

| (63) | Ensinnäkin muut asianomaiset osapuolet eli FITD, BPB ja Tercas esittivät yleisen huomautuksen, että varojen julkinen luonne ja niiden katsominen valtiontueksi ovat kaksi erillistä edellytystä, joista kummankin on täytyttävä. Siten yksityisiä varoja ei voida katsoa julkisiksi sellaisen arvioinnin tuloksena, jonka mukaan kyseisten varojen käyttö on valtion toimenpide. |
| --- | --- |

(63)

Ensinnäkin muut asianomaiset osapuolet eli FITD, BPB ja Tercas esittivät yleisen huomautuksen, että varojen julkinen luonne ja niiden katsominen valtiontueksi ovat kaksi erillistä edellytystä, joista kummankin on täytyttävä. Siten yksityisiä varoja ei voida katsoa julkisiksi sellaisen arvioinnin tuloksena, jonka mukaan kyseisten varojen käyttö on valtion toimenpide.

| (64) | Nämä kolme asianomaista osapuolta toteavat, että komissio erehtyi väittäessään, että talletusvakuusjärjestelmät ovat erittäin todennäköisesti valtiontukea, koska ne toimivat julkisen tehtävän mukaisesti ja pysyvät viranomaisten ohjauksessa. Ne huomauttavat, että vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei mainita talletusvakuusjärjestelmien olevan valtiontukea, että direktiivissä 94/19/EY ei sanota mitään valtiontukisääntöjen noudattamisesta toimenpiteissä, jotka on toteutettu vaihtoehtona tallettajille maksettaville korvauksille, ja että direktiivissä 2014/49/EU otetaan neutraali kanta siihen, noudatetaanko tällaisissa toimenpiteissä valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

(64)

Nämä kolme asianomaista osapuolta toteavat, että komissio erehtyi väittäessään, että talletusvakuusjärjestelmät ovat erittäin todennäköisesti valtiontukea, koska ne toimivat julkisen tehtävän mukaisesti ja pysyvät viranomaisten ohjauksessa. Ne huomauttavat, että vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei mainita talletusvakuusjärjestelmien olevan valtiontukea, että direktiivissä 94/19/EY ei sanota mitään valtiontukisääntöjen noudattamisesta toimenpiteissä, jotka on toteutettu vaihtoehtona tallettajille maksettaville korvauksille, ja että direktiivissä 2014/49/EU otetaan neutraali kanta siihen, noudatetaanko tällaisissa toimenpiteissä valtiontukisääntöjä.

| (65) | Asianomaiset osapuolet katsovat, että komissio teki alustavan päätelmän, jonka mukaan FITD:n toteuttamat toimenpiteet ovat valtion toimenpiteitä vain sillä perusteella, että laki edellytti tällaisia toimia. Unionin tuomioistuin kuitenkin totesi asioissa PreussenElektra (35) ja Doux Élevage (36) nimenomaisesti, ettei pelkästään toimenpiteestä säätäminen kansallisessa lainsäädännössä tee siitä valtiontukea. Asiassa, joka koskee ekosähköstä annettua Itävallan lakia (37), yleinen tuomioistuin otti huomioon monet lisätekijät, jotka olivat merkkinä valtion laajasta vaikutuksesta ja määräysvallasta kyseisestä toimenpiteestä vastanneessa ÖMAG-osakeyhtiössä. |
| --- | --- |

(65)

Asianomaiset osapuolet katsovat, että komissio teki alustavan päätelmän, jonka mukaan FITD:n toteuttamat toimenpiteet ovat valtion toimenpiteitä vain sillä perusteella, että laki edellytti tällaisia toimia. Unionin tuomioistuin kuitenkin totesi asioissa PreussenElektra (35) ja Doux Élevage (36) nimenomaisesti, ettei pelkästään toimenpiteestä säätäminen kansallisessa lainsäädännössä tee siitä valtiontukea. Asiassa, joka koskee ekosähköstä annettua Itävallan lakia (37), yleinen tuomioistuin otti huomioon monet lisätekijät, jotka olivat merkkinä valtion laajasta vaikutuksesta ja määräysvallasta kyseisestä toimenpiteestä vastanneessa ÖMAG-osakeyhtiössä.

35

36

37

| (66) | Asianomaiset osapuolet katsovat, että Italian lainsäädännön ja peruuttamattomien pankkikriisien ehkäisemiseen tarkoitettuja tukitoimenpiteitä koskevien FITD:n päätöksentekomekanismien oikea tulkinta osoittaa näytön riittämättömyyden komission alustavassa päätelmässä, jonka mukaan FITD:n toteuttamilla toimenpiteillä toteutetaan julkista tehtävää. Ne perustelevat tätä sillä, että pankkitoimintalain 96 a §:ssä säädetään vain, että vakuusjärjestelmät voivat osallistua muun tyyppisiin ja muotoisiin toimiin (38). Toimenpiteet eivät ole pakollisia, mikä katkaisee yhteyden FITD:n toimenpiteiden ja sen yhtiöjärjestyksessä annetun tehtävän välillä. |
| --- | --- |

(66)

Asianomaiset osapuolet katsovat, että Italian lainsäädännön ja peruuttamattomien pankkikriisien ehkäisemiseen tarkoitettuja tukitoimenpiteitä koskevien FITD:n päätöksentekomekanismien oikea tulkinta osoittaa näytön riittämättömyyden komission alustavassa päätelmässä, jonka mukaan FITD:n toteuttamilla toimenpiteillä toteutetaan julkista tehtävää. Ne perustelevat tätä sillä, että pankkitoimintalain 96 a §:ssä säädetään vain, että vakuusjärjestelmät voivat osallistua muun tyyppisiin ja muotoisiin toimiin (38). Toimenpiteet eivät ole pakollisia, mikä katkaisee yhteyden FITD:n toimenpiteiden ja sen yhtiöjärjestyksessä annetun tehtävän välillä.

peruuttamattomien pankkikriisien ehkäisemiseen tarkoitettuja tukitoimenpiteitä

voivat

38

| (67) | Asianomaiset osapuolet huomauttavat, että muut toimintatavat kuin tallettajille maksettavat korvaukset ovat olleet käytettävissä siitä lähtien, kun FITD perustettiin vuonna 1987, ennen pankkitoimintalain 96 a §:n voimaantuloa. |
| --- | --- |

(67)

Asianomaiset osapuolet huomauttavat, että muut toimintatavat kuin tallettajille maksettavat korvaukset ovat olleet käytettävissä siitä lähtien, kun FITD perustettiin vuonna 1987, ennen pankkitoimintalain 96 a §:n voimaantuloa.

| (68) | FITD toteaa, että se on yksityisoikeudellinen laitos, jota jäsenpankit valvovat ja hallinnoivat, ja että se toimii välineenä jäsenpankkien suorille toimenpiteille, joissa käytetään niille edelleen kuuluvia varoja. Myös päätöksen tukea Tercasia tekivät FITD:n hallintoelimet, jotka koostuvat kokonaan jäsenpankkien edustajista. Asiakirjanäyttö osoittaa, että FITD:n hallintoelimet arvioivat huolellisesti mahdollisia vaihtoehtoja ja kustannusten minimointia koskevan vaatimuksen soveltamista jäsenpankkien etujen suojelemiseksi vähentämällä kustannuksia ja toimenpideriskiä. |
| --- | --- |

(68)

FITD toteaa, että se on yksityisoikeudellinen laitos, jota jäsenpankit valvovat ja hallinnoivat, ja että se toimii välineenä jäsenpankkien suorille toimenpiteille, joissa käytetään niille edelleen kuuluvia varoja. Myös päätöksen tukea Tercasia tekivät FITD:n hallintoelimet, jotka koostuvat kokonaan jäsenpankkien edustajista. Asiakirjanäyttö osoittaa, että FITD:n hallintoelimet arvioivat huolellisesti mahdollisia vaihtoehtoja ja kustannusten minimointia koskevan vaatimuksen soveltamista jäsenpankkien etujen suojelemiseksi vähentämällä kustannuksia ja toimenpideriskiä.

| (69) | FITD esittää, että sen hallintoelin päätti oman harkintansa mukaan toteuttaako tukitoimenpiteitä ja missä ja miten, ainoana vaatimuksena se, että toimenpiteen kustannusten on oltava pienemmät kuin korvausten maksaminen tallettajille. Toteuttaessaan tukitoimia FITD ei toteuta julkista tehtävää. FITD:n yhtiöjärjestys on täysin alan lainsäädännön mukainen, vaikka siinä ei määrätäkään minkäänlaisesta vaihtoehtoisesta toiminnasta tai nimenomaisesti kielletään tällainen toiminta. Mikään julkinen elin ei voi vaatia FITD:tä toimimaan, ja Banca d'Italian jälkikäteen antamalla hyväksynnällä on tarkoitus vain varmistaa, että tukea saavan pankin hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat asianmukaisia vakavaraisuusvalvonnan näkökulmasta ja että niillä suojellaan tallettajia ja edistetään pankkijärjestelmän vakautta. |
| --- | --- |

(69)

FITD esittää, että sen hallintoelin päätti oman harkintansa mukaan toteuttaako tukitoimenpiteitä ja missä ja miten, ainoana vaatimuksena se, että toimenpiteen kustannusten on oltava pienemmät kuin korvausten maksaminen tallettajille. Toteuttaessaan tukitoimia FITD ei toteuta julkista tehtävää. FITD:n yhtiöjärjestys on täysin alan lainsäädännön mukainen, vaikka siinä ei määrätäkään minkäänlaisesta vaihtoehtoisesta toiminnasta tai nimenomaisesti kielletään tällainen toiminta. Mikään julkinen elin ei voi vaatia FITD:tä toimimaan, ja Banca d'Italian jälkikäteen antamalla hyväksynnällä on tarkoitus vain varmistaa, että tukea saavan pankin hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat asianmukaisia vakavaraisuusvalvonnan näkökulmasta ja että niillä suojellaan tallettajia ja edistetään pankkijärjestelmän vakautta.

oman harkintansa mukaan

FITD ei toteuta julkista tehtävää.

kielletään

| (70) | Kolme asianomaista osapuolta huomauttavat vielä, että FITD:n yhtiöjärjestyksen mukaan sen jäsenyys ei ole pakollista ja pankit voivat päättää perustaa vaihtoehtoisen talletusvakuusjärjestelmän, johon kuulua. Ne muistuttavat, että on olemassa talletusvakuusjärjestelmä Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, joka on tarkoitettu erityisesti osuuspankeille (39), jotka eivät ole FITD:n jäseniä. |
| --- | --- |

(70)

Kolme asianomaista osapuolta huomauttavat vielä, että FITD:n yhtiöjärjestyksen mukaan sen jäsenyys ei ole pakollista ja pankit voivat päättää perustaa vaihtoehtoisen talletusvakuusjärjestelmän, johon kuulua. Ne muistuttavat, että on olemassa talletusvakuusjärjestelmä Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, joka on tarkoitettu erityisesti osuuspankeille (39), jotka eivät ole FITD:n jäseniä.

39

| (71) | Asianomaiset osapuolet toteavat, että valtio ei puutu FITD:n hallintoelinten jäsenten nimityksiin tai päätöksentekoon (se, että Banca d'Italia osallistuu tarkkailijana ilman äänestysoikeutta, ei vaikuta FITD:n riippumattomaan päätöksentekoon). Ne esittävät komission katsoneen päätöksessään Tanskan Roskilde-pankin pelastamisesta (40), että takauksen antanut elin teki päätöksensä itsenäisesti, ennen sen toteamista, ettei valtion varoja ollut käytetty, kun kriisissä oleva pankki sai vakuuden kansallisten pankkien yhdistykseltä, joka on vain näiden rahoittama ja perustettu rahoituslaitosten tukemiseksi. Asianomaiset osapuolet viittasivat asiaan EARL Salvat père et fils (41) ja katsoivat, että valtiotuesta voi olla kyse vain silloin, kun valtio on läsnä organisaation päätöksentekoelimissä ja pystyy viemään läpi omat päätöksensä. |
| --- | --- |

(71)

Asianomaiset osapuolet toteavat, että valtio ei puutu FITD:n hallintoelinten jäsenten nimityksiin tai päätöksentekoon (se, että Banca d'Italia osallistuu tarkkailijana ilman äänestysoikeutta, ei vaikuta FITD:n riippumattomaan päätöksentekoon). Ne esittävät komission katsoneen päätöksessään Tanskan Roskilde-pankin pelastamisesta (40), että takauksen antanut elin teki päätöksensä itsenäisesti, ennen sen toteamista, ettei valtion varoja ollut käytetty, kun kriisissä oleva pankki sai vakuuden kansallisten pankkien yhdistykseltä, joka on vain näiden rahoittama ja perustettu rahoituslaitosten tukemiseksi. Asianomaiset osapuolet viittasivat asiaan EARL Salvat père et fils (41) ja katsoivat, että valtiotuesta voi olla kyse vain silloin, kun valtio on läsnä organisaation päätöksentekoelimissä ja pystyy viemään läpi omat päätöksensä.

40

41

| (72) | Asianomaiset osapuolet toteavat, että FITD on elin, joka edustaa jäsenpankkiensa etuja, ja että Banca d'Italialle FITD:n toimien osalta annettu toimivalta antaa Banca d'Italialle vain mahdollisuuden suorittaa yleistä valvontaa sekä erityisesti valvoa valvomiensa laitosten järkevää johtamista ja suojella tallettajien etuja. Kun otetaan huomioon, että Banca d'Italia koordinoi talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteitä pankkikriisejä koskevien sääntöjen ja oman valvontansa kautta, kyseistä tehtävää ei voida pitää näyttönä siitä, että FITD:n varat ovat valtion jatkuvassa valvonnassa. |
| --- | --- |

(72)

Asianomaiset osapuolet toteavat, että FITD on elin, joka edustaa jäsenpankkiensa etuja, ja että Banca d'Italialle FITD:n toimien osalta annettu toimivalta antaa Banca d'Italialle vain mahdollisuuden suorittaa yleistä valvontaa sekä erityisesti valvoa valvomiensa laitosten järkevää johtamista ja suojella tallettajien etuja. Kun otetaan huomioon, että Banca d'Italia koordinoi talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteitä pankkikriisejä koskevien sääntöjen ja oman valvontansa kautta, kyseistä tehtävää ei voida pitää näyttönä siitä, että FITD:n varat ovat valtion jatkuvassa valvonnassa.

| (73) | Se tosiasia, että Banca d'Italia nimittää hallinnonhoitajan kriisissä olevalle pankille, ei merkitse yhteyttä julkiseen tahoon, koska kyseisen toimivallan oikeusperusta (pankkitoimintalain 70 § ja sitä seuraavat pykälät) on luonteeltaan periaatteessa tekninen ja perustuu alan erityispiirteisiin. Pelkästään sen osoittaminen, että toimenpiteellä pyritään yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, ei riitä osoittamaan, että kyse on valtiontuesta (42). |
| --- | --- |

(73)

Se tosiasia, että Banca d'Italia nimittää hallinnonhoitajan kriisissä olevalle pankille, ei merkitse yhteyttä julkiseen tahoon, koska kyseisen toimivallan oikeusperusta (pankkitoimintalain 70 § ja sitä seuraavat pykälät) on luonteeltaan periaatteessa tekninen ja perustuu alan erityispiirteisiin. Pelkästään sen osoittaminen, että toimenpiteellä pyritään yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, ei riitä osoittamaan, että kyse on valtiontuesta (42).

42

| (74) | Banca d'Italian valta hyväksyä yksittäisiä toimenpiteitä pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdan ja FITD:n yhtiöjärjestyksen 3 §:n 2 momentin nojalla ei poista FITD:ltä mahdollisuutta harkita itsenäisesti, toteutetaanko vaihtoehtoisia toimia ja jos toteutetaan, päättää niiden ajoituksesta, määrästä ja muodosta. Banca d'Italian suorittama FITD:n toimenpiteiden hyväksyntä on vain FITD:n itsenäisesti tekemien päätösten jälkitarkastus, ja sillä suojellaan yleistä etua, josta Banca d'Italia on vastuussa. |
| --- | --- |

(74)

Banca d'Italian valta hyväksyä yksittäisiä toimenpiteitä pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdan ja FITD:n yhtiöjärjestyksen 3 §:n 2 momentin nojalla ei poista FITD:ltä mahdollisuutta harkita itsenäisesti, toteutetaanko vaihtoehtoisia toimia ja jos toteutetaan, päättää niiden ajoituksesta, määrästä ja muodosta. Banca d'Italian suorittama FITD:n toimenpiteiden hyväksyntä on vain FITD:n itsenäisesti tekemien päätösten jälkitarkastus, ja sillä suojellaan yleistä etua, josta Banca d'Italia on vastuussa.

hyväksyntä

| (75) | Asianomaiset osapuolet viittaavat myös Banco di Sicilian ja Sicilcassan auttamista koskevaan komission päätökseen (43), jossa komissio totesi, etteivät FITD:n toimenpiteet kyseisten pankkien hyväksi olleet valtiontukea, ottamatta huomioon Banca d'Italian asemaa FITD:n toimintaan nähden. |
| --- | --- |

(75)

Asianomaiset osapuolet viittaavat myös Banco di Sicilian ja Sicilcassan auttamista koskevaan komission päätökseen (43), jossa komissio totesi, etteivät FITD:n toimenpiteet kyseisten pankkien hyväksi olleet valtiontukea, ottamatta huomioon Banca d'Italian asemaa FITD:n toimintaan nähden.

43

| (76) | Asianomaiset osapuolet toteavat, että kuten asiassa Doux Élevage, FITD:n julkinen valvonta on vain sen toiminnan pätevyyden ja laillisuuden muodollista tarkastusta. Siinä ei tarkasteta poliittista asianmukaisuutta tai viranomaisten politiikan noudattamista: kuten asiassa Doux Élevage, FITD päättää itse, miten käyttää varojaan. Samoin asiassa Pearle (44) Alankomaiden hallitus vahvisti, että HBA:n kaltaisten elinten antamat säännöt, joissa määrätään asiassa käsiteltyjä maksuja, edellyttivät viranomaisten hyväksyntää. |
| --- | --- |

(76)

Asianomaiset osapuolet toteavat, että kuten asiassa Doux Élevage, FITD:n julkinen valvonta on vain sen toiminnan pätevyyden ja laillisuuden muodollista tarkastusta. Siinä ei tarkasteta poliittista asianmukaisuutta tai viranomaisten politiikan noudattamista: kuten asiassa Doux Élevage, FITD päättää itse, miten käyttää varojaan. Samoin asiassa Pearle (44) Alankomaiden hallitus vahvisti, että HBA:n kaltaisten elinten antamat säännöt, joissa määrätään asiassa käsiteltyjä maksuja, edellyttivät viranomaisten hyväksyntää.

44

| (77) | FITD huomauttaa, että vaikka hallinnonhoitaja onkin Banca d'Italian nimittämä, hän ei ole valvontaviranomaisen edustaja. Hallinnonhoitajalla on laaja harkintavalta, ja hän toimii oma-aloitteisesti. Hän voi vain pyytää toimenpiteitä FITD:ltä, jolla ei ole mitään velvollisuutta noudattaa pyyntöä ja joka on vapaa toteuttamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä jäsenpankkien edun mukaan. Tarkasteltavassa asiassa hallinnonhoitaja ei korvannut pankin yhtiökokousta eli ainoaa elintä, jolla oli valta hyväksyä poikkeustoimia. Lisäksi Banca d'Italian hyväksyntä annetaan vasta, kun FITD on tehnyt oman itsenäisen päätöksensä toimenpiteestä. Hyväksyntä on osa Banca d'Italian tavanomaista valvontatehtävää. Banca d'Italian edustaja, joka osallistuu FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kokouksiin, on vain tarkkailija, eikä hänellä ole äänestysoikeutta. |
| --- | --- |

(77)

FITD huomauttaa, että vaikka hallinnonhoitaja onkin Banca d'Italian nimittämä, hän ei ole valvontaviranomaisen edustaja. Hallinnonhoitajalla on laaja harkintavalta, ja hän toimii oma-aloitteisesti. Hän voi vain pyytää toimenpiteitä FITD:ltä, jolla ei ole mitään velvollisuutta noudattaa pyyntöä ja joka on vapaa toteuttamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä jäsenpankkien edun mukaan. Tarkasteltavassa asiassa hallinnonhoitaja ei korvannut pankin yhtiökokousta eli ainoaa elintä, jolla oli valta hyväksyä poikkeustoimia. Lisäksi Banca d'Italian hyväksyntä annetaan vasta, kun FITD on tehnyt oman itsenäisen päätöksensä toimenpiteestä. Hyväksyntä on osa Banca d'Italian tavanomaista valvontatehtävää. Banca d'Italian edustaja, joka osallistuu FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kokouksiin, on vain tarkkailija, eikä hänellä ole äänestysoikeutta.

| (78) | FITD:n ja BPB:n väliseen Tercasin negatiivista omaa pääomaa koskevaan riitaan välimiestä ei nimittänyt Banca d'Italia, vaan osapuolet (FITD ja BPB) itse Banca d'Italian suosituksesta. Välimiehen nimityksellä oli tarkoitus ratkaista kyseinen riita. Kaikki päätökset toimenpiteen kustannustehokkuudesta jäsenpankkien näkökulmasta olivat yksinomaan FITD:n asia. |
| --- | --- |

(78)

FITD:n ja BPB:n väliseen Tercasin negatiivista omaa pääomaa koskevaan riitaan välimiestä ei nimittänyt Banca d'Italia, vaan osapuolet (FITD ja BPB) itse Banca d'Italian suosituksesta. Välimiehen nimityksellä oli tarkoitus ratkaista kyseinen riita. Kaikki päätökset toimenpiteen kustannustehokkuudesta jäsenpankkien näkökulmasta olivat yksinomaan FITD:n asia.

| (79) | Komission mainitsemat asiat, jotka liittyvät talletusvakuusjärjestelmiin, eivät ole vertailukelpoisia tarkasteltavan asian kanssa. Asianomaiset osapuolet esittävät samat perustelut kuin Italia ja lisäävät, että Tanskan likvidaatiojärjestely ja Puolan luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestely koskivat toimenpiteitä, joita vakuusjärjestelmät olivat toteuttaneet pankkien likvidaation yhteydessä, eikä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, joilla pyrittiin pankkien elpymiseen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(79)

Komission mainitsemat asiat, jotka liittyvät talletusvakuusjärjestelmiin, eivät ole vertailukelpoisia tarkasteltavan asian kanssa. Asianomaiset osapuolet esittävät samat perustelut kuin Italia ja lisäävät, että Tanskan likvidaatiojärjestely ja Puolan luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestely koskivat toimenpiteitä, joita vakuusjärjestelmät olivat toteuttaneet pankkien likvidaation yhteydessä, eikä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, joilla pyrittiin pankkien elpymiseen pitkällä aikavälillä.

5.2   Etu

Etu

5.2.1   Italian huomautukset

Italian huomautukset

| (80) | Italia toteaa, että komissio soveltaa markkinataloustoimijaperiaatetta siinä muodossa, kuin se on ollut useimpien viimeaikaisten pankkien rakenneuudistusten yhteydessä (vastuunjakotesti), mutta unohtaa sen tosiasian, että vastuunjakotesti ei sovellu yksityisen laitoksen toiminnan järkevyyden arviointiin, koska sillä pyritään lähinnä suojelemaan (kaikkien veronmaksajien) yleistä etua, ei kaatuvan pankin uhkaamien tahojen (kuten FITD:n) etuja. Sitä paitsi FITD noudatti kustannusten minimoinnin periaatetta. Päättäessään toimia Tercasin tukemiseksi FITD haki ratkaisua, joka olisi taloudellisesti vähiten rasittava jäsenpankeille. Päätös perustui arvostetun konsulttiyrityksen mielipiteeseen ja pitkiin keskusteluihin johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kanssa. |
| --- | --- |

(80)

Italia toteaa, että komissio soveltaa markkinataloustoimijaperiaatetta siinä muodossa, kuin se on ollut useimpien viimeaikaisten pankkien rakenneuudistusten yhteydessä (vastuunjakotesti), mutta unohtaa sen tosiasian, että vastuunjakotesti ei sovellu yksityisen laitoksen toiminnan järkevyyden arviointiin, koska sillä pyritään lähinnä suojelemaan (kaikkien veronmaksajien) yleistä etua, ei kaatuvan pankin uhkaamien tahojen (kuten FITD:n) etuja. Sitä paitsi FITD noudatti kustannusten minimoinnin periaatetta. Päättäessään toimia Tercasin tukemiseksi FITD haki ratkaisua, joka olisi taloudellisesti vähiten rasittava jäsenpankeille. Päätös perustui arvostetun konsulttiyrityksen mielipiteeseen ja pitkiin keskusteluihin johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kanssa.

| (81) | Italia toteaa, että kun komissio vertasi Tercasin uudelleenjärjestelyä vaihtoehtona olleeseen likvidaatioon, se ei viitannut oikeisiin lukuihin. Vertailu elvytystoimenpiteen ja likvidaation välillä olisi tehtävä vähentäen [...] positio, jonka riskiä ei arvioitu likvidaation kustannuksia koskevassa arviossa. Vähennys johtaa pelastusoperaatiossa enintään 295 miljoonan euron sitoumukseen, kun taas likvidaation arvioidut kustannukset olivat 333 miljoonaa euroa. Italia päättelee, että todellinen ero kahden skenaarion välillä oli lähes 40 miljoonaa euroa, eikä 3 miljoonaa euroa, kuten komissio arvioi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(81)

Italia toteaa, että kun komissio vertasi Tercasin uudelleenjärjestelyä vaihtoehtona olleeseen likvidaatioon, se ei viitannut oikeisiin lukuihin. Vertailu elvytystoimenpiteen ja likvidaation välillä olisi tehtävä vähentäen [...] positio, jonka riskiä ei arvioitu likvidaation kustannuksia koskevassa arviossa. Vähennys johtaa pelastusoperaatiossa enintään 295 miljoonan euron sitoumukseen, kun taas likvidaation arvioidut kustannukset olivat 333 miljoonaa euroa. Italia päättelee, että todellinen ero kahden skenaarion välillä oli lähes 40 miljoonaa euroa, eikä 3 miljoonaa euroa, kuten komissio arvioi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (82) | Italia katsoo, että FITD:n toiminta noudattaa joka tapauksessa markkinataloustoimijaperiaatetta. Ensinnäkin FITD ei voinut vaatia Tercasia määräämään vastuunjakoa huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille yli yksittäisten lainojen sopimusehtojen, joissa kuoletus sallitaan vain likvidaation tapauksessa. Toiseksi vastuunjaon määrääminen huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille ei olisi alentanut FITD:n jäsenpankkien kustannuksia millään tavalla. Komissio erehtyi katsoessaan, että Tercasin pakollisessa hallinnollisessa likvidaatiossa (liquidazione coatta amministrativa) jäsenpankkien ja myös FITD:n kustannukset olisi minimoitu, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien olisi annettu kärsiä osa tappioista. FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kokouspöytäkirjoista saadun näytön perusteella Italia esittää, että FITD:n loppujen lopuksi toteuttamilla toimilla vältettiin huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien tappioista mahdollisesti aiheutuvien oikeustoimien uhka. Italia katsoo, että FITD:n toiminnan avulla vältettiin kielteinen vaikutus pankkijärjestelmän maineeseen, mikä olisi seurannut, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevia lainoja ei olisi maksettu takaisin Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation yhteydessä. |
| --- | --- |

(82)

Italia katsoo, että FITD:n toiminta noudattaa joka tapauksessa markkinataloustoimijaperiaatetta. Ensinnäkin FITD ei voinut vaatia Tercasia määräämään vastuunjakoa huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille yli yksittäisten lainojen sopimusehtojen, joissa kuoletus sallitaan vain likvidaation tapauksessa. Toiseksi vastuunjaon määrääminen huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille ei olisi alentanut FITD:n jäsenpankkien kustannuksia millään tavalla. Komissio erehtyi katsoessaan, että Tercasin pakollisessa hallinnollisessa likvidaatiossa (liquidazione coatta amministrativa) jäsenpankkien ja myös FITD:n kustannukset olisi minimoitu, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien olisi annettu kärsiä osa tappioista. FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean kokouspöytäkirjoista saadun näytön perusteella Italia esittää, että FITD:n loppujen lopuksi toteuttamilla toimilla vältettiin huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien tappioista mahdollisesti aiheutuvien oikeustoimien uhka. Italia katsoo, että FITD:n toiminnan avulla vältettiin kielteinen vaikutus pankkijärjestelmän maineeseen, mikä olisi seurannut, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevia lainoja ei olisi maksettu takaisin Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation yhteydessä.

| (83) | Näin ollen Italia katsoo, että FITD:n päätös jättää huonommassa etuoikeusasemassa olevat joukkovelkakirjojen haltijat pois, oli järkevä ja markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen ja sillä ehkäistiin FITD:n ja sen jäsenpankkien altistuminen lisäkustannuksille. |
| --- | --- |

(83)

Näin ollen Italia katsoo, että FITD:n päätös jättää huonommassa etuoikeusasemassa olevat joukkovelkakirjojen haltijat pois, oli järkevä ja markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen ja sillä ehkäistiin FITD:n ja sen jäsenpankkien altistuminen lisäkustannuksille.

5.2.2   Banca d'Italian huomautukset

Banca d'Italian huomautukset

| (84) | Komissio ei saanut Banca d'Italialta huomautuksia toteutettujen toimenpiteiden valikoivasta edusta. |
| --- | --- |

(84)

Komissio ei saanut Banca d'Italialta huomautuksia toteutettujen toimenpiteiden valikoivasta edusta.

5.2.3   Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

| (85) | Kun tarkastellaan toimenpiteiden taloudellista moitteettomuutta markkinataloustoimijaperiaatteen näkökulmasta, kolme muuta asianomaista osapuolta toteavat, että toteutettu toimenpide oli järkevä ja moitteeton valinta yksityisiltä yrityksiltä, kuten FITD:ltä ja sen jäsenpankeilta. Kyseisten osapuolten mukaan tämä tapaus on selvästi samankaltainen kuin Sicilcassan tapaus, jossa komissio päätteli, että toimenpiteet eivät olleet valtiontukea yksityisten laitosten ratkaisevan osuuden perusteella. Kuten Sicilcassan tapauksessa, FITD toimi tässäkin tallettajien korvausten takaajana talletusvakuusjärjestelmiä koskevan lainsäädännön mukaisesti. FITD:n toimenpiteistä päättivät samat hallintoelimet samoin perustein, ja Banca d'Italia toteutti samat tehtävät. Osapuolet katsovat, ettei yksikään pankki ole Italiassa enää valtion määräysvallassa, joten kaikki FITD:n jäsenet ovat yksityisiä pankkeja. FITD voi siten toimia vain yksityisenä laitoksena. |
| --- | --- |

(85)

Kun tarkastellaan toimenpiteiden taloudellista moitteettomuutta markkinataloustoimijaperiaatteen näkökulmasta, kolme muuta asianomaista osapuolta toteavat, että toteutettu toimenpide oli järkevä ja moitteeton valinta yksityisiltä yrityksiltä, kuten FITD:ltä ja sen jäsenpankeilta. Kyseisten osapuolten mukaan tämä tapaus on selvästi samankaltainen kuin Sicilcassan tapaus, jossa komissio päätteli, että toimenpiteet eivät olleet valtiontukea yksityisten laitosten ratkaisevan osuuden perusteella. Kuten Sicilcassan tapauksessa, FITD toimi tässäkin tallettajien korvausten takaajana talletusvakuusjärjestelmiä koskevan lainsäädännön mukaisesti. FITD:n toimenpiteistä päättivät samat hallintoelimet samoin perustein, ja Banca d'Italia toteutti samat tehtävät. Osapuolet katsovat, ettei yksikään pankki ole Italiassa enää valtion määräysvallassa, joten kaikki FITD:n jäsenet ovat yksityisiä pankkeja. FITD voi siten toimia vain yksityisenä laitoksena.

| (86) | Asianomaiset osapuolet ovat tarkastelleet aikaisempia tapauksia (45), joissa FITD on toteuttanut vaihtoehtoisia toimenpiteitä, ja niiden taloudellista järkevyyttä, mukaan luettuna tapaukset ajalta, jolloin osallistuminen talletusvakuusjärjestelmiin oli täysin vapaaehtoista. Yksityiset yritykset olivat päättäneet liittyä talletusvakuusjärjestelmään, vaikka tuolloin niitä ei velvoitettu siihen laissa. Asianomaiset osapuolet torjuvat väitteen, että markkinataloustoimija ei altistuisi tallettajille maksettavista korvauksista aiheutuville kustannuksille eikä antaisi tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, tai palkkiottomia vakuuksia, kuten komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(86)

Asianomaiset osapuolet ovat tarkastelleet aikaisempia tapauksia (45), joissa FITD on toteuttanut vaihtoehtoisia toimenpiteitä, ja niiden taloudellista järkevyyttä, mukaan luettuna tapaukset ajalta, jolloin osallistuminen talletusvakuusjärjestelmiin oli täysin vapaaehtoista. Yksityiset yritykset olivat päättäneet liittyä talletusvakuusjärjestelmään, vaikka tuolloin niitä ei velvoitettu siihen laissa. Asianomaiset osapuolet torjuvat väitteen, että markkinataloustoimija ei altistuisi tallettajille maksettavista korvauksista aiheutuville kustannuksille eikä antaisi tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, tai palkkiottomia vakuuksia, kuten komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

45

ei altistuisi tallettajille maksettavista korvauksista aiheutuville kustannuksille

tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin

| (87) | Asianomaiset osapuolet korostavat, että FITD:n ja sen jäsenpankkien toimintaa ei pitäisi arvioida abstraktisti viittaamalla hypoteettiseen sääntelemättömään skenaarioon, vaan toimintaa olisi arvioitava sen sääntelykehyksen perusteella, jossa ne toimivat. Jos, kuten tässä tapauksessa, sääntelykehyksen velvollisuus maksaa talletuksia takaisin tiettyyn rajaan saakka merkitsee sitä, että jäsenpankkien kannalta edullisin toimenpide on negatiivinen oman pääoman kattaminen, tämä on järkevin vaihtoehto markkinatalouden yksityisen toimijan näkökulmasta. |
| --- | --- |

(87)

Asianomaiset osapuolet korostavat, että FITD:n ja sen jäsenpankkien toimintaa ei pitäisi arvioida abstraktisti viittaamalla hypoteettiseen sääntelemättömään skenaarioon, vaan toimintaa olisi arvioitava sen sääntelykehyksen perusteella, jossa ne toimivat. Jos, kuten tässä tapauksessa, sääntelykehyksen velvollisuus maksaa talletuksia takaisin tiettyyn rajaan saakka merkitsee sitä, että jäsenpankkien kannalta edullisin toimenpide on negatiivinen oman pääoman kattaminen, tämä on järkevin vaihtoehto markkinatalouden yksityisen toimijan näkökulmasta.

| (88) | Asianomaiset osapuolet kiistävät komission väitteen, että tallettajille maksettavista korvauksista aiheutuvia kustannuksia ei oteta huomioon Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa sovellettaessa markkinataloustoimijaperiaatetta, koska ne syntyvät FITD:lle talletusvakuusjärjestelmänä annetusta velvollisuudesta tallettajien suojelemiseksi yleisen edun vuoksi. Asianomaiset osapuolet toteavat, että portugalilaisen Banco Espírito Santon (46) kriisinratkaisussa komissio katsoi, että markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisen vuoksi tallettajille maksettavien korvausten kustannukset on laskettava mukaan likvidaation tapauksessa. Komissio ei myöskään voinut verrata tarkasteltavaa asiaa unionin tuomioistuimen tuomioon asiassa Land Burgenland (47), sillä siinä tuomioistuin erotti toisistaan valtion toimenpiteet osakkeenomistajana ja viranomaisena. |
| --- | --- |

(88)

Asianomaiset osapuolet kiistävät komission väitteen, että tallettajille maksettavista korvauksista aiheutuvia kustannuksia ei oteta huomioon Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa sovellettaessa markkinataloustoimijaperiaatetta, koska ne syntyvät FITD:lle talletusvakuusjärjestelmänä annetusta velvollisuudesta tallettajien suojelemiseksi yleisen edun vuoksi. Asianomaiset osapuolet toteavat, että portugalilaisen Banco Espírito Santon (46) kriisinratkaisussa komissio katsoi, että markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisen vuoksi tallettajille maksettavien korvausten kustannukset on laskettava mukaan likvidaation tapauksessa. Komissio ei myöskään voinut verrata tarkasteltavaa asiaa unionin tuomioistuimen tuomioon asiassa Land Burgenland (47), sillä siinä tuomioistuin erotti toisistaan valtion toimenpiteet osakkeenomistajana ja viranomaisena.

46

47

| (89) | Asianomaiset osapuolet katsovat toimenpiteiden olleen suunniteltu niin, että niistä aiheutui mahdollisimman vähän kustannuksia ja että arvostettu tilintarkastus- ja neuvontayritys auttoi löytämään ratkaisun, jossa oli jäsenpankeille pienimmät kustannukset ja riskit. Tältä pohjalta FITD suunnitteli toimenpiteet, joiden avulla se vähensi jäsenpankeille koituvia kustannuksia huomattavasti likvidaation riskin välttämiseksi ja Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation mahdollisesti aiheuttamien negatiivisten ulkoisvaikutusten ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

(89)

Asianomaiset osapuolet katsovat toimenpiteiden olleen suunniteltu niin, että niistä aiheutui mahdollisimman vähän kustannuksia ja että arvostettu tilintarkastus- ja neuvontayritys auttoi löytämään ratkaisun, jossa oli jäsenpankeille pienimmät kustannukset ja riskit. Tältä pohjalta FITD suunnitteli toimenpiteet, joiden avulla se vähensi jäsenpankeille koituvia kustannuksia huomattavasti likvidaation riskin välttämiseksi ja Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation mahdollisesti aiheuttamien negatiivisten ulkoisvaikutusten ehkäisemiseksi.

| (90) | Arvioitaessa sitä, olivatko tukitoimenpiteiden kokonaiskustannukset FITD:lle alhaisemmat kuin Tercasin likvidaation tapauksessa, asianomaiset osapuolet toteavat, että [...] kertamaksulainojen luottoriskin takauksen kustannuksia ei olisi pitänyt sisällyttää komission tukitoimista tekemään kustannusarvioon. Niitä ei sisällytetty FITD:n arvioituihin kustannuksiin Tercasin likvidaation tapauksessa. Komission laskelma, jonka mukaan toimenpiteellä saavutetut säästöt olivat vain 3 miljoonaa euroa, on siten virheellinen. [...] raportissa, jossa määriteltiin ratkaisu, jonka kustannukset ja riskit olivat pienimmät FITD:lle ja sen jäsenpankeille, pakollisen hallinnollisen likvidaation arvioidut kustannukset eivät sisältäneet riskiä, joka liittyi noin 35 miljoonan euron suuruisiin [...] lainoihin. Jotta voidaan verrata oikein tallettajille maksettavien korvausten ja vaihtoehtoisen toimenpiteen skenaariota, ”vertailu elvytystoimenpiteen ja likvidaation välillä olisi tehtävä vähentäen [...] positio, jonka riskiä ei arvioitu likvidaation kustannuksia koskevassa arviossa” (48). Siitä saadaan seuraava vertailu: sitoumus pelastustoimenpiteessä on enintään 295 miljoonaa euroa ja likvidaation tapauksessa arvioidut kustannukset ovat 333 miljoonaa euroa (49). Näin ollen asianomaiset osapuolet toteavat, että todellinen ero kahden skenaarion välillä on vähintään 38 miljoonaa euroa. Tätä kantaa tukee niiden mukaan se tosiasia, että FITD:n takauksen kattamat lainat oli itse asiassa maksettu takaisin Tercasille (50). FITD ei maksanut mitään 35 miljoonan euron takauksesta, ja komissio erehtyi sisällyttäessään sen laskelmiinsa toimenpiteen kustannuksista. |
| --- | --- |

(90)

Arvioitaessa sitä, olivatko tukitoimenpiteiden kokonaiskustannukset FITD:lle alhaisemmat kuin Tercasin likvidaation tapauksessa, asianomaiset osapuolet toteavat, että [...] kertamaksulainojen luottoriskin takauksen kustannuksia ei olisi pitänyt sisällyttää komission tukitoimista tekemään kustannusarvioon. Niitä ei sisällytetty FITD:n arvioituihin kustannuksiin Tercasin likvidaation tapauksessa. Komission laskelma, jonka mukaan toimenpiteellä saavutetut säästöt olivat vain 3 miljoonaa euroa, on siten virheellinen. [...] raportissa, jossa määriteltiin ratkaisu, jonka kustannukset ja riskit olivat pienimmät FITD:lle ja sen jäsenpankeille, pakollisen hallinnollisen likvidaation arvioidut kustannukset eivät sisältäneet riskiä, joka liittyi noin 35 miljoonan euron suuruisiin [...] lainoihin. Jotta voidaan verrata oikein tallettajille maksettavien korvausten ja vaihtoehtoisen toimenpiteen skenaariota, ”vertailu elvytystoimenpiteen ja likvidaation välillä olisi tehtävä vähentäen [...] positio, jonka riskiä ei arvioitu likvidaation kustannuksia koskevassa arviossa” (48). Siitä saadaan seuraava vertailu: sitoumus pelastustoimenpiteessä on enintään 295 miljoonaa euroa ja likvidaation tapauksessa arvioidut kustannukset ovat 333 miljoonaa euroa (49). Näin ollen asianomaiset osapuolet toteavat, että todellinen ero kahden skenaarion välillä on vähintään 38 miljoonaa euroa. Tätä kantaa tukee niiden mukaan se tosiasia, että FITD:n takauksen kattamat lainat oli itse asiassa maksettu takaisin Tercasille (50). FITD ei maksanut mitään 35 miljoonan euron takauksesta, ja komissio erehtyi sisällyttäessään sen laskelmiinsa toimenpiteen kustannuksista.

48

49

50

| (91) | Samoin laskettaessa alhaisimpia kustannuksia verovapautuksesta kertynyttä 30 miljoonaa euroa ei pitäisi sisällyttää kokonaan kustannuksiin. FITD maksaisi kustannukset vain, jos komissio ei hyväksyisi verotoimenpidettä. |
| --- | --- |

(91)

Samoin laskettaessa alhaisimpia kustannuksia verovapautuksesta kertynyttä 30 miljoonaa euroa ei pitäisi sisällyttää kokonaan kustannuksiin. FITD maksaisi kustannukset vain, jos komissio ei hyväksyisi verotoimenpidettä.

| (92) | Asianomaiset osapuolet viittaavat likvidaatiosta aiheutuviin noin 1,9 miljardin euron kustannuksiin, joista vain osa olisi voitu saada takaisin ([...] raportissa ne on laskettu 1,5 miljardiksi euroksi). Ne toteavat, että 1,9 miljardin euron talletukset, joita talletusvakuusjärjestelmä ei olisi kattanut likvidaation tapauksessa, olisivat aiheuttaneet jäsenpankeille ja koko pankkijärjestelmälle leviämisriskin. Tällaisella riskillä olisi voinut olla valtavat oikeudelliset ja mainetta koskevat vaikutukset. Ne esittävät myös, että jos Tercas olisi asetettu pakolliseen hallinnolliseen likvidaatioon, mahdollisuudet saada takaisin osa alkuperäisistä kustannuksista, jotka arvioitiin 1,9 miljardiksi euroksi, olisivat vaarantuneet huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien korvausvaatimusten takia. |
| --- | --- |

(92)

Asianomaiset osapuolet viittaavat likvidaatiosta aiheutuviin noin 1,9 miljardin euron kustannuksiin, joista vain osa olisi voitu saada takaisin ([...] raportissa ne on laskettu 1,5 miljardiksi euroksi). Ne toteavat, että 1,9 miljardin euron talletukset, joita talletusvakuusjärjestelmä ei olisi kattanut likvidaation tapauksessa, olisivat aiheuttaneet jäsenpankeille ja koko pankkijärjestelmälle leviämisriskin. Tällaisella riskillä olisi voinut olla valtavat oikeudelliset ja mainetta koskevat vaikutukset. Ne esittävät myös, että jos Tercas olisi asetettu pakolliseen hallinnolliseen likvidaatioon, mahdollisuudet saada takaisin osa alkuperäisistä kustannuksista, jotka arvioitiin 1,9 miljardiksi euroksi, olisivat vaarantuneet huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien korvausvaatimusten takia.

| (93) | [...] raportti, jonka perusteella FITD laski alhaisimmat kustannukset, perustui kirjanpitotilanteeseen 31 päivänä joulukuuta 2013. Asianomaiset osapuolet kuitenkin toteavat, että BPB esitti FITD:lle päivitetyn arvioinnin likvidaation vaikutuksista 31 päivänä heinäkuuta 2014 eli päivänä, jolloin pidettiin ylimääräinen yhtiökokous Tercasin pääomapohjan vahvistamisesta ja jolloin tukitoimenpiteistä päätettiin virallisesti. Päivitetyssä arvioinnissa esitetyt kustannukset ovat [350–750] miljoonaa euroa. Ero sen ja tilanteeseen 31 päivänä joulukuuta 2013 perustuvassa raportissa olevan arvioinnin välillä johtuu niiden kirjanpitotietojen uudelleen luokittelusta, jotka oli luokiteltu ”sovitusti hoidetuiksi”31 päivänä joulukuuta 2013 ja ”järjestämättömiksi”31 päivänä heinäkuuta 2014, sekä niiden talletusten suuremmasta määrästä, jotka FITD:n olisi pitänyt maksaa takaisin. |
| --- | --- |

(93)

[...] raportti, jonka perusteella FITD laski alhaisimmat kustannukset, perustui kirjanpitotilanteeseen 31 päivänä joulukuuta 2013. Asianomaiset osapuolet kuitenkin toteavat, että BPB esitti FITD:lle päivitetyn arvioinnin likvidaation vaikutuksista 31 päivänä heinäkuuta 2014 eli päivänä, jolloin pidettiin ylimääräinen yhtiökokous Tercasin pääomapohjan vahvistamisesta ja jolloin tukitoimenpiteistä päätettiin virallisesti. Päivitetyssä arvioinnissa esitetyt kustannukset ovat [350–750] miljoonaa euroa. Ero sen ja tilanteeseen 31 päivänä joulukuuta 2013 perustuvassa raportissa olevan arvioinnin välillä johtuu niiden kirjanpitotietojen uudelleen luokittelusta, jotka oli luokiteltu ”sovitusti hoidetuiksi”31 päivänä joulukuuta 2013 ja ”järjestämättömiksi”31 päivänä heinäkuuta 2014, sekä niiden talletusten suuremmasta määrästä, jotka FITD:n olisi pitänyt maksaa takaisin.

| (94) | Nämä muut asianomaiset osapuolet torjuvat komission näkemyksen, että tukitoimenpiteiden väitettyjä kustannuksia FITD:lle olisi voitu vähentää edelleen kirjaamalla alas huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka. Hetkellä, jolloin FITD päätti toimia, huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan alaskirjaus ei ollut oikeudellisesti mahdollinen. Italian lainsäädännössä säädettiin velan alaskirjauksesta vain pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa. Jos tällaista alaskirjausta olisi yritetty, FITD:n jäsenille olisi koitunut välittömästi valtavat menot ilman varmuutta takaisinmaksusta. Riidat huonommassa etuoikeusasemassa olevien joukkovelkakirjojen haltijoiden kanssa olisivat lisänneet likvidaatiomenettelyn kustannuksia ja FITD:n jäsenten kustannuksia, koska likvidoitavien omaisuuserien arvo olisi laskenut. Tästä seuraavat heijastusvaikutukset olisivat heikentäneet asiakkaiden luottamusta sekä itse pankkijärjestelmän mainetta ja vakautta. Asianomaiset osapuolet esittävät myös, että suurin osa Tercasin huonommassa etuoikeusasemassa olevista velkojista oli yksittäisiä säästäjiä ja talletuksenhaltijoita ja että hallinnonhoitaja oli jo hyväksynyt ainoan mahdollisen vastuunjakotoimenpiteen huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille, mikä tarkoitti Banco Popolare Sc:n hallussa olevien joukkovelkakirjojen kuponkimaksujen lykkäystä. |
| --- | --- |

(94)

Nämä muut asianomaiset osapuolet torjuvat komission näkemyksen, että tukitoimenpiteiden väitettyjä kustannuksia FITD:lle olisi voitu vähentää edelleen kirjaamalla alas huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka. Hetkellä, jolloin FITD päätti toimia, huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan alaskirjaus ei ollut oikeudellisesti mahdollinen. Italian lainsäädännössä säädettiin velan alaskirjauksesta vain pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa. Jos tällaista alaskirjausta olisi yritetty, FITD:n jäsenille olisi koitunut välittömästi valtavat menot ilman varmuutta takaisinmaksusta. Riidat huonommassa etuoikeusasemassa olevien joukkovelkakirjojen haltijoiden kanssa olisivat lisänneet likvidaatiomenettelyn kustannuksia ja FITD:n jäsenten kustannuksia, koska likvidoitavien omaisuuserien arvo olisi laskenut. Tästä seuraavat heijastusvaikutukset olisivat heikentäneet asiakkaiden luottamusta sekä itse pankkijärjestelmän mainetta ja vakautta. Asianomaiset osapuolet esittävät myös, että suurin osa Tercasin huonommassa etuoikeusasemassa olevista velkojista oli yksittäisiä säästäjiä ja talletuksenhaltijoita ja että hallinnonhoitaja oli jo hyväksynyt ainoan mahdollisen vastuunjakotoimenpiteen huonommassa etuoikeusasemassa oleville velkojille, mikä tarkoitti Banco Popolare Sc:n hallussa olevien joukkovelkakirjojen kuponkimaksujen lykkäystä.

| (95) | Asianomaiset osapuolet esittävät myös, että [...] raportin analyysissa alhaisimmista kustannuksista valittiin skenaario, joka ei ollut pessimistisin. Likvidaation arvioidut kustannukset perustuivat a) mahdollisuuteen löytää osapuoli, joka haluaa ostaa joitakin sivukonttoreita myös likvidaation tapauksessa, ja b) niiden työntekijöiden irtisanomiseen, joita ei siirretä muualle, siten, että jokainen työntekijä saa 12 kuukauden irtisanomiskorvauksen. [...] raportti, jota FITD käytti toimenpidettä koskevan päätöksensä perustana, perustui keskivälin skenaarioon, mutta myös pahempien tilanteiden skenaarioita oli harkittu. |
| --- | --- |

(95)

Asianomaiset osapuolet esittävät myös, että [...] raportin analyysissa alhaisimmista kustannuksista valittiin skenaario, joka ei ollut pessimistisin. Likvidaation arvioidut kustannukset perustuivat a) mahdollisuuteen löytää osapuoli, joka haluaa ostaa joitakin sivukonttoreita myös likvidaation tapauksessa, ja b) niiden työntekijöiden irtisanomiseen, joita ei siirretä muualle, siten, että jokainen työntekijä saa 12 kuukauden irtisanomiskorvauksen. [...] raportti, jota FITD käytti toimenpidettä koskevan päätöksensä perustana, perustui keskivälin skenaarioon, mutta myös pahempien tilanteiden skenaarioita oli harkittu.

| (96) | Lisäksi on oletettava, että FITD:n toimenpide ei tuottanut Tercasille mitään etua, sillä se tapahtui samaan aikaan, kun BPB lisäsi Tercasin pääomaa, mikä oli rinnakkaista, merkittävää ja verrannollista FITD:n toiminnan kanssa. |
| --- | --- |

(96)

Lisäksi on oletettava, että FITD:n toimenpide ei tuottanut Tercasille mitään etua, sillä se tapahtui samaan aikaan, kun BPB lisäsi Tercasin pääomaa, mikä oli rinnakkaista, merkittävää ja verrannollista FITD:n toiminnan kanssa.

| (97) | Nämä seikat huomioon ottaen toteutettujen toimenpiteiden olisi katsottava olleen vähemmän kustannuksia ja riskejä aiheuttava ratkaisu FITD:n jäsenpankeille. |
| --- | --- |

(97)

Nämä seikat huomioon ottaen toteutettujen toimenpiteiden olisi katsottava olleen vähemmän kustannuksia ja riskejä aiheuttava ratkaisu FITD:n jäsenpankeille.

5.3   Soveltuvuus

Soveltuvuus

5.3.1   Italian huomautukset

Italian huomautukset

| (98) | Komissio ei saanut Italialta huomautuksia toteutettujen toimenpiteiden soveltuvuudesta. |
| --- | --- |

(98)

Komissio ei saanut Italialta huomautuksia toteutettujen toimenpiteiden soveltuvuudesta.

5.3.2   Banca d'Italian huomautukset

Banca d'Italian huomautukset

| (99) | Komissio ei saanut Banca d'Italialta huomautuksia toteutettujen toimenpiteiden soveltuvuudesta. |
| --- | --- |

(99)

Komissio ei saanut Banca d'Italialta huomautuksia toteutettujen toimenpiteiden soveltuvuudesta.

5.3.3   Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

Muiden asianomaisten osapuolten huomautukset

| (100) | Asianomaiset osapuolet toteavat, että vaikka toimenpiteet olisivatkin valtiontukea, ne soveltuisivat sisämarkkinoille. Ne katsovat, että Tercas voi rakenneuudistussuunnitelman avulla saavuttaa jälleen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, että FITD:n toiminta on rajoittunut välttämättömään ja että toimilla rajoitetaan mahdollisia vaikutuksia markkinoiden kilpailurakenteeseen. |
| --- | --- |

(100)

Asianomaiset osapuolet toteavat, että vaikka toimenpiteet olisivatkin valtiontukea, ne soveltuisivat sisämarkkinoille. Ne katsovat, että Tercas voi rakenneuudistussuunnitelman avulla saavuttaa jälleen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, että FITD:n toiminta on rajoittunut välttämättömään ja että toimilla rajoitetaan mahdollisia vaikutuksia markkinoiden kilpailurakenteeseen.

| (101) | Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta asianomaiset osapuolet toteavat, että hallinnonhoitaja toimi korjatakseen puutteet Tercasin organisaatiossa ja sisäisessä valvontajärjestelmässä. Hän keskitti huomionsa hallinnon poikkeamiin (luotto, pääomasijoitukset ja riita-asiat) sekä siihen liittyvien riskien oikeaan arvostukseen (kyseenalaiset tulokset, alaskirjaukset ja varaukset). Hallinnonhoitaja vähensi velkaantumista asteittain kattaakseen rahoituksen huomattavan vähennyksen, mikä johtui asiakaskunnan supistumisesta. Hän rationalisoi rakenteita (liiketoimintamallin tarkistus ja tiettyjen sivukonttorien sulkeminen, henkilöstön vähentämissuunnitelma, organisaatiorakenteiden yksinkertaistaminen ja hallintomenojen vähentäminen) hillitäkseen kustannuksia huomattavasti rakenteelliselta pohjalta. FITD:n ja BPB:n toteuttama Tercasin pääomitus oli paras tapa korjata likviditeettivaje nopeasti. BPB otti Tercasin elpymiseen liittyvän liiketoimintariskin antamalla paljon rahoitusta ja muita resursseja varmistaakseen sen liiketoimintasuunnitelman menestyksen. |
| --- | --- |

(101)

Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta asianomaiset osapuolet toteavat, että hallinnonhoitaja toimi korjatakseen puutteet Tercasin organisaatiossa ja sisäisessä valvontajärjestelmässä. Hän keskitti huomionsa hallinnon poikkeamiin (luotto, pääomasijoitukset ja riita-asiat) sekä siihen liittyvien riskien oikeaan arvostukseen (kyseenalaiset tulokset, alaskirjaukset ja varaukset). Hallinnonhoitaja vähensi velkaantumista asteittain kattaakseen rahoituksen huomattavan vähennyksen, mikä johtui asiakaskunnan supistumisesta. Hän rationalisoi rakenteita (liiketoimintamallin tarkistus ja tiettyjen sivukonttorien sulkeminen, henkilöstön vähentämissuunnitelma, organisaatiorakenteiden yksinkertaistaminen ja hallintomenojen vähentäminen) hillitäkseen kustannuksia huomattavasti rakenteelliselta pohjalta. FITD:n ja BPB:n toteuttama Tercasin pääomitus oli paras tapa korjata likviditeettivaje nopeasti. BPB otti Tercasin elpymiseen liittyvän liiketoimintariskin antamalla paljon rahoitusta ja muita resursseja varmistaakseen sen liiketoimintasuunnitelman menestyksen.

| (102) | BPB toteaa myös kehittäneensä toimintastrategian, joka perustui luotto- ja talletusmarginaalien parantamiseen (51), kustannusten rationalisointiin (52), ryhmän sisäisten synergioiden kehittämiseen, luoton laadun tarkkaan seurantaan, arvoltaan alentuneiden saatavien hallinnan optimointiin myymällä järjestämättömiä lainoja, maksuvalmiusprofiilien vahvistamiseen (53) ja hallintoresurssien käyttöön. Elvytyssuunnitelman rakenteelliset elementit kehitettiin BPB:n liiketoimintasuunnitelmassa vuosille 2015–2019. Kyseiset elementit kertovat johdonmukaisista toimista Tercasin kannattavuuden palauttamiseksi. Yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman puuttumisen ei pitäisi estää komissiota antamasta myönteistä arviota ”yleisistä ohjelmista”, jotka ovat ”johdonmukaisesti samansuuntaisia” (54). |
| --- | --- |

(102)

BPB toteaa myös kehittäneensä toimintastrategian, joka perustui luotto- ja talletusmarginaalien parantamiseen (51), kustannusten rationalisointiin (52), ryhmän sisäisten synergioiden kehittämiseen, luoton laadun tarkkaan seurantaan, arvoltaan alentuneiden saatavien hallinnan optimointiin myymällä järjestämättömiä lainoja, maksuvalmiusprofiilien vahvistamiseen (53) ja hallintoresurssien käyttöön. Elvytyssuunnitelman rakenteelliset elementit kehitettiin BPB:n liiketoimintasuunnitelmassa vuosille 2015–2019. Kyseiset elementit kertovat johdonmukaisista toimista Tercasin kannattavuuden palauttamiseksi. Yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman puuttumisen ei pitäisi estää komissiota antamasta myönteistä arviota ”yleisistä ohjelmista”, jotka ovat ”johdonmukaisesti samansuuntaisia” (54).

51

52

järjestämättömiä lainoja

53

54

| (103) | Toimenpide oli rajoitettu välttämättömään 1) johdanto-osan 90–93 kappaleessa mainituista syistä, 2) koska se oli ainoa toteuttamiskelpoinen vaihtoehto ja 3) koska FITD osallistui vain osittain negatiivisen oman pääoman ratkaisuun ja vakavaraisuuden vähimmäisasteen palauttamiseen. Asianomaiset osapuolet toteavat, että kun otetaan huomioon Tercasin tappioiden koko, BPB:llä ei ollut edullisempaa vaihtoehtoa Tercasin ostamiseen huolimatta siitä, että hallinnonhoitaja pyrki löytämään muita ostajia (55). Pyrkimyksen pitää kustannukset mahdollisimman pieninä vahvistaa myös se seikka, että päästäkseen sopimukseen Tercasin negatiivisen oman pääoman todellisesta määrästä osapuolet turvautuivat välimiesmenettelyyn, joka johti BPB:n vaatiman kokonaismäärän vähenemiseen [300–800] miljoonasta eurosta 265 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(103)

Toimenpide oli rajoitettu välttämättömään 1) johdanto-osan 90–93 kappaleessa mainituista syistä, 2) koska se oli ainoa toteuttamiskelpoinen vaihtoehto ja 3) koska FITD osallistui vain osittain negatiivisen oman pääoman ratkaisuun ja vakavaraisuuden vähimmäisasteen palauttamiseen. Asianomaiset osapuolet toteavat, että kun otetaan huomioon Tercasin tappioiden koko, BPB:llä ei ollut edullisempaa vaihtoehtoa Tercasin ostamiseen huolimatta siitä, että hallinnonhoitaja pyrki löytämään muita ostajia (55). Pyrkimyksen pitää kustannukset mahdollisimman pieninä vahvistaa myös se seikka, että päästäkseen sopimukseen Tercasin negatiivisen oman pääoman todellisesta määrästä osapuolet turvautuivat välimiesmenettelyyn, joka johti BPB:n vaatiman kokonaismäärän vähenemiseen [300–800] miljoonasta eurosta 265 miljoonaan euroon.

55

| (104) | Toimenpiteen kustannuksia rajoitettiin myös vastuunjakomekanismilla. Osakepääoma laskettiin nollaan, ja sen seurauksena osakkeenomistajat menettivät koko sijoituksensa. Sen lisäksi toissijaisten velkakirjojen kuponkimaksut keskeytettiin mahdollisuuksien mukaan. Asianomaiset osapuolet toteavat, että muunlaisia uhrauksia huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoiden puolelta ei voitu laillisesti toteuttaa, koska voimassa olevan lain mukaan huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkakirjojen haltijat voidaan pakottaa jakamaan tappioita vain pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa. Se tosiseikka, ettei huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoita voitu rasittaa enempää, ei kuitenkaan lisännyt julkisen talouden kustannuksia, sillä toimenpiteessä käytetyt varat saatiin kokonaan yksityisiltä osapuolilta. Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoiden uhraaminen olisi myös voinut luoda lisäkustannuksia ja merkittäviä riskejä FITD:n jäsenpankeille. Tällaisia huonoja puolia olisivat olleet Tercasin hajoamisen seurauksena Tercasin asiakkaiden käynnistämiin oikeustoimiin liittyvät riskit sekä kielteinen vaikutus Tercasin maineeseen ja pankkijärjestelmän yleiseen vakauteen. Se, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoita ei rasitettu enempää, ei aiheuttanut moraalikatoa, sillä negatiivisen oman pääoman kattamisen kustannukset menivät kokonaan pankkijärjestelmälle ilman lisäkustannuksia veronmaksajille. |
| --- | --- |

(104)

Toimenpiteen kustannuksia rajoitettiin myös vastuunjakomekanismilla. Osakepääoma laskettiin nollaan, ja sen seurauksena osakkeenomistajat menettivät koko sijoituksensa. Sen lisäksi toissijaisten velkakirjojen kuponkimaksut keskeytettiin mahdollisuuksien mukaan. Asianomaiset osapuolet toteavat, että muunlaisia uhrauksia huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoiden puolelta ei voitu laillisesti toteuttaa, koska voimassa olevan lain mukaan huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkakirjojen haltijat voidaan pakottaa jakamaan tappioita vain pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa. Se tosiseikka, ettei huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoita voitu rasittaa enempää, ei kuitenkaan lisännyt julkisen talouden kustannuksia, sillä toimenpiteessä käytetyt varat saatiin kokonaan yksityisiltä osapuolilta. Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoiden uhraaminen olisi myös voinut luoda lisäkustannuksia ja merkittäviä riskejä FITD:n jäsenpankeille. Tällaisia huonoja puolia olisivat olleet Tercasin hajoamisen seurauksena Tercasin asiakkaiden käynnistämiin oikeustoimiin liittyvät riskit sekä kielteinen vaikutus Tercasin maineeseen ja pankkijärjestelmän yleiseen vakauteen. Se, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen haltijoita ei rasitettu enempää, ei aiheuttanut moraalikatoa, sillä negatiivisen oman pääoman kattamisen kustannukset menivät kokonaan pankkijärjestelmälle ilman lisäkustannuksia veronmaksajille.

| (105) | Asianomaiset osapuolet toteavat, että huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuttamatta tai alaskirjaamatta jättämisessä noudatettiin pankkitiedonannon 42 kohtaa, jossa todetaan, että tallettajien suorittamat maksut eivät ole pakollinen osa vastuunjakoa. Siinä noudatettiin myös tiedonannon 45 kohtaa, jossa sallitaan poikkeus huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuttamista tai alaskirjausta koskevaan periaatteeseen, ”jos kyseisten toimien toteuttaminen vaarantaisi rahoitusvakauden tai johtaisi kohtuuttomaan lopputulokseen”. |
| --- | --- |

(105)

Asianomaiset osapuolet toteavat, että huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuttamatta tai alaskirjaamatta jättämisessä noudatettiin pankkitiedonannon 42 kohtaa, jossa todetaan, että tallettajien suorittamat maksut eivät ole pakollinen osa vastuunjakoa. Siinä noudatettiin myös tiedonannon 45 kohtaa, jossa sallitaan poikkeus huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuttamista tai alaskirjausta koskevaan periaatteeseen, ”jos kyseisten toimien toteuttaminen vaarantaisi rahoitusvakauden tai johtaisi kohtuuttomaan lopputulokseen”.

| (106) | Asianomaiset osapuolet toteavat vielä, että tuoton puuttuminen tai riittämättömyys voidaan hyväksyä, jos, kuten tässä tapauksessa, se katetaan perusteellisella ja laajalla rakenneuudistuksella ja sen perusteena on ostajan etsiminen kriisissä olevalle pankille. |
| --- | --- |

(106)

Asianomaiset osapuolet toteavat vielä, että tuoton puuttuminen tai riittämättömyys voidaan hyväksyä, jos, kuten tässä tapauksessa, se katetaan perusteellisella ja laajalla rakenneuudistuksella ja sen perusteena on ostajan etsiminen kriisissä olevalle pankille.

| (107) | Toimenpide ei myöskään vääristä sisämarkkinoita, koska






  1) | Tercasin toimet olivat pieniä ja maantieteellisesti rajattuja; |
| --- | --- | --- |

(107)

Toimenpide ei myöskään vääristä sisämarkkinoita, koska

1)

Tercasin toimet olivat pieniä ja maantieteellisesti rajattuja;

| 2) | BPB oli ainoa toimija, joka oli aidosti kiinnostunut sijoittamaan pääomaa Tercasiin, ja komissio on katsonut, että kaatuvan pankin, jonka toimintaan mahdollinen tuki menee, myynti yksityiselle markkinatoimijalle avoimella myyntiprosessilla lieventää mahdollista kilpailun vääristymää (56); |
| --- | --- |

2)

BPB oli ainoa toimija, joka oli aidosti kiinnostunut sijoittamaan pääomaa Tercasiin, ja komissio on katsonut, että kaatuvan pankin, jonka toimintaan mahdollinen tuki menee, myynti yksityiselle markkinatoimijalle avoimella myyntiprosessilla lieventää mahdollista kilpailun vääristymää (56);

56

| 3) | Tercasin rakenneuudistussuunnitelma oli riittävän laaja ja mahdollisti Tercasin yhdistämisen BPB:hen. |
| --- | --- |

3)

Tercasin rakenneuudistussuunnitelma oli riittävän laaja ja mahdollisti Tercasin yhdistämisen BPB:hen.

| (108) | Tercasin siirto BPB:hen oli ainoa toteuttamiskelpoinen vaihtoehto Italian valvontaviranomaisen käsittelemän asian ratkaisemiseksi ja mahdollisen kilpailun vääristymisen ehkäisemiseksi. Rakenneuudistustoimi edellytti Tercasin pääomarakenteen perusteellista muutosta ja BPB:n pääoman huomattavaa korotusta. |
| --- | --- |

(108)

Tercasin siirto BPB:hen oli ainoa toteuttamiskelpoinen vaihtoehto Italian valvontaviranomaisen käsittelemän asian ratkaisemiseksi ja mahdollisen kilpailun vääristymisen ehkäisemiseksi. Rakenneuudistustoimi edellytti Tercasin pääomarakenteen perusteellista muutosta ja BPB:n pääoman huomattavaa korotusta.

| (109) | Asianomaiset osapuolet esittävät komission aikaisempien päätösten (57) perusteella myös, että Tercasin pääomarakenteen muutos ja sen liittäminen BPB:hen sen jälkeen, kun FITD oli vastikkeetta kattanut sen negatiivisen oman pääoman, voidaan perustella sillä, että näitä toimia tarvittiin varmistamaan yrityksen omaisuuden siirto ja pankin perusteellisen ja laajan rakenneuudistuksen toteutus. Tarkasteltavassa asiassa mikään vaihtoehdoista, joilla Tercasin vakava kriisi olisi voitu ratkaista, ei olisi taannut tuottoa. Jos FITD olisi vaatinut tuottoa, Tercasin pääomatilanne olisi huonontunut, mikä olisi nostanut hintaa ostajapankille. |
| --- | --- |

(109)

Asianomaiset osapuolet esittävät komission aikaisempien päätösten (57) perusteella myös, että Tercasin pääomarakenteen muutos ja sen liittäminen BPB:hen sen jälkeen, kun FITD oli vastikkeetta kattanut sen negatiivisen oman pääoman, voidaan perustella sillä, että näitä toimia tarvittiin varmistamaan yrityksen omaisuuden siirto ja pankin perusteellisen ja laajan rakenneuudistuksen toteutus. Tarkasteltavassa asiassa mikään vaihtoehdoista, joilla Tercasin vakava kriisi olisi voitu ratkaista, ei olisi taannut tuottoa. Jos FITD olisi vaatinut tuottoa, Tercasin pääomatilanne olisi huonontunut, mikä olisi nostanut hintaa ostajapankille.

57

6.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

6.1   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

| (110) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Kaikkien näiden ehtojen on täytyttävä, ja siten komission on arvioitava, ovatko ne täyttyneet FITD:n toimenpiteiden tapauksessa. |
| --- | --- |

(110)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Kaikkien näiden ehtojen on täytyttävä, ja siten komission on arvioitava, ovatko ne täyttyneet FITD:n toimenpiteiden tapauksessa.

| (111) | Italia ei ilmoittanut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 4 kappaleessa mainitusta verovapautusjärjestelystä. Komissiolla tällä hetkellä olevien tietojen perusteella järjestelyä ei sovellettu tarkasteltavana olevassa asiassa. Siten verovapautusjärjestely jää tämän päätöksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(111)

Italia ei ilmoittanut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 4 kappaleessa mainitusta verovapautusjärjestelystä. Komissiolla tällä hetkellä olevien tietojen perusteella järjestelyä ei sovellettu tarkasteltavana olevassa asiassa. Siten verovapautusjärjestely jää tämän päätöksen soveltamisalan ulkopuolelle.

6.1.1   Valtion varat ja valtion toimenpide

Valtion varat ja valtion toimenpide

| (112) | Unionin tuomioistuin on toistuvasti vahvistanut, että kaikki rahavarat, joita viranomaiset mahdollisesti käyttävät tosiasiallisesti käyttää yritysten tukemiseen, kuuluvat valtiontukien valvonnan piiriin riippumatta siitä, kuuluvatko ne pysyvästi valtion omaisuuteen. Pakolliset maksut, joita määrätään, hallinnoidaan ja jaetaan lain tai muiden julkisten sääntöjen mukaan, ovat merkki valtion varoista, vaikka viranomaiset eivät hallinnoi niitä (58). Se tosiasia, että resurssit rahoitetaan yksityisillä maksuilla, ei sulje pois sitä, että ne katsotaan julkisiksi. Olennainen tekijä ei ole varojen välitön lähde, vaan se, kuinka paljon viranomainen osallistuu toimenpiteiden ja niiden rahoitusmenettelyjen määrittelyyn (59). |
| --- | --- |

(112)

Unionin tuomioistuin on toistuvasti vahvistanut, että kaikki rahavarat, joita viranomaiset mahdollisesti käyttävät tosiasiallisesti käyttää yritysten tukemiseen, kuuluvat valtiontukien valvonnan piiriin riippumatta siitä, kuuluvatko ne pysyvästi valtion omaisuuteen. Pakolliset maksut, joita määrätään, hallinnoidaan ja jaetaan lain tai muiden julkisten sääntöjen mukaan, ovat merkki valtion varoista, vaikka viranomaiset eivät hallinnoi niitä (58). Se tosiasia, että resurssit rahoitetaan yksityisillä maksuilla, ei sulje pois sitä, että ne katsotaan julkisiksi. Olennainen tekijä ei ole varojen välitön lähde, vaan se, kuinka paljon viranomainen osallistuu toimenpiteiden ja niiden rahoitusmenettelyjen määrittelyyn (59).

58

59

| (113) | Lisäksi on muistettava, että kuten unionin tuomioistuin huomautti asioissa Ladbroke (60), Stardust Marine ja Doux Élevage, varat, jotka ovat jatkuvasti valtion valvonnassa ja siis viranomaisten käytettävissä, luokitellaan valtion varoiksi. |
| --- | --- |

(113)

Lisäksi on muistettava, että kuten unionin tuomioistuin huomautti asioissa Ladbroke (60), Stardust Marine ja Doux Élevage, varat, jotka ovat jatkuvasti valtion valvonnassa ja siis viranomaisten käytettävissä, luokitellaan valtion varoiksi.

60

| (114) | Asiassa Doux Élevage toimialakohtaisen järjestön toimet rahoitettiin valtion määräämillä pakollisilla maksuilla; unionin tuomioistuin katsoi, ettei voitu päätellä, että järjestön toimenpiteet olivat valtion toimenpiteitä. Tuomioistuin totesi, että varojen käytön tavoitteet olivat kokonaan järjestön määrittelemiä, ja että maksujen pakollisuuden edellytyksenä kyseisessä tapauksessa ei ollut ”viranomaisten vahvistamien ja määrittelemien konkreettisten poliittisten päämäärien tavoitteleminen”. Valtio vain tarkasti toimialakohtaisen järjestön maksujen keruun pätevyyden ja laillisuuden eli menettelypuitteet, eikä sillä ollut valtaa varojen hallinnointiin. |
| --- | --- |

(114)

Asiassa Doux Élevage toimialakohtaisen järjestön toimet rahoitettiin valtion määräämillä pakollisilla maksuilla; unionin tuomioistuin katsoi, ettei voitu päätellä, että järjestön toimenpiteet olivat valtion toimenpiteitä. Tuomioistuin totesi, että varojen käytön tavoitteet olivat kokonaan järjestön määrittelemiä, ja että maksujen pakollisuuden edellytyksenä kyseisessä tapauksessa ei ollut ”viranomaisten vahvistamien ja määrittelemien konkreettisten poliittisten päämäärien tavoitteleminen”. Valtio vain tarkasti toimialakohtaisen järjestön maksujen keruun pätevyyden ja laillisuuden eli menettelypuitteet, eikä sillä ollut valtaa varojen hallinnointiin.

| (115) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä toimenpide katsotaan siis valtion toimenpiteeksi ja valtion varoista rahoitetuksi, jos indikaattorit osoittavat valtiolla olevan kansallisen lainsäädännön mukaan valvonta- ja vaikutusvaltaa siihen, että yksityisen elimen varojen käyttö täyttää yleiseen etuun liittyvän tavoitteen, joka kyseiselle elimelle on annettu. |
| --- | --- |

(115)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä toimenpide katsotaan siis valtion toimenpiteeksi ja valtion varoista rahoitetuksi, jos indikaattorit osoittavat valtiolla olevan kansallisen lainsäädännön mukaan valvonta- ja vaikutusvaltaa siihen, että yksityisen elimen varojen käyttö täyttää yleiseen etuun liittyvän tavoitteen, joka kyseiselle elimelle on annettu.

| (116) | Asiassa Stardust Marine unionin tuomioistuin katsoi myös, että ensi näkemältä itsenäiseltä vaikuttaneen elimen, joka ei ollut osa valtiota, tukitoimenpiteen katsominen valtion toimenpiteeksi voitiin päätellä indikaattoreista asian olosuhteiden perusteella. Yksi tällainen indikaattori on se, että kyseinen elin ei voi tehdä päätöstä, johon väitetään liittyvän valtiontukea, ottamatta huomioon viranomaisten ohjeita. Muutkin indikaattorit voivat tietyissä olosuhteissa olla tarpeellisia pääteltäessä, että yrityksen toteuttama tukitoimenpide oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(116)

Asiassa Stardust Marine unionin tuomioistuin katsoi myös, että ensi näkemältä itsenäiseltä vaikuttaneen elimen, joka ei ollut osa valtiota, tukitoimenpiteen katsominen valtion toimenpiteeksi voitiin päätellä indikaattoreista asian olosuhteiden perusteella. Yksi tällainen indikaattori on se, että kyseinen elin ei voi tehdä päätöstä, johon väitetään liittyvän valtiontukea, ottamatta huomioon viranomaisten ohjeita. Muutkin indikaattorit voivat tietyissä olosuhteissa olla tarpeellisia pääteltäessä, että yrityksen toteuttama tukitoimenpide oli valtiontukea.

| (117) | Kun tarkastellaan toimenpiteitä, joista komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn tässä asiassa, on muistettava, että direktiivissä 94/19/EY unionin lainsäädäntöön sisällytettiin talletusvakuusjärjestelmät, joiden poliittisena tarkoituksena on ylläpitää ja lisätä ”pankkijärjestelmän vakautta” (61) ja joille on annettu valtuudet suojella tallettajia (62). Direktiivissä 94/19/EY jäsenvaltioita vaaditaan ottamaan käyttöön yksi tai useampi talletusvakuusjärjestelmä, josta maksetaan korvauksia tallettajille siinä tapauksessa, että luottolaitos kaatuu. Direktiivissä 94/19/EY ei mainita muunlaisia toimenpiteitä, joten jäsenvaltiot voivat itse päättää, antavatko ne talletusvakuusjärjestelmien laajentaa toimintaansa muuhunkin kuin korvauksiin ja käyttää käytettävissään olevia varoja muullakin tavoin. |
| --- | --- |

(117)

Kun tarkastellaan toimenpiteitä, joista komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn tässä asiassa, on muistettava, että direktiivissä 94/19/EY unionin lainsäädäntöön sisällytettiin talletusvakuusjärjestelmät, joiden poliittisena tarkoituksena on ylläpitää ja lisätä ”pankkijärjestelmän vakautta” (61) ja joille on annettu valtuudet suojella tallettajia (62). Direktiivissä 94/19/EY jäsenvaltioita vaaditaan ottamaan käyttöön yksi tai useampi talletusvakuusjärjestelmä, josta maksetaan korvauksia tallettajille siinä tapauksessa, että luottolaitos kaatuu. Direktiivissä 94/19/EY ei mainita muunlaisia toimenpiteitä, joten jäsenvaltiot voivat itse päättää, antavatko ne talletusvakuusjärjestelmien laajentaa toimintaansa muuhunkin kuin korvauksiin ja käyttää käytettävissään olevia varoja muullakin tavoin.

61

62

| (118) | Sama tilanne säilyy direktiivissä 2014/49/EU, joka on kuitenkin yksiselitteisempi tällaisten vaihtoehtoisten toimien luonteen osalta. Niiden tavoitteena on oltava luottolaitoksen kaatumisen estäminen, jotta vältetään ”tallettajille maksettavista korvauksista aiheutuvat kustannukset” mutta myös ”luottolaitoksen maksukyvyttömyyden kokonaistaloudelliset kustannukset” sekä ”muut kielteiset vaikutukset”, kuten ”kielteiset vaikutukset rahoitusvakauteen sekä tallettajien luottamukseen” (63). |
| --- | --- |

(118)

Sama tilanne säilyy direktiivissä 2014/49/EU, joka on kuitenkin yksiselitteisempi tällaisten vaihtoehtoisten toimien luonteen osalta. Niiden tavoitteena on oltava luottolaitoksen kaatumisen estäminen, jotta vältetään ”tallettajille maksettavista korvauksista aiheutuvat kustannukset” mutta myös ”luottolaitoksen maksukyvyttömyyden kokonaistaloudelliset kustannukset” sekä ”muut kielteiset vaikutukset”, kuten ”kielteiset vaikutukset rahoitusvakauteen sekä tallettajien luottamukseen” (63).

63

| (119) | Direktiivin 2014/49/EU mukaan jäsenvaltiot voivat sallia talletusvakuusjärjestelmiä käytettävän niin, että katetut talletukset säilyvät tallettajien saatavilla sekä alustavassa toiminnan jatkuvuuden vaiheessa että kansallisen maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä (64). Komissio huomauttaa, että toisin kuin muut asianomaiset osapuolet esittävät johdanto-osan 79 kappaleessa, talletusvakuusjärjestelmän toteuttamat vaihtoehtoiset toimet voidaan katsoa tueksi riippumatta siitä, onko niillä pyritty estämään luottolaitoksen kaatuminen vai onko ne toteutettu likvidaation yhteydessä. |
| --- | --- |

(119)

Direktiivin 2014/49/EU mukaan jäsenvaltiot voivat sallia talletusvakuusjärjestelmiä käytettävän niin, että katetut talletukset säilyvät tallettajien saatavilla sekä alustavassa toiminnan jatkuvuuden vaiheessa että kansallisen maksukyvyttömyysmenettelyn yhteydessä (64). Komissio huomauttaa, että toisin kuin muut asianomaiset osapuolet esittävät johdanto-osan 79 kappaleessa, talletusvakuusjärjestelmän toteuttamat vaihtoehtoiset toimet voidaan katsoa tueksi riippumatta siitä, onko niillä pyritty estämään luottolaitoksen kaatuminen vai onko ne toteutettu likvidaation yhteydessä.

64

| (120) | Talletusten ja tallettajien suojelu on erityisasemassa Italian kansallisessa lainsäädännössä: Italian perustuslain 47 §:n mukaan ”tasavalta ... suojelee kaiken tyyppisiä säästöjä” (65). Banca d'Italia on julkisoikeudellinen elin, ja jo yksin siitä syystä sen toiminta on jäsenvaltion toimintaa eikä jää SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle sillä perusteella, että se on perustuslain mukaan riippumaton (66). Sen tehtävänä on suojella Italian pankkijärjestelmän vakautta (67) ja tallettajia (68). |
| --- | --- |

(120)

Talletusten ja tallettajien suojelu on erityisasemassa Italian kansallisessa lainsäädännössä: Italian perustuslain 47 §:n mukaan ”tasavalta ... suojelee kaiken tyyppisiä säästöjä” (65). Banca d'Italia on julkisoikeudellinen elin, ja jo yksin siitä syystä sen toiminta on jäsenvaltion toimintaa eikä jää SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle sillä perusteella, että se on perustuslain mukaan riippumaton (66). Sen tehtävänä on suojella Italian pankkijärjestelmän vakautta (67) ja tallettajia (68).

65

66

67

68

| (121) | Kun otetaan huomioon pankkitoimintalain 96 a §, edellä esitetty on tulkittava tallettajien suojelua koskevan julkisen tehtävän erityiseksi määritelmäksi, jota sovelletaan Italiassa tunnustettuihin talletusvakuusjärjestelmiin. Sisällyttämällä lakiin 96 a §:n 1 momentin viimeisen virkkeen, jonka mukaan talletusvakuusjärjestelmät voivat osallistua muun tyyppisiin ja muotoisiin toimenpiteisiin tallettajille maksettavien korvausten lisäksi, Italian viranomaiset ovat päättäneet antaa tunnustettujen talletusvakuusjärjestelmien käyttää jäsenpankeilta kerättyjä varoja erilaisiin toimiin. Pankkitoimintalain 96 a § on siis perusta FITD:n tunnustukselle pakolliseksi talletusvakuusjärjestelmäksi Italiassa ja antaa samalla FITD:lle vallan toteuttaa tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(121)

Kun otetaan huomioon pankkitoimintalain 96 a §, edellä esitetty on tulkittava tallettajien suojelua koskevan julkisen tehtävän erityiseksi määritelmäksi, jota sovelletaan Italiassa tunnustettuihin talletusvakuusjärjestelmiin. Sisällyttämällä lakiin 96 a §:n 1 momentin viimeisen virkkeen, jonka mukaan talletusvakuusjärjestelmät voivat osallistua muun tyyppisiin ja muotoisiin toimenpiteisiin tallettajille maksettavien korvausten lisäksi, Italian viranomaiset ovat päättäneet antaa tunnustettujen talletusvakuusjärjestelmien käyttää jäsenpankeilta kerättyjä varoja erilaisiin toimiin. Pankkitoimintalain 96 a § on siis perusta FITD:n tunnustukselle pakolliseksi talletusvakuusjärjestelmäksi Italiassa ja antaa samalla FITD:lle vallan toteuttaa tukitoimenpiteitä.

| (122) | Tästä näkökulmasta se, että FITD on perustettu yksityisoikeuden alaiseksi konsortioksi (69), on epäolennainen, sillä pelkästään se, että elin on perustettu yleislainsäädännön mukaan, ei riitä sulkemaan pois mahdollisuutta katsoa tällaisen elimen tukitoimenpidettä valtion toimenpiteeksi, kuten unionin tuomioistuin totesi asiassa Stardust Marine. FITD:n tavoitteet – jäsenten yhteisten etujen tavoittelu vahvistamalla talletusten turvallisuutta ja suojelemalla pankkijärjestelmän mainetta – ovat selvästi yhtenevät yleisen edun kanssa. Se ei välttämättä tarkoita, että yritys voi tehdä päätöksensä ottamatta huomioon viranomaisten vaatimuksia. Valtion vaikutuksen ei myöskään tarvitse olla seurausta viranomaisen oikeudellisesti sitovasta säädöksestä. Yrityksen riippumattomuus ei periaatteessa estä valtion osallistumista sen toimintaan käytännössä. |
| --- | --- |

(122)

Tästä näkökulmasta se, että FITD on perustettu yksityisoikeuden alaiseksi konsortioksi (69), on epäolennainen, sillä pelkästään se, että elin on perustettu yleislainsäädännön mukaan, ei riitä sulkemaan pois mahdollisuutta katsoa tällaisen elimen tukitoimenpidettä valtion toimenpiteeksi, kuten unionin tuomioistuin totesi asiassa Stardust Marine. FITD:n tavoitteet – jäsenten yhteisten etujen tavoittelu vahvistamalla talletusten turvallisuutta ja suojelemalla pankkijärjestelmän mainetta – ovat selvästi yhtenevät yleisen edun kanssa. Se ei välttämättä tarkoita, että yritys voi tehdä päätöksensä ottamatta huomioon viranomaisten vaatimuksia. Valtion vaikutuksen ei myöskään tarvitse olla seurausta viranomaisen oikeudellisesti sitovasta säädöksestä. Yrityksen riippumattomuus ei periaatteessa estä valtion osallistumista sen toimintaan käytännössä.

69

| (123) | Joka tapauksessa unionin ja Italian lainsäädännössä Banca d'Italialle annetaan valta ja keinot varmistaa, että FITD:n toimet pankkitoimintalain mukaan tunnustettuna talletusvakuusjärjestelmänä ovat julkisen tehtävän mukaisia ja edistävät tallettajien suojelua. Tämä käy ilmi pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin johdantolauseesta, jossa olevaa luetteloa Banca d'Italian kaikista valtuuksista Italian talletusvakuusjärjestelmien suhteen edeltää lausunto, että kyseisiä valtuuksia on käytettävä ottaen huomioon tallettajien suojelu ja pankkijärjestelmän vakaus. |
| --- | --- |

(123)

Joka tapauksessa unionin ja Italian lainsäädännössä Banca d'Italialle annetaan valta ja keinot varmistaa, että FITD:n toimet pankkitoimintalain mukaan tunnustettuna talletusvakuusjärjestelmänä ovat julkisen tehtävän mukaisia ja edistävät tallettajien suojelua. Tämä käy ilmi pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin johdantolauseesta, jossa olevaa luetteloa Banca d'Italian kaikista valtuuksista Italian talletusvakuusjärjestelmien suhteen edeltää lausunto, että kyseisiä valtuuksia on käytettävä ottaen huomioon tallettajien suojelu ja pankkijärjestelmän vakaus.

| (124) | Tämän näytön perusteella ja toisin kuin asiassa Doux Élevage, jossa julkishallinnon jälkikäteen antama hyväksyntä koski ainoastaan menettelytapoja, Banca d'Italian on hyväksyttävä FITD:n kaikki toimenpiteet arvioiden ovatko ne pankkitoimintalaissa FITD:lle säädetyn julkisen tehtävän mukaisia. |
| --- | --- |

(124)

Tämän näytön perusteella ja toisin kuin asiassa Doux Élevage, jossa julkishallinnon jälkikäteen antama hyväksyntä koski ainoastaan menettelytapoja, Banca d'Italian on hyväksyttävä FITD:n kaikki toimenpiteet arvioiden ovatko ne pankkitoimintalaissa FITD:lle säädetyn julkisen tehtävän mukaisia.

| (125) | Italia on vahvistanut, että tällaisen päättelyn mukaan pankkien vakavaraisuusvalvonta olisi katsottava valtion valvonnaksi ja pankkien varat olisi siten katsottava julkisiksi varoiksi (johdanto-osan 53 kappale). Tämä on selvästi epäolennaista. Komissio toteaa vain, että Banca d'Italian suorittamaa pankkien valvontaa ei käytetä sen tarkastamiseen, noudatetaanko valvotuille pankeille annettua julkista tehtävää. |
| --- | --- |

(125)

Italia on vahvistanut, että tällaisen päättelyn mukaan pankkien vakavaraisuusvalvonta olisi katsottava valtion valvonnaksi ja pankkien varat olisi siten katsottava julkisiksi varoiksi (johdanto-osan 53 kappale). Tämä on selvästi epäolennaista. Komissio toteaa vain, että Banca d'Italian suorittamaa pankkien valvontaa ei käytetä sen tarkastamiseen, noudatetaanko valvotuille pankeille annettua julkista tehtävää.

| (126) | Julkisen tehtävän ja siihen liittyvän julkisen valvonnan ensisijaisuus tunnustetaan FITD:n yhtiöjärjestyksessä (70), jonka mukaan kaikkien tukitoimenpiteiden on täytettävä rinnakkaiset ehdot, niissä on oltava kohtuullinen mahdollisuus elpymiseen ja rahastolle koituvien kustannusten voidaan olettaa jäävän pienemmiksi kuin likvidaation tapauksessa toteutettavien toimien kustannukset (mahdollisimman pieniä kustannuksia koskeva periaate). Rinnakkaiset ehdot merkitsevät sitä, että päätös tukitoimenpiteistä on sallittu vain, jos se jättää FITD:lle mahdollisuuden täyttää tallettajien suojelua koskeva julkinen tehtävänsä. Ensisijaisuutta vahvistaa vaatimus pankkitoimintalain mukaisesta Banca d'Italian hyväksynnästä. |
| --- | --- |

(126)

Julkisen tehtävän ja siihen liittyvän julkisen valvonnan ensisijaisuus tunnustetaan FITD:n yhtiöjärjestyksessä (70), jonka mukaan kaikkien tukitoimenpiteiden on täytettävä rinnakkaiset ehdot, niissä on oltava kohtuullinen mahdollisuus elpymiseen ja rahastolle koituvien kustannusten voidaan olettaa jäävän pienemmiksi kuin likvidaation tapauksessa toteutettavien toimien kustannukset (mahdollisimman pieniä kustannuksia koskeva periaate). Rinnakkaiset ehdot merkitsevät sitä, että päätös tukitoimenpiteistä on sallittu vain, jos se jättää FITD:lle mahdollisuuden täyttää tallettajien suojelua koskeva julkinen tehtävänsä. Ensisijaisuutta vahvistaa vaatimus pankkitoimintalain mukaisesta Banca d'Italian hyväksynnästä.

70

| (127) | Pankkitoimintalaissa Banca d'Italialle annetaan lisäksi laajat valtuudet talletusvakuusjärjestelmien suhteen:






  1) | pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdassa säädetään, että Banca d'Italian on hyväksyttävä vakuusjärjestelmien toimenpiteet; |
| --- | --- | --- |

(127)

Pankkitoimintalaissa Banca d'Italialle annetaan lisäksi laajat valtuudet talletusvakuusjärjestelmien suhteen:

1)

pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdassa säädetään, että Banca d'Italian on hyväksyttävä vakuusjärjestelmien toimenpiteet;

| 2) | pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin b kohdassa säädetään, että Banca d'Italia koordinoi vakuusjärjestelmien toimintaa pankkikriisejä koskevien sääntöjen ja omien valvontatoimiensa kanssa (71); |
| --- | --- |

2)

pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin b kohdassa säädetään, että Banca d'Italia koordinoi vakuusjärjestelmien toimintaa pankkikriisejä koskevien sääntöjen ja omien valvontatoimiensa kanssa (71);

71

| 3) | pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin a kohdassa säädetään, että Banca d'Italia tunnustaa vakuusjärjestelmät ja hyväksyy niiden yhtiöjärjestykset edellyttäen, että järjestelmissä ei ole piirteitä, jotka johtaisivat maksukyvyttömyysriskien epätasaiseen jakautumiseen pankkijärjestelmässä (72); |
| --- | --- |

3)

pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin a kohdassa säädetään, että Banca d'Italia tunnustaa vakuusjärjestelmät ja hyväksyy niiden yhtiöjärjestykset edellyttäen, että järjestelmissä ei ole piirteitä, jotka johtaisivat maksukyvyttömyysriskien epätasaiseen jakautumiseen pankkijärjestelmässä (72);

72

| 4) | pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin h kohdassa säädetään, että Banca d'Italia voi antaa säännöt, joilla pannaan täytäntöön pankkitoimintalain IV jaksossa annetut säännöt talletusvakuusjärjestelmistä (73). |
| --- | --- |

4)

pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin h kohdassa säädetään, että Banca d'Italia voi antaa säännöt, joilla pannaan täytäntöön pankkitoimintalain IV jaksossa annetut säännöt talletusvakuusjärjestelmistä (73).

73

| (128) | Niiden FITD:tä koskevien valtuuksien ohella, jotka pankkitoimintalaissa annetaan Banca d'Italialle, vain erityishallinnon alaiset pankit kelpuutetaan FITD:n tukitoimenpiteiden piiriin (74). Pankki asetetaan erityishallintoon Banca d'Italian ehdotuksesta talous- ja valtiovarainministeriön antamalla määräyksellä. Tässä vaiheessa FITD:n yhtiöjärjestyksen mukaan ”rahasto ryhtyy toimimaan ... sellaisten jäsenpankkien erityishallintoa koskevissa tapauksissa, joilla on lupa harjoittaa liiketoimintaa Italiassa” (75). Vain pankin hallinnonhoitaja voi lähettää FITD:lle toimenpidepyynnön, ja pyyntö on hyväksyttävä pankin yhtiökokouksessa. Hallinnonhoitaja on virkamies, joka edustaa yleistä etua ja on Banca d'Italian nimittämä ja tämän valvonnassa. Banca d'Italialla on myös valta vetää hallinnonhoitaja pois tehtävästään tai korvata hänet (76) ja antaa ohjeita, joissa määrätään erityisiä suojatoimenpiteitä ja rajoituksia pankin johtamiseen liittyen (77). FITD:n toimenpide on siten viranomaisen käynnistämä ja Banca d'Italian valvonnassa. |
| --- | --- |

(128)

Niiden FITD:tä koskevien valtuuksien ohella, jotka pankkitoimintalaissa annetaan Banca d'Italialle, vain erityishallinnon alaiset pankit kelpuutetaan FITD:n tukitoimenpiteiden piiriin (74). Pankki asetetaan erityishallintoon Banca d'Italian ehdotuksesta talous- ja valtiovarainministeriön antamalla määräyksellä. Tässä vaiheessa FITD:n yhtiöjärjestyksen mukaan ”rahasto ryhtyy toimimaan ... sellaisten jäsenpankkien erityishallintoa koskevissa tapauksissa, joilla on lupa harjoittaa liiketoimintaa Italiassa” (75). Vain pankin hallinnonhoitaja voi lähettää FITD:lle toimenpidepyynnön, ja pyyntö on hyväksyttävä pankin yhtiökokouksessa. Hallinnonhoitaja on virkamies, joka edustaa yleistä etua ja on Banca d'Italian nimittämä ja tämän valvonnassa. Banca d'Italialla on myös valta vetää hallinnonhoitaja pois tehtävästään tai korvata hänet (76) ja antaa ohjeita, joissa määrätään erityisiä suojatoimenpiteitä ja rajoituksia pankin johtamiseen liittyen (77). FITD:n toimenpide on siten viranomaisen käynnistämä ja Banca d'Italian valvonnassa.

74

75

76

77

| (129) | Komissio toteaa toimivallasta hyväksyä talletusvakuusjärjestelmien toimia, että hyväksynnän käsite edellyttää hallintomääräystä, joka on ehdottomasti annettava ennen hyväksyttävän toimenpiteen voimaantuloa. Muuten Banca d'Italian toimivalta, joka koskee FITD:n toimenpiteitä rahoitusjärjestelmän vakauden varmistamiseksi ja tallettajien suojelemiseksi, olisi tehotonta. Käytännössä hyväksyntä on annettava vaiheessa, jossa FITD voi vielä harkita uudelleen ja muuttaa ehdotettua toimenpidettä, jos Banca d'Italia vastustaa sitä. Hyväksynnän ei voida katsoa tapahtuvan sen jälkeen, kun FITD on päättänyt toteuttaa toimenpiteen (kuten Italia, FITD, Tercas ja BPB esittävät (78)) Se tosiasia, että Banca d'Italia osallistuu tarkkailijana kaikkiin FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean (79) kokouksiin on tässä yhteydessä olennaista (vastoin Italian, FITD:n, Tercasin ja BPB:n väitteitä (80)), sillä sen voidaan olettaa antavan Banca d'Italialle mahdollisuuden esittää epäilynsä suunnitelluista toimenpiteestä varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(129)

Komissio toteaa toimivallasta hyväksyä talletusvakuusjärjestelmien toimia, että hyväksynnän käsite edellyttää hallintomääräystä, joka on ehdottomasti annettava ennen hyväksyttävän toimenpiteen voimaantuloa. Muuten Banca d'Italian toimivalta, joka koskee FITD:n toimenpiteitä rahoitusjärjestelmän vakauden varmistamiseksi ja tallettajien suojelemiseksi, olisi tehotonta. Käytännössä hyväksyntä on annettava vaiheessa, jossa FITD voi vielä harkita uudelleen ja muuttaa ehdotettua toimenpidettä, jos Banca d'Italia vastustaa sitä. Hyväksynnän ei voida katsoa tapahtuvan sen jälkeen, kun FITD on päättänyt toteuttaa toimenpiteen (kuten Italia, FITD, Tercas ja BPB esittävät (78)) Se tosiasia, että Banca d'Italia osallistuu tarkkailijana kaikkiin FITD:n johtokunnan ja toimeenpanevan komitean (79) kokouksiin on tässä yhteydessä olennaista (vastoin Italian, FITD:n, Tercasin ja BPB:n väitteitä (80)), sillä sen voidaan olettaa antavan Banca d'Italialle mahdollisuuden esittää epäilynsä suunnitelluista toimenpiteestä varhaisessa vaiheessa.

78

79

80

| (130) | Yhteenvetona voidaan todeta, että viranomaisilla on toimivalta käynnistää toimenpiteitä omasta aloitteestaan ja, koska niillä on valta hyväksyä toimenpiteen sisältö, ne vaikuttavat toimenpiteeseen, ennen kuin siitä varsinaisesti päätetään. Niiden vaikutus jatkuu menettelyssä siten, että ne ovat läsnä kaikissa päätöksentekoa koskevissa kokouksissa, joissa ne voivat esittää epäilynsä. Vaikka Banca d'Italian hyväksynnän on periaatteessa katsottava tapahtuvan etukäteen pikemmin kuin jälkikäteen (81), komissio huomauttaa, että myös jälkitarkastus voidaan katsoa sellaiseksi valtiontuen indikaattoriksi, johon asiassa Stardust Marine viitataan. |
| --- | --- |

(130)

Yhteenvetona voidaan todeta, että viranomaisilla on toimivalta käynnistää toimenpiteitä omasta aloitteestaan ja, koska niillä on valta hyväksyä toimenpiteen sisältö, ne vaikuttavat toimenpiteeseen, ennen kuin siitä varsinaisesti päätetään. Niiden vaikutus jatkuu menettelyssä siten, että ne ovat läsnä kaikissa päätöksentekoa koskevissa kokouksissa, joissa ne voivat esittää epäilynsä. Vaikka Banca d'Italian hyväksynnän on periaatteessa katsottava tapahtuvan etukäteen pikemmin kuin jälkikäteen (81), komissio huomauttaa, että myös jälkitarkastus voidaan katsoa sellaiseksi valtiontuen indikaattoriksi, johon asiassa Stardust Marine viitataan.

81

| (131) | Viranomaiset itse asiassa käyttivät valtaansa tarkasteltavana olevien tukitoimenpiteiden hyväksymisen yhteydessä:






  (1) | Italian komissiolle toimittamista asiakirjoista käy ilmi, että Banca d'Italia hyväksyi Tercasia koskevat erityistoimenpiteet ottaen huomioon pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdassa tarkoitetut tallettajien ja asiakkaiden edut (82). Siten Banca d'Italia hyväksyi FITD:n toimenpiteet kansallisen julkisoikeuden erityissäännösten pohjalta. |
| --- | --- | --- |

(131)

Viranomaiset itse asiassa käyttivät valtaansa tarkasteltavana olevien tukitoimenpiteiden hyväksymisen yhteydessä:

(1)

Italian komissiolle toimittamista asiakirjoista käy ilmi, että Banca d'Italia hyväksyi Tercasia koskevat erityistoimenpiteet ottaen huomioon pankkitoimintalain 96 b §:n 1 momentin d kohdassa tarkoitetut tallettajien ja asiakkaiden edut (82). Siten Banca d'Italia hyväksyi FITD:n toimenpiteet kansallisen julkisoikeuden erityissäännösten pohjalta.

82

| (2) | BPB:n ja Tercasin hallinnonhoitajan väliset neuvottelut käytiin ”koordinoidusti Banca d'Italian kanssa” (83). |
| --- | --- |

(2)

BPB:n ja Tercasin hallinnonhoitajan väliset neuvottelut käytiin ”koordinoidusti Banca d'Italian kanssa” (83).

83

| (3) | Banca d'Italia ”pyysi” FITD:tä ”tekemään tasapainoisen sopimuksen BPB:n kanssa” Tercasin negatiivisen oman pääoman kattamiseksi ja ottamaan huomioon Tercasin ja sen tytäryhtiön Caripen likvidaation mahdollinen negatiivinen vaikutus (84). |
| --- | --- |

(3)

Banca d'Italia ”pyysi” FITD:tä ”tekemään tasapainoisen sopimuksen BPB:n kanssa” Tercasin negatiivisen oman pääoman kattamiseksi ja ottamaan huomioon Tercasin ja sen tytäryhtiön Caripen likvidaation mahdollinen negatiivinen vaikutus (84).

84

| (132) | Komissio päättelee, että toisin kuin asiassa Doux Élevage, jossa unionin tuomioistuin katsoi toimenpiteen tavoitteiden ja tarkoitusten olleen täysin organisaation määrittelemiä, tässä tapauksessa toimenpiteen tavoitteet ja tarkoitukset eivät varmasti olleet täysin FITD:n määrittelemiä. Ne on vahvistettu yksityiskohtaisesti pankkitoimintalain mukaisessa julkisessa tehtävänannossa, ja viranomaiset valvovat niiden sisältöä. FITD ei voi toimia vapaasti, mutta tämä ei vaikuta komission päätelmään FITD:n toteuttamasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(132)

Komissio päättelee, että toisin kuin asiassa Doux Élevage, jossa unionin tuomioistuin katsoi toimenpiteen tavoitteiden ja tarkoitusten olleen täysin organisaation määrittelemiä, tässä tapauksessa toimenpiteen tavoitteet ja tarkoitukset eivät varmasti olleet täysin FITD:n määrittelemiä. Ne on vahvistettu yksityiskohtaisesti pankkitoimintalain mukaisessa julkisessa tehtävänannossa, ja viranomaiset valvovat niiden sisältöä. FITD ei voi toimia vapaasti, mutta tämä ei vaikuta komission päätelmään FITD:n toteuttamasta toimenpiteestä.

| (133) | Edellä esitetyn merkittävän valtion valvonnan lisäksi komissio korostaa toimenpiteessä käytettyihin FITD:n varoihin osoitettujen maksujen pakollisuutta. |
| --- | --- |

(133)

Edellä esitetyn merkittävän valtion valvonnan lisäksi komissio korostaa toimenpiteessä käytettyihin FITD:n varoihin osoitettujen maksujen pakollisuutta.

| (134) | Kuten 2.3 luvussa kuvataan, Italian pankkien on oltava FITD:n jäseniä (85). Tässä suhteessa viittaus Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo -rahastoon (ks. johdanto-osan 70 kappale), jolla on tarkoitus vahvistaa FITD:n jäsenyyden väitetty vapaaehtoisuus, on virheellinen, koska pankkitoimintalain mukaan (86) Italian osuuspankkien on perustettava omalle verkostolleen erillinen talletusvakuusjärjestelmä: näin ollen osuuspankit eivät voi olla FITD:n jäseniä, ja muut kuin osuuspankit eivät sitä vastoin voi olla Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo -rahaston jäseniä vaan niiden on oltava FITD:n jäseniä. Siten FITD:n yhtiöjärjestyksessä (87) oleva määräys, joka antaa jäsenpankeille mahdollisuuden luopua jäsenyydestä ja jonka asianomaiset osapuolet ovat tuoneet esiin huomautuksissaan (ks. johdanto-osan 70 kappale), on vain teoreettinen mahdollisuus, jota ei voi toteuttaa, koska kyseiset pankit eivät voi liittyä minkään muun tunnustetun talletusvakuusjärjestelmän jäseniksi. |
| --- | --- |

(134)

Kuten 2.3 luvussa kuvataan, Italian pankkien on oltava FITD:n jäseniä (85). Tässä suhteessa viittaus Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo -rahastoon (ks. johdanto-osan 70 kappale), jolla on tarkoitus vahvistaa FITD:n jäsenyyden väitetty vapaaehtoisuus, on virheellinen, koska pankkitoimintalain mukaan (86) Italian osuuspankkien on perustettava omalle verkostolleen erillinen talletusvakuusjärjestelmä: näin ollen osuuspankit eivät voi olla FITD:n jäseniä, ja muut kuin osuuspankit eivät sitä vastoin voi olla Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo -rahaston jäseniä vaan niiden on oltava FITD:n jäseniä. Siten FITD:n yhtiöjärjestyksessä (87) oleva määräys, joka antaa jäsenpankeille mahdollisuuden luopua jäsenyydestä ja jonka asianomaiset osapuolet ovat tuoneet esiin huomautuksissaan (ks. johdanto-osan 70 kappale), on vain teoreettinen mahdollisuus, jota ei voi toteuttaa, koska kyseiset pankit eivät voi liittyä minkään muun tunnustetun talletusvakuusjärjestelmän jäseniksi.

85

86

87

| (135) | Lisäksi on huomautettava, että päätöksen tukitoimenpiteiden toteuttamisesta tekevät FITD:n hallintoelimet. Omista eduistaan riippumatta jäsenpankit eivät voi käyttää tällaisessa päätöksessä veto-oikeutta eivätkä ne voi jättäytyä toimenpiteen ulkopuolelle (88), ja niiden on myös osallistuttava päätetyn toimenpiteen rahoitukseen. Se tosiasia, että tällaisia varoja ei kirjata FITD:n taseeseen vaan erillisille tileille, on vain muodollisuus, koska FITD hallinnoi varoja suoraan. |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi on huomautettava, että päätöksen tukitoimenpiteiden toteuttamisesta tekevät FITD:n hallintoelimet. Omista eduistaan riippumatta jäsenpankit eivät voi käyttää tällaisessa päätöksessä veto-oikeutta eivätkä ne voi jättäytyä toimenpiteen ulkopuolelle (88), ja niiden on myös osallistuttava päätetyn toimenpiteen rahoitukseen. Se tosiasia, että tällaisia varoja ei kirjata FITD:n taseeseen vaan erillisille tileille, on vain muodollisuus, koska FITD hallinnoi varoja suoraan.

88

| (136) | Tästä komissio päättelee, että toimenpide on FITD:n eikä sen jäsenten toimenpide ja että toimenpiteisiin käytetyt varat ovat FITD:n varoja eivätkä jäsenpankkien omia varoja. |
| --- | --- |

(136)

Tästä komissio päättelee, että toimenpide on FITD:n eikä sen jäsenten toimenpide ja että toimenpiteisiin käytetyt varat ovat FITD:n varoja eivätkä jäsenpankkien omia varoja.

| (137) | Koska FITD:n jäsenyys ja FITD:n päättämiin tukitoimenpiteisiin liittyvät maksut ovat pakollisia, komissio päättelee näin ollen, että pankin täytyy Italian lain mukaan osallistua FITD:n tukitoimenpiteisiin, jotta se voi toimia Italiassa muuna kuin osuuspankkina. Tällaisissa tukitoimenpiteissä käytetyt varat vaaditaan, hallinnoidaan ja jaetaan selvästi lain ja muiden julkisten sääntöjen mukaan, ja siten ne ovat luonteeltaan julkisia. |
| --- | --- |

(137)

Koska FITD:n jäsenyys ja FITD:n päättämiin tukitoimenpiteisiin liittyvät maksut ovat pakollisia, komissio päättelee näin ollen, että pankin täytyy Italian lain mukaan osallistua FITD:n tukitoimenpiteisiin, jotta se voi toimia Italiassa muuna kuin osuuspankkina. Tällaisissa tukitoimenpiteissä käytetyt varat vaaditaan, hallinnoidaan ja jaetaan selvästi lain ja muiden julkisten sääntöjen mukaan, ja siten ne ovat luonteeltaan julkisia.

| (138) | Komissio siis päättelee, että tarkasteltavassa asiassa Italian viranomaiset ovat periaatteessa ja käytännössä valvoneet jatkuvasti, että FITD:n varojen käytössä noudatetaan julkisia tavoitteita, ja vaikuttaneet siihen, miten FITD käyttää kyseisiä varoja. |
| --- | --- |

(138)

Komissio siis päättelee, että tarkasteltavassa asiassa Italian viranomaiset ovat periaatteessa ja käytännössä valvoneet jatkuvasti, että FITD:n varojen käytössä noudatetaan julkisia tavoitteita, ja vaikuttaneet siihen, miten FITD käyttää kyseisiä varoja.

| (139) | Erityisesti koska viranomaisilla on muodollinen valta pyytää toimenpidettä ja hyväksyä toteutetun toimenpiteen sisältö julkisen tehtävän osalta (johdanto-osan 126 kappale), komissio päättelee, että Banca d'Italian aseman ei voida katsoa rajoittuneen vain tiedonsaantiin tai pätevyyden ja laillisuuden muodolliseen tarkastukseen (89). |
| --- | --- |

(139)

Erityisesti koska viranomaisilla on muodollinen valta pyytää toimenpidettä ja hyväksyä toteutetun toimenpiteen sisältö julkisen tehtävän osalta (johdanto-osan 126 kappale), komissio päättelee, että Banca d'Italian aseman ei voida katsoa rajoittuneen vain tiedonsaantiin tai pätevyyden ja laillisuuden muodolliseen tarkastukseen (89).

89

| (140) | Unionin tuomioistuin huomautti asiassa Doux Élevage erityisesti, että maksujen pakollisuuden edellytyksenä kyseisessä tapauksessa ei ollut ”viranomaisten vahvistamien ja määrittelemien konkreettisten poliittisten päämäärien tavoitteleminen”. FITD:n toimenpiteet ovat kuitenkin riippuvaisia viranomaisten vahvistamista ja määrittelemistä konkreettisista poliittisista päämääristä, ja viranomaiset valvovat niitä. Erityisesti tämä koskee tallettajien suojeluun liittyviä poliittisia tavoitteita. |
| --- | --- |

(140)

Unionin tuomioistuin huomautti asiassa Doux Élevage erityisesti, että maksujen pakollisuuden edellytyksenä kyseisessä tapauksessa ei ollut ”viranomaisten vahvistamien ja määrittelemien konkreettisten poliittisten päämäärien tavoitteleminen”. FITD:n toimenpiteet ovat kuitenkin riippuvaisia viranomaisten vahvistamista ja määrittelemistä konkreettisista poliittisista päämääristä, ja viranomaiset valvovat niitä. Erityisesti tämä koskee tallettajien suojeluun liittyviä poliittisia tavoitteita.

| (141) | Tarkasteltavat toimenpiteet ovat Banca d'Italian valvonnassa, ja siten niiden valvonnassa otetaan huomioon myös Banca d'Italian tavoitteet, myös rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpitäminen. Tässä yhteydessä on muistettava seuraavat seikat:






  1) | Banca d'Italian merkittävä asema Italian pankkijärjestelmän vakauden varmistamisessa ja tallettajien suojelussa; |
| --- | --- | --- |

(141)

Tarkasteltavat toimenpiteet ovat Banca d'Italian valvonnassa, ja siten niiden valvonnassa otetaan huomioon myös Banca d'Italian tavoitteet, myös rahoitusjärjestelmän vakauden ylläpitäminen. Tässä yhteydessä on muistettava seuraavat seikat:

1)

Banca d'Italian merkittävä asema Italian pankkijärjestelmän vakauden varmistamisessa ja tallettajien suojelussa;

| 2) | laajat valtuudet, joilla Banca d'Italia voi varmistaa, että FITD ottaa huomioon kyseiset vaatimukset. |
| --- | --- |

2)

laajat valtuudet, joilla Banca d'Italia voi varmistaa, että FITD ottaa huomioon kyseiset vaatimukset.

| (142) | Edellä johdanto-osan 127–131 kappaleessa mainitut tekijät (lainsäädäntö, jonka perusteella organisaatiota valvotaan tiukasti, ja Banca d'Italian tehokas koordinointi, jolla varmistetaan, että FITD osallistuu tärkeiden julkisten tavoitteiden saavuttamiseen) osoittavat, että FITD:llä on poikkeuksellinen oikeudellinen asema verrattuna tavallisiin konsortioihin Italian lainsäädännössä, ja sen tarkoitus, josta todisteena on sen julkinen tehtävä, ulottuu paljon pidemmälle kuin esimerkiksi CIDEF:n (90) tehtävä, jota arvioitiin asian Doux Élevage -tuomiossa. Tällainen poikkeuksellinen asema on selvä osoitus yhteydestä valtioon Stardust Marine -testin mukaan. |
| --- | --- |

(142)

Edellä johdanto-osan 127–131 kappaleessa mainitut tekijät (lainsäädäntö, jonka perusteella organisaatiota valvotaan tiukasti, ja Banca d'Italian tehokas koordinointi, jolla varmistetaan, että FITD osallistuu tärkeiden julkisten tavoitteiden saavuttamiseen) osoittavat, että FITD:llä on poikkeuksellinen oikeudellinen asema verrattuna tavallisiin konsortioihin Italian lainsäädännössä, ja sen tarkoitus, josta todisteena on sen julkinen tehtävä, ulottuu paljon pidemmälle kuin esimerkiksi CIDEF:n (90) tehtävä, jota arvioitiin asian Doux Élevage -tuomiossa. Tällainen poikkeuksellinen asema on selvä osoitus yhteydestä valtioon Stardust Marine -testin mukaan.

90

| (143) | Edellä mainittujen tekijöiden valossa toimenpiteiden sisältö, laajuus ja tavoite osoittavat, miten epätodennäköistä on, etteivät viranomaiset ole osallistuneet niiden hyväksyntään. Toimenpiteillä annettiin yritykselle kilpailuetu ja estettiin sen kaatuminen johdanto-osan 38 kappaleessa kuvattujen toimenpiteiden 1, 2 ja 3 julkisen tuen avulla tallettajien ja Italian pankkijärjestelmän vakauden suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(143)

Edellä mainittujen tekijöiden valossa toimenpiteiden sisältö, laajuus ja tavoite osoittavat, miten epätodennäköistä on, etteivät viranomaiset ole osallistuneet niiden hyväksyntään. Toimenpiteillä annettiin yritykselle kilpailuetu ja estettiin sen kaatuminen johdanto-osan 38 kappaleessa kuvattujen toimenpiteiden 1, 2 ja 3 julkisen tuen avulla tallettajien ja Italian pankkijärjestelmän vakauden suojelemiseksi.

| (144) | Näin ollen komissio katsoo, että on olemassa riittävästi näyttöä siitä, että toimenpide on valtion toimenpide ja rahoitettu julkisilla varoilla. |
| --- | --- |

(144)

Näin ollen komissio katsoo, että on olemassa riittävästi näyttöä siitä, että toimenpide on valtion toimenpide ja rahoitettu julkisilla varoilla.

| (145) | Vaikka jotkut komission painottamista tekijöistä eivät yksinään riitä perusteluksi päätelmälle, että toimenpiteet ovat valtion toimenpiteitä, johdanto-osan 118–144 kappaleissa esitetty näyttö kokonaisuudessaan osoittaa sen, että komission arvioimat FITD:n toimenpiteet ovat valtion toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(145)

Vaikka jotkut komission painottamista tekijöistä eivät yksinään riitä perusteluksi päätelmälle, että toimenpiteet ovat valtion toimenpiteitä, johdanto-osan 118–144 kappaleissa esitetty näyttö kokonaisuudessaan osoittaa sen, että komission arvioimat FITD:n toimenpiteet ovat valtion toimenpiteitä.

| (146) | Kun arvioidaan Italian ja asianomaisten osapuolten huomautuksia komission päätöksestä, joka koskee Banco di Sicilialle ja Sicilcassalle annettua tukea, on ensin muistettava, että valtiontuen olemassaolo on objektiivinen käsite, eikä sitä voida määritellä komission päätöksissä sovelletun väitetyn käytännön perusteella, vaikka tällainen käytäntö voitaisiin osoittaa. Komissio muistuttaa myös, että kun Tercasia koskevat tukitoimenpiteet hyväksyttiin – toisin kuin vuonna 1999 –, komissio oli jo laatinut ja julkaissut yksityiskohtaiset ehdot, joiden mukaan talletusvakuusjärjestelmän maksama tuki katsotaan valtiontueksi. |
| --- | --- |

(146)

Kun arvioidaan Italian ja asianomaisten osapuolten huomautuksia komission päätöksestä, joka koskee Banco di Sicilialle ja Sicilcassalle annettua tukea, on ensin muistettava, että valtiontuen olemassaolo on objektiivinen käsite, eikä sitä voida määritellä komission päätöksissä sovelletun väitetyn käytännön perusteella, vaikka tällainen käytäntö voitaisiin osoittaa. Komissio muistuttaa myös, että kun Tercasia koskevat tukitoimenpiteet hyväksyttiin – toisin kuin vuonna 1999 –, komissio oli jo laatinut ja julkaissut yksityiskohtaiset ehdot, joiden mukaan talletusvakuusjärjestelmän maksama tuki katsotaan valtiontueksi.

| (147) | Mainittakoon vielä, että Sicilcassaa koskevan päätöksen aikaan komissio ei ollut vielä mukauttanut omaa arviointiaan valtiontueksi katsomisen perusteista unionin tuomioistuinten asiassa Stardust Marine ja sitä seuraavissa tuomioissa antamien tuomioiden mukaan. |
| --- | --- |

(147)

Mainittakoon vielä, että Sicilcassaa koskevan päätöksen aikaan komissio ei ollut vielä mukauttanut omaa arviointiaan valtiontueksi katsomisen perusteista unionin tuomioistuinten asiassa Stardust Marine ja sitä seuraavissa tuomioissa antamien tuomioiden mukaan.

| (148) | Toisin kuin Italia ja asianomaiset osapuolet esittävät, komission käytäntö talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteitä koskevissa päätöksissä (91) osoittaa selvästi, että FITD:n toteuttamat toimenpiteet ovat valtiontukea. Edellä mainitun perusteella Sicilcassaa koskeva päätös ei tarjoa mitään perustetta Italian ja asianomaisten osapuolten oikeutetuille odotuksille. |
| --- | --- |

(148)

Toisin kuin Italia ja asianomaiset osapuolet esittävät, komission käytäntö talletusvakuusjärjestelmien toimenpiteitä koskevissa päätöksissä (91) osoittaa selvästi, että FITD:n toteuttamat toimenpiteet ovat valtiontukea. Edellä mainitun perusteella Sicilcassaa koskeva päätös ei tarjoa mitään perustetta Italian ja asianomaisten osapuolten oikeutetuille odotuksille.

91

6.1.2   Kilpailua vääristävä valikoiva etu ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaikuttaminen

Kilpailua vääristävä valikoiva etu ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaikuttaminen

| (149) | FITD:n toteuttamat tukitoimenpiteet antoivat Tercasille valikoivan edun, eikä FITD toiminut markkinataloustoimijana. Toimenpiteet 1, 2 ja 3, joihin ei liittynyt odotuksia tai mahdollisuutta tuottoon, eivät ole toimenpiteitä, joita markkinataloustoimija olisi tehnyt. Ne osoittavat, että FITD ei toiminut markkinataloustoimijana vaan julkista tehtävää hoitavana elimenä (92). Kaikki kolme toimenpidettä ovat avustuksia ilman palkkiota, korvausta tai tuottoa, ja niiden yhteisvaikutuksesta Tercas ei poistunut markkinoilta, kuten se olisi tehnyt ilman kyseistä tukea, ja siten ne antoivat Tercasille valikoivan edun. |
| --- | --- |

(149)

FITD:n toteuttamat tukitoimenpiteet antoivat Tercasille valikoivan edun, eikä FITD toiminut markkinataloustoimijana. Toimenpiteet 1, 2 ja 3, joihin ei liittynyt odotuksia tai mahdollisuutta tuottoon, eivät ole toimenpiteitä, joita markkinataloustoimija olisi tehnyt. Ne osoittavat, että FITD ei toiminut markkinataloustoimijana vaan julkista tehtävää hoitavana elimenä (92). Kaikki kolme toimenpidettä ovat avustuksia ilman palkkiota, korvausta tai tuottoa, ja niiden yhteisvaikutuksesta Tercas ei poistunut markkinoilta, kuten se olisi tehnyt ilman kyseistä tukea, ja siten ne antoivat Tercasille valikoivan edun.

92

| (150) | Vaikka hyväksyttäisiin se, että toimenpiteitä olisi arvioitava vertaamalla niitä vastaavassa asemassa olevan markkinataloustoimijan toimintaan, kyseisen jäsenvaltion olisi esitettävä komissiolle tavoite ja varmennettavissa oleva näyttö siitä, että päätös perustui taloudelliseen ennakkoarviointiin, jollaisen vastaavassa tilanteessa oleva johdonmukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja voisi tehdä toimenpiteen tulevan kannattavuuden määrittelemiseksi. Tarkasteltavana olevassa asiassa komissiolle ei ole toimitettu näyttöä, joka osoittaisi, että FITD pyysi sijoitetun pääoman tuotosta liiketoimintasuunnitelmaa tai laskelmaa, jotka ovat perusvaatimuksia kaikille yksityisen toimijan investointipäätöksille. |
| --- | --- |

(150)

Vaikka hyväksyttäisiin se, että toimenpiteitä olisi arvioitava vertaamalla niitä vastaavassa asemassa olevan markkinataloustoimijan toimintaan, kyseisen jäsenvaltion olisi esitettävä komissiolle tavoite ja varmennettavissa oleva näyttö siitä, että päätös perustui taloudelliseen ennakkoarviointiin, jollaisen vastaavassa tilanteessa oleva johdonmukaisesti toimiva yksityinen sijoittaja voisi tehdä toimenpiteen tulevan kannattavuuden määrittelemiseksi. Tarkasteltavana olevassa asiassa komissiolle ei ole toimitettu näyttöä, joka osoittaisi, että FITD pyysi sijoitetun pääoman tuotosta liiketoimintasuunnitelmaa tai laskelmaa, jotka ovat perusvaatimuksia kaikille yksityisen toimijan investointipäätöksille.

| (151) | Italia ja asianomaiset osapuolet esittävät, että kyseisissä toimenpiteissä noudatettiin markkinataloustoimijaperiaatetta (93) erityisesti, koska toimenpide antoi FITD:lle mahdollisuuden rajoittaa kustannuksia, joille se muuten olisi altistunut, eli kustannuksia, jotka olisivat aiheutuneet siitä, että FITD maksaa tallettajille korvauksia Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa. |
| --- | --- |

(151)

Italia ja asianomaiset osapuolet esittävät, että kyseisissä toimenpiteissä noudatettiin markkinataloustoimijaperiaatetta (93) erityisesti, koska toimenpide antoi FITD:lle mahdollisuuden rajoittaa kustannuksia, joille se muuten olisi altistunut, eli kustannuksia, jotka olisivat aiheutuneet siitä, että FITD maksaa tallettajille korvauksia Tercasin pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa.

93

| (152) | Asianomaiset osapuolet väittävät lisäksi, että FITD:n toimenpiteet kuuluvat jäsenpankkien yksityisen itsemääräämisoikeuden piiriin. |
| --- | --- |

(152)

Asianomaiset osapuolet väittävät lisäksi, että FITD:n toimenpiteet kuuluvat jäsenpankkien yksityisen itsemääräämisoikeuden piiriin.

| (153) | Komissio katsoo, että toimenpiteet on selvästi toteuttanut FITD, joka on viranomaisten (katso arviointi johdanto-osan 134–136 kappaleessa) eikä jäsenpankkien ohjauksessa. Kaikki vertailut FITD:n toteuttamiin toimenpiteisiin, ennen kuin jäsenpankkien oli lain mukaan kuuluttava siihen, ovat epäolennaisia, kun otetaan huomioon, että jäsenpankeilla ei ole nykyään mitään mahdollisuutta jättäytyä toimenpiteiden ulkopuolelle, kuten johdanto-osan 134–135 kappaleessa selitetään. Tilannetta pahentaa mekanismi, jolla FITD päättää tällaisista toimenpiteistä, kuten johdanto-osan 36 kappaleessa kuvataan, ja joka on vinoutunut suurten pankkien (94) hyväksi niin, että päätökset toimenpiteistä voidaan tehdä jäsenpankkien enemmistöä vastaan. |
| --- | --- |

(153)

Komissio katsoo, että toimenpiteet on selvästi toteuttanut FITD, joka on viranomaisten (katso arviointi johdanto-osan 134–136 kappaleessa) eikä jäsenpankkien ohjauksessa. Kaikki vertailut FITD:n toteuttamiin toimenpiteisiin, ennen kuin jäsenpankkien oli lain mukaan kuuluttava siihen, ovat epäolennaisia, kun otetaan huomioon, että jäsenpankeilla ei ole nykyään mitään mahdollisuutta jättäytyä toimenpiteiden ulkopuolelle, kuten johdanto-osan 134–135 kappaleessa selitetään. Tilannetta pahentaa mekanismi, jolla FITD päättää tällaisista toimenpiteistä, kuten johdanto-osan 36 kappaleessa kuvataan, ja joka on vinoutunut suurten pankkien (94) hyväksi niin, että päätökset toimenpiteistä voidaan tehdä jäsenpankkien enemmistöä vastaan.

94

| (154) | Kustannukset johtuvat siis FITD:lle julkisen tehtävän saaneena talletusvakuusjärjestelmänä säädetyistä velvollisuuksista, jotka liittyvät tallettajien suojelemiseen. Markkinataloustoimijan ei tarvitse täyttää julkiseen tehtävään liittyviä velvollisuuksia, kuten velvollisuutta maksaa tallettajille korvauksia Tercasin likvidaation tapauksessa. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkiseen tehtävään liittyviä velvollisuuksia ei voida ottaa huomioon sovellettaessa markkinataloustoimijaperiaatetta (95). |
| --- | --- |

(154)

Kustannukset johtuvat siis FITD:lle julkisen tehtävän saaneena talletusvakuusjärjestelmänä säädetyistä velvollisuuksista, jotka liittyvät tallettajien suojelemiseen. Markkinataloustoimijan ei tarvitse täyttää julkiseen tehtävään liittyviä velvollisuuksia, kuten velvollisuutta maksaa tallettajille korvauksia Tercasin likvidaation tapauksessa. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkiseen tehtävään liittyviä velvollisuuksia ei voida ottaa huomioon sovellettaessa markkinataloustoimijaperiaatetta (95).

95

| (155) | Jos jätetään huomiotta velvollisuudet, jotka liittyvät FITD:n julkiseen tehtävään, komissio päättelee, että markkinataloustoimija ei olisi hyväksynyt yhtään kolmesta toimenpiteestä. Arvioinnissa olennaisen tärkeää on se, ettei toimenpiteeseen ole liitetty liiketoimintasuunnitelmaa eikä minkäänlaisia näkymiä sijoituksen tuotosta, mikä vahvistaa päätelmän. |
| --- | --- |

(155)

Jos jätetään huomiotta velvollisuudet, jotka liittyvät FITD:n julkiseen tehtävään, komissio päättelee, että markkinataloustoimija ei olisi hyväksynyt yhtään kolmesta toimenpiteestä. Arvioinnissa olennaisen tärkeää on se, ettei toimenpiteeseen ole liitetty liiketoimintasuunnitelmaa eikä minkäänlaisia näkymiä sijoituksen tuotosta, mikä vahvistaa päätelmän.

| (156) | BPB:n ja Tercasin mukaan FITD:n toiminnan voidaan katsoa olevan rinnakkaista BPB:n osuudelle yksityisenä toimijana. Komissio huomauttaa, että tällaisessa rinnakkaisessa investoinnissa yksityisellä ja julkisella sijoittajalla on oltava aivan samat ehdot. Tämä edellytys ei selvästikään täyty tässä tapauksessa. BPB sai Tercasin kokonaan omistukseensa, mutta FITD ei saanut tuottoa sijoitukselleen. |
| --- | --- |

(156)

BPB:n ja Tercasin mukaan FITD:n toiminnan voidaan katsoa olevan rinnakkaista BPB:n osuudelle yksityisenä toimijana. Komissio huomauttaa, että tällaisessa rinnakkaisessa investoinnissa yksityisellä ja julkisella sijoittajalla on oltava aivan samat ehdot. Tämä edellytys ei selvästikään täyty tässä tapauksessa. BPB sai Tercasin kokonaan omistukseensa, mutta FITD ei saanut tuottoa sijoitukselleen.

| (157) | Johdanto-osan 149–156 kappaleessa mainituista syistä FITD:n Tercasin hyväksi toteuttamat toimenpiteet antoivat Tercasille edun eli tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, negatiivisen oman pääoman kattamiseksi, palkkiottoman takauksen tietyille [...] koskeville luottoriskeille sekä tarvittaessa ehdollista tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, suojaamaan Tercasia osittain tämän veroveloilta, jotka aiheutuvat tuolloin sovelletusta tuloverosäännöstöstä. Yhdessä näillä toimenpiteillä estettiin Tercasin poistuminen markkinoilta. Tercas ei olisi hyötynyt kyseisistä toimenpiteistä normaaleissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(157)

Johdanto-osan 149–156 kappaleessa mainituista syistä FITD:n Tercasin hyväksi toteuttamat toimenpiteet antoivat Tercasille edun eli tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, negatiivisen oman pääoman kattamiseksi, palkkiottoman takauksen tietyille [...] koskeville luottoriskeille sekä tarvittaessa ehdollista tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, suojaamaan Tercasia osittain tämän veroveloilta, jotka aiheutuvat tuolloin sovelletusta tuloverosäännöstöstä. Yhdessä näillä toimenpiteillä estettiin Tercasin poistuminen markkinoilta. Tercas ei olisi hyötynyt kyseisistä toimenpiteistä normaaleissa markkinaolosuhteissa.

| (158) | Komissio katsoo, että tarkasteltavat toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne koskevat vain Tercasia. Tällaiset tukitoimenpiteet ovat vain erityishallintoon asetettujen pankkien käytettävissä, ja silloinkin vain tapauskohtaisesti. Komissio katsoo siis, että tässä päätöksessä arvioidut toimenpiteet oli tarkoitettu erityisesti ja vain Tercasille, jotta vältettäisiin sen poistuminen markkinoilta, ja siten ne olivat valikoivia. |
| --- | --- |

(158)

Komissio katsoo, että tarkasteltavat toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne koskevat vain Tercasia. Tällaiset tukitoimenpiteet ovat vain erityishallintoon asetettujen pankkien käytettävissä, ja silloinkin vain tapauskohtaisesti. Komissio katsoo siis, että tässä päätöksessä arvioidut toimenpiteet oli tarkoitettu erityisesti ja vain Tercasille, jotta vältettäisiin sen poistuminen markkinoilta, ja siten ne olivat valikoivia.

| (159) | Lisäksi FITD:n toimenpiteillä Tercasille annetut edut vääristävät kilpailua estämällä Tercasin kaatumisen ja markkinoilta poistumisen. Tercas kilpailee ulkomaalaisten yritysten kanssa, minkä vuoksi tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(159)

Lisäksi FITD:n toimenpiteillä Tercasille annetut edut vääristävät kilpailua estämällä Tercasin kaatumisen ja markkinoilta poistumisen. Tercas kilpailee ulkomaalaisten yritysten kanssa, minkä vuoksi tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (160) | Toimenpiteeseen 1 liittyneen 265 miljoonan euron avustuksen oikeudellinen muoto oli tuki, jota ei tarvitse maksaa takaisin, Tercasin negatiivisen oman pääoman kattamiseksi ilman minkäänlaista korvausta. Komissio katsoo tukiosuudeksi koko 265 miljoonan euron rahamäärän. |
| --- | --- |

(160)

Toimenpiteeseen 1 liittyneen 265 miljoonan euron avustuksen oikeudellinen muoto oli tuki, jota ei tarvitse maksaa takaisin, Tercasin negatiivisen oman pääoman kattamiseksi ilman minkäänlaista korvausta. Komissio katsoo tukiosuudeksi koko 265 miljoonan euron rahamäärän.

| (161) | Toimenpiteeseen 2 liittyi 35 miljoonan euron takaus, joka annettiin kolmeksi vuodeksi kattamaan Tercasin tietty luottoriski [...] osalta. Komission takauksia koskevan tiedonannon (96) mukaan tukiosuus olisi laskettava palkkion, jonka tuensaaja olisi maksanut tällaisesta takauksesta markkinatoimijalle, ja palkkion, jonka se todellisuudessa maksoi samasta takauksesta tämän voimassaoloaikana, erotuksen bruttoavustusekvivalenttina. |
| --- | --- |

(161)

Toimenpiteeseen 2 liittyi 35 miljoonan euron takaus, joka annettiin kolmeksi vuodeksi kattamaan Tercasin tietty luottoriski [...] osalta. Komission takauksia koskevan tiedonannon (96) mukaan tukiosuus olisi laskettava palkkion, jonka tuensaaja olisi maksanut tällaisesta takauksesta markkinatoimijalle, ja palkkion, jonka se todellisuudessa maksoi samasta takauksesta tämän voimassaoloaikana, erotuksen bruttoavustusekvivalenttina.

96

| (162) | Komissiolla ei ole tietoa maksusta, jonka markkinatoimija olisi perinyt [...] koskevan luottoriskin takaamisesta, tai [...] luoton laadusta. Komissio ottaa huomioon, että vastuuta oli tuolloin hoidettu sovitusti ja laina maksettiin lopulta aikataulun mukaisesti, sekä paljon merkittävämmät tuen määrät toimenpiteissä 1 ja 3 ja katsoo, että riittää, kun arvioidaan alaraja sille, kuinka suuresta tuesta tässä on kyse. |
| --- | --- |

(162)

Komissiolla ei ole tietoa maksusta, jonka markkinatoimija olisi perinyt [...] koskevan luottoriskin takaamisesta, tai [...] luoton laadusta. Komissio ottaa huomioon, että vastuuta oli tuolloin hoidettu sovitusti ja laina maksettiin lopulta aikataulun mukaisesti, sekä paljon merkittävämmät tuen määrät toimenpiteissä 1 ja 3 ja katsoo, että riittää, kun arvioidaan alaraja sille, kuinka suuresta tuesta tässä on kyse.

| (163) | Alaraja voidaan laskea ottamalla vertailuarvoksi kolmen vuoden luottoriskinvaihtosopimuksen (CDS) (97) keskiarvo tuen myöntämisen aikana suurimmilta italialaisilta rahoitusalan ulkopuolisilta yrityksiltä, joilla oli aktiivisen kaupankäynnin kohteena olevia luottoriskinvaihtosopimuksia. Kyseinen keskiarvo on 53 peruspistettä (98). Koska takaus koski 35 miljoonan euron vastuita ja oli voimassa yhdeksän kuukautta, takauspalkkion käteisarvo on 0,14 miljoonaa euroa. Sopimuksissa FITD:lle ei annettu palkkiota, joka voitaisiin vähentää kyseisestä luvusta, joten komissio katsoo, että tuen määrä on 0,14 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(163)

Alaraja voidaan laskea ottamalla vertailuarvoksi kolmen vuoden luottoriskinvaihtosopimuksen (CDS) (97) keskiarvo tuen myöntämisen aikana suurimmilta italialaisilta rahoitusalan ulkopuolisilta yrityksiltä, joilla oli aktiivisen kaupankäynnin kohteena olevia luottoriskinvaihtosopimuksia. Kyseinen keskiarvo on 53 peruspistettä (98). Koska takaus koski 35 miljoonan euron vastuita ja oli voimassa yhdeksän kuukautta, takauspalkkion käteisarvo on 0,14 miljoonaa euroa. Sopimuksissa FITD:lle ei annettu palkkiota, joka voitaisiin vähentää kyseisestä luvusta, joten komissio katsoo, että tuen määrä on 0,14 miljoonaa euroa.

97

98

| (164) | Toimenpiteestä 3 komissio toteaa Italian lainsäädännössä edellytettävän, että verovapautuksesta ilmoitetaan Euroopan komissiolle ja tämä hyväksyy sen. Tuen myöntämisen aikaan tai sen jälkeen komissio ei ollut tehnyt päätöstä toimenpiteestä 3, joten takaus on katsottava erääntyneeksi. Verovapautuksesta ei ollut ilmoitettu virallisesti komissiolle, mikä merkitsee, että sitä ei voitu soveltaa. Näin ollen komissio ei voi katsoa, että toimenpide oli takaus vaan uusi tuki, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ilman palkkiota. Komissio katsoo tukiosuudeksi koko 30 miljoonan euron rahamäärän. |
| --- | --- |

(164)

Toimenpiteestä 3 komissio toteaa Italian lainsäädännössä edellytettävän, että verovapautuksesta ilmoitetaan Euroopan komissiolle ja tämä hyväksyy sen. Tuen myöntämisen aikaan tai sen jälkeen komissio ei ollut tehnyt päätöstä toimenpiteestä 3, joten takaus on katsottava erääntyneeksi. Verovapautuksesta ei ollut ilmoitettu virallisesti komissiolle, mikä merkitsee, että sitä ei voitu soveltaa. Näin ollen komissio ei voi katsoa, että toimenpide oli takaus vaan uusi tuki, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ilman palkkiota. Komissio katsoo tukiosuudeksi koko 30 miljoonan euron rahamäärän.

6.1.3   Päätelmät tuen olemassaolosta

Päätelmät tuen olemassaolosta

| (165) | Edellä johdanto-osan 149–164 kappaleessa mainituista syistä komissio päättelee, että toimenpide 1 (265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin), toimenpide 2 (35 miljoonan euron takaus [...] koskevan luottoriskin kattamiseksi ja 0,14 miljoonan euron tukiosuus) sekä toimenpide 3 (toinen 30 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin), yhteensä 295,14 miljoonaa euroa FITD:n antamaa valtiontukea, antoivat Tercasille valikoivan edun, joka vääristi kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Valikoiva etu myönnettiin valtion varoista FITD:n toimenpiteillä, jotka katsotaan valtion toimenpiteiksi johdanto-osan 112–148 kappaleessa esitetyistä syistä. Tuki myönnettiin 7 päivänä heinäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(165)

Edellä johdanto-osan 149–164 kappaleessa mainituista syistä komissio päättelee, että toimenpide 1 (265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin), toimenpide 2 (35 miljoonan euron takaus [...] koskevan luottoriskin kattamiseksi ja 0,14 miljoonan euron tukiosuus) sekä toimenpide 3 (toinen 30 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin), yhteensä 295,14 miljoonaa euroa FITD:n antamaa valtiontukea, antoivat Tercasille valikoivan edun, joka vääristi kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Valikoiva etu myönnettiin valtion varoista FITD:n toimenpiteillä, jotka katsotaan valtion toimenpiteiksi johdanto-osan 112–148 kappaleessa esitetyistä syistä. Tuki myönnettiin 7 päivänä heinäkuuta 2014.

6.2   Tuensaaja

Tuensaaja

| (166) | Komissio muistuttaa arviostaan, jonka mukaan kaikki kolme toimenpidettä antoivat Tercasille edun. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpiteillä on suosittu Tercasin taloudellisia toimia estämällä sen markkinoilta poistuminen ja antamalla mahdollisuus kyseisten toimien jatkamiseen ostajayrityksessä BPB:ssä. |
| --- | --- |

(166)

Komissio muistuttaa arviostaan, jonka mukaan kaikki kolme toimenpidettä antoivat Tercasille edun. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpiteillä on suosittu Tercasin taloudellisia toimia estämällä sen markkinoilta poistuminen ja antamalla mahdollisuus kyseisten toimien jatkamiseen ostajayrityksessä BPB:ssä.

| (167) | Määritelläkseen, sisältyykö pankin toimintojen myyntiin ostajalle myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2013 pankkitiedonannon 79, 80 ja 81 kohdan ja rakenneuudistustiedonannon (99) 20 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö luottolaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan. |
| --- | --- |

(167)

Määritelläkseen, sisältyykö pankin toimintojen myyntiin ostajalle myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2013 pankkitiedonannon 79, 80 ja 81 kohdan ja rakenneuudistustiedonannon (99) 20 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö luottolaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan.

99

| (168) | Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, sillä ei ole näyttöä, jonka perusteella se voisi päätellä, että i) myyntiprosessi ei ollut avoin, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön, ii) myynti ei tapahtunut markkinaehdoin tai iii) Italian viranomaiset eivät myyneet Tercasia mahdollisimman korkeaan hintaan. |
| --- | --- |

(168)

Kuten komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, sillä ei ole näyttöä, jonka perusteella se voisi päätellä, että i) myyntiprosessi ei ollut avoin, ehtoja sisältämätön ja syrjimätön, ii) myynti ei tapahtunut markkinaehdoin tai iii) Italian viranomaiset eivät myyneet Tercasia mahdollisimman korkeaan hintaan.

| (169) | Komissio päättelee, että tukitoimenpiteessä ainoa tuensaaja oli Tercas ja että ostajalle BPB:lle ei annettu tukea. |
| --- | --- |

(169)

Komissio päättelee, että tukitoimenpiteessä ainoa tuensaaja oli Tercas ja että ostajalle BPB:lle ei annettu tukea.

7.   TUEN LAINMUKAISUUS

TUEN LAINMUKAISUUS

| (170) | Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että tarkasteltavana olevat toimenpiteet sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja ne on myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan ilmoittamista ja odotusaikaa koskevien vaatimusten vastaisesti. Näin ollen komissio katsoo, että Tercasille myönnetyt toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(170)

Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että tarkasteltavana olevat toimenpiteet sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja ne on myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan ilmoittamista ja odotusaikaa koskevien vaatimusten vastaisesti. Näin ollen komissio katsoo, että Tercasille myönnetyt toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista valtiontukea.

8.   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

8.1   Sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa käytettävä oikeusperusta

Sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa käytettävä oikeusperusta

| (171) | Italia ei ole esittänyt, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan määräyksiä ei sovelleta. Samoin 107 artiklan 3 kohdan a ja d alakohtaa ei selvästikään sovelleta, ja 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan vaatimukset ovat rajoitetumpia kuin ne, joita komissio tällä hetkellä soveltaa vaikeuksissa oleviin rahoituslaitoksiin 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Komissio tutkii siten FITD:n toimenpiteen soveltuvuutta vain viimeksi mainitun kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(171)

Italia ei ole esittänyt, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan määräyksiä ei sovelleta. Samoin 107 artiklan 3 kohdan a ja d alakohtaa ei selvästikään sovelleta, ja 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan vaatimukset ovat rajoitetumpia kuin ne, joita komissio tällä hetkellä soveltaa vaikeuksissa oleviin rahoituslaitoksiin 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Komissio tutkii siten FITD:n toimenpiteen soveltuvuutta vain viimeksi mainitun kohdan perusteella.

| (172) | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Komissio tunnustaa, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion talouteen ja että pankkitukitoimenpiteet voivat olla asianmukaisia näiden häiriöiden korjaamisessa. Tätä näkemystä on sitten kehitetty, se on esitetty seitsemässä kriisitiedonannossa (100) ja vahvistettu jälleen vuoden 2013 pankkitiedonannossa, jossa komissio esittää syyt, miksi se katsoo, että 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamista koskevat vaatimukset täyttyvät edelleen. |
| --- | --- |

(172)

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Komissio tunnustaa, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion talouteen ja että pankkitukitoimenpiteet voivat olla asianmukaisia näiden häiriöiden korjaamisessa. Tätä näkemystä on sitten kehitetty, se on esitetty seitsemässä kriisitiedonannossa (100) ja vahvistettu jälleen vuoden 2013 pankkitiedonannossa, jossa komissio esittää syyt, miksi se katsoo, että 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamista koskevat vaatimukset täyttyvät edelleen.

100

| (173) | Jotta tukitoimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siinä on noudatettava 107 artiklan 3 kohdan yleisiä periaatteita SEUT-sopimuksen yleisten tavoitteiden mukaisesti. Aikaisemmissa päätöksissä (101) komissio on näin ollen katsonut, että tukitoimenpiteen tai -ohjelman on täytettävä kolme testiä: i) asianmukaisuus, ii) välttämättömyys ja iii) oikeasuhteisuus. |
| --- | --- |

(173)

Jotta tukitoimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siinä on noudatettava 107 artiklan 3 kohdan yleisiä periaatteita SEUT-sopimuksen yleisten tavoitteiden mukaisesti. Aikaisemmissa päätöksissä (101) komissio on näin ollen katsonut, että tukitoimenpiteen tai -ohjelman on täytettävä kolme testiä: i) asianmukaisuus, ii) välttämättömyys ja iii) oikeasuhteisuus.

101

| (174) | Vuoden 2013 pankkitiedonantoa sovelletaan valtiontukeen, joka on myönnetty 1 päivänä elokuuta 2013 alkaen. Banca d'Italia hyväksyi FITD:n tukitoimenpiteen 7 päivänä heinäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(174)

Vuoden 2013 pankkitiedonantoa sovelletaan valtiontukeen, joka on myönnetty 1 päivänä elokuuta 2013 alkaen. Banca d'Italia hyväksyi FITD:n tukitoimenpiteen 7 päivänä heinäkuuta 2014.

| (175) | Sen päättelemiseksi, ovatko toimenpiteet asiaa koskevien kriisitiedonantojen mukaisia, komissio arvioi kolmessa toimenpiteessä myönnettyä tukea seuraavasti:
  1)   
  Toimenpide 1
  : 265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, käsitellään pääomapohjan vahvistamisena, kun sitä tutkitaan vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon pohjalta, huolimatta siitä, että se poikkeaa tavanomaisesta pääomapohjan vahvistamisesta siten, että myöntävä viranomainen ei hankkinut oikeuksia eikä korvausta maksettu.
  2)   
  Toimenpide 2
  : Tercasin [...] koskevan luottoriskin kattamiseksi myönnettyä 35 miljoonan euron takausta, johon sisältyy 0,14 miljoonan euron tukiosuus, voidaan arvioida arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (102) ja myös vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon pohjalta tukena Tercasin rakenneuudistukselle.
  3)   
  Toimenpide 3
  : Koska komissio ei ollut tehnyt päätöstä, 30 miljoonan euron takausta arvioidaan lisätukena, joka on muodoltaan tuki, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Näin ollen se on käsiteltävä pääomapohjan vahvistamisena, jotta se voidaan tutkia samalla tavalla kuin toimenpide 1. |
| --- | --- |

(175)

Sen päättelemiseksi, ovatko toimenpiteet asiaa koskevien kriisitiedonantojen mukaisia, komissio arvioi kolmessa toimenpiteessä myönnettyä tukea seuraavasti:

1)   
  Toimenpide 1
  : 265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, käsitellään pääomapohjan vahvistamisena, kun sitä tutkitaan vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon pohjalta, huolimatta siitä, että se poikkeaa tavanomaisesta pääomapohjan vahvistamisesta siten, että myöntävä viranomainen ei hankkinut oikeuksia eikä korvausta maksettu.

Toimenpide 1

2)   
  Toimenpide 2
  : Tercasin [...] koskevan luottoriskin kattamiseksi myönnettyä 35 miljoonan euron takausta, johon sisältyy 0,14 miljoonan euron tukiosuus, voidaan arvioida arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (102) ja myös vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon pohjalta tukena Tercasin rakenneuudistukselle.

Toimenpide 2

102

3)   
  Toimenpide 3
  : Koska komissio ei ollut tehnyt päätöstä, 30 miljoonan euron takausta arvioidaan lisätukena, joka on muodoltaan tuki, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Näin ollen se on käsiteltävä pääomapohjan vahvistamisena, jotta se voidaan tutkia samalla tavalla kuin toimenpide 1.

Toimenpide 3

| (176) | Komissio arvioi ensin toimenpiteen 2 soveltuvuutta sisämarkkinoille arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon pohjalta ja tekee sitten yhteisarvioinnin kaikista kolmesta toimenpiteestä vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon pohjalta. |
| --- | --- |

(176)

Komissio arvioi ensin toimenpiteen 2 soveltuvuutta sisämarkkinoille arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon pohjalta ja tekee sitten yhteisarvioinnin kaikista kolmesta toimenpiteestä vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon pohjalta.

8.2   Toimenpiteen 2 yhteensopivuus arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon kanssa

Toimenpiteen 2 yhteensopivuus arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon kanssa

| (177) | Toimenpidettä 2 on arvioitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa lueteltujen soveltuvuuskriteerien pohjalta, sillä sen tarkoituksena on vapauttaa tuensaajapankki ”velvollisuudesta kirjata arvoltaan alentuneista omaisuuseristä aiheutuvat tappiot tai mahdollisia tappioita koskevat varaukset taseeseen (tai kompensoida tappioiden kirjaamisen vaikutukset)”. Nämä kriteerit ovat seuraavat: i) omaisuuserien tukikelpoisuus, ii) läpinäkyvä selvitys omaisuuserien arvonalennuksista, iii) omaisuuserien hoito, iv) sopiva ja johdonmukainen menetelmä arvostaa omaisuuseriä ja v) korvauksen ja vastuunjaon asianmukaisuus. |
| --- | --- |

(177)

Toimenpidettä 2 on arvioitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa lueteltujen soveltuvuuskriteerien pohjalta, sillä sen tarkoituksena on vapauttaa tuensaajapankki ”velvollisuudesta kirjata arvoltaan alentuneista omaisuuseristä aiheutuvat tappiot tai mahdollisia tappioita koskevat varaukset taseeseen (tai kompensoida tappioiden kirjaamisen vaikutukset)”. Nämä kriteerit ovat seuraavat: i) omaisuuserien tukikelpoisuus, ii) läpinäkyvä selvitys omaisuuserien arvonalennuksista, iii) omaisuuserien hoito, iv) sopiva ja johdonmukainen menetelmä arvostaa omaisuuseriä ja v) korvauksen ja vastuunjaon asianmukaisuus.

8.2.1   Tukikelpoiset omaisuuserät

Tukikelpoiset omaisuuserät

| (178) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.4 kohdassa todetaan tukikelpoisista omaisuuseristä, että ongelmallisten omaisuuserien hoidon edellytyksenä on arvoltaan alentuneiden omaisuuserien selvä määrittäminen ja tukikelpoisuutta koskevien rajoitusten soveltaminen. |
| --- | --- |

(178)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.4 kohdassa todetaan tukikelpoisista omaisuuseristä, että ongelmallisten omaisuuserien hoidon edellytyksenä on arvoltaan alentuneiden omaisuuserien selvä määrittäminen ja tukikelpoisuutta koskevien rajoitusten soveltaminen.

| (179) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tukikelpoisiksi omaisuuseriksi mainitaan ne, jotka käynnistivät finanssikriisin, mutta siinä jäsenvaltioille annetaan myös mahdollisuus ”laajentaa tukikelpoisuuden käsitettä tiettyihin selkeästi määriteltyihin ja systeemisen uhan kannalta keskeisiin omaisuuserien luokkiin asianmukaiset perustelut esitettyään”. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 35 kohdassa todetaan, että ”ongelmallisten omaisuuserien hoitoa koskevaan ohjelmaan ei pitäisi hyväksyä sellaisia omaisuuseriä, joiden arvo ei ole tällä hetkellä alentunut”. |
| --- | --- |

(179)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tukikelpoisiksi omaisuuseriksi mainitaan ne, jotka käynnistivät finanssikriisin, mutta siinä jäsenvaltioille annetaan myös mahdollisuus ”laajentaa tukikelpoisuuden käsitettä tiettyihin selkeästi määriteltyihin ja systeemisen uhan kannalta keskeisiin omaisuuserien luokkiin asianmukaiset perustelut esitettyään”. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 35 kohdassa todetaan, että ”ongelmallisten omaisuuserien hoitoa koskevaan ohjelmaan ei pitäisi hyväksyä sellaisia omaisuuseriä, joiden arvo ei ole tällä hetkellä alentunut”.

| (180) | Tämän asian osalta FITD:n raportissa heinäkuulta 2014 todetaan, että vastuut, joihin toimenpiteessä 2 viitataan, liittyvät sovitusti hoidettuihin mutta ongelmallisiin lainoihin. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.4 jakson vaatimusten mukaan sovitusti hoidetut lainat eivät ole tukikelpoisia. Tämän perusteella komissio päättelee, että toimenpide 2 ei täytä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa annettuja tukikelpoisten omaisuuserien kriteereitä. |
| --- | --- |

(180)

Tämän asian osalta FITD:n raportissa heinäkuulta 2014 todetaan, että vastuut, joihin toimenpiteessä 2 viitataan, liittyvät sovitusti hoidettuihin mutta ongelmallisiin lainoihin. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.4 jakson vaatimusten mukaan sovitusti hoidetut lainat eivät ole tukikelpoisia. Tämän perusteella komissio päättelee, että toimenpide 2 ei täytä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa annettuja tukikelpoisten omaisuuserien kriteereitä.

8.2.2   Läpinäkyvä selvitys, hallinta ja arvostus

Läpinäkyvä selvitys, hallinta ja arvostus

| (181) | Komissio vaatii arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.1 jaksossa antamaan etukäteen läpinäkyvästi täydelliset tiedot toimenpiteiden kohteena olevista ongelmallisista omaisuuseristä. Komissio ei kuitenkaan ole saanut mitään tietoja kyseisistä vastuista tai niihin liittyvistä yrityksistä. |
| --- | --- |

(181)

Komissio vaatii arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.1 jaksossa antamaan etukäteen läpinäkyvästi täydelliset tiedot toimenpiteiden kohteena olevista ongelmallisista omaisuuseristä. Komissio ei kuitenkaan ole saanut mitään tietoja kyseisistä vastuista tai niihin liittyvistä yrityksistä.

| (182) | Jäsenvaltio tai asianomaiset osapuolet eivät myöskään esittäneet arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvostusta, kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.5 jaksossa vaaditaan, eikä saatavilla ollut tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut päätellä, että omaisuuserät oli asianmukaisesti eroteltu toiminnallisesti tai organisatorisesti, kuten tiedonannon 5.6 jaksossa vaaditaan. |
| --- | --- |

(182)

Jäsenvaltio tai asianomaiset osapuolet eivät myöskään esittäneet arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvostusta, kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.5 jaksossa vaaditaan, eikä saatavilla ollut tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut päätellä, että omaisuuserät oli asianmukaisesti eroteltu toiminnallisesti tai organisatorisesti, kuten tiedonannon 5.6 jaksossa vaaditaan.

| (183) | Komissio päättelee, että läpinäkyvää selvitystä koskevat ehdot eivät täyty ja että saatavilla ei ole näyttöä, jonka perusteella komissio voisi päätellä, että hallintaa ja arvostusta koskevat ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(183)

Komissio päättelee, että läpinäkyvää selvitystä koskevat ehdot eivät täyty ja että saatavilla ei ole näyttöä, jonka perusteella komissio voisi päätellä, että hallintaa ja arvostusta koskevat ehdot täyttyvät.

8.2.3   Vastuunjako ja korvaus

Vastuunjako ja korvaus

| (184) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.2 jaksossa toistetaan korvauksen osalta yleisperiaate, jonka mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin ja maksaa asianmukainen korvaus, jotta osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakaminen voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

(184)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.2 jaksossa toistetaan korvauksen osalta yleisperiaate, jonka mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin ja maksaa asianmukainen korvaus, jotta osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakaminen voidaan varmistaa.

| (185) | Kuten johdanto-osan 195–212 kappaleessa todetaan, asianmukaisia vastuunjakotoimenpiteitä ei ole toteutettu. Komission toteaa vielä, että [...] koskevan vastuun takauksesta ei maksettu korvausta. |
| --- | --- |

(185)

Kuten johdanto-osan 195–212 kappaleessa todetaan, asianmukaisia vastuunjakotoimenpiteitä ei ole toteutettu. Komission toteaa vielä, että [...] koskevan vastuun takauksesta ei maksettu korvausta.

| (186) | Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, ettei toimenpide 2 täytä yhtään arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon kumuloituvista vaatimuksista. Sen vuoksi toimenpiteen 2 ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(186)

Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, ettei toimenpide 2 täytä yhtään arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon kumuloituvista vaatimuksista. Sen vuoksi toimenpiteen 2 ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

8.3   Toimenpiteiden 1, 2 ja 3 yhdenmukaisuus vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon kanssa

Toimenpiteiden 1, 2 ja 3 yhdenmukaisuus vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon kanssa

| (187) | Toimenpiteiden 1 ja 3 muoto on oikeudellisesti avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, eli käteisrahoitus ilman vastiketta (omistuksen tai korvauksen muodossa). Vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltuvuusvaatimuksissa ei varsinaisesti käsitellä avustuksia. |
| --- | --- |

(187)

Toimenpiteiden 1 ja 3 muoto on oikeudellisesti avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, eli käteisrahoitus ilman vastiketta (omistuksen tai korvauksen muodossa). Vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltuvuusvaatimuksissa ei varsinaisesti käsitellä avustuksia.

| (188) | Ainoa tukimuoto, joka vastaa vuoden 2013 pankkitiedonantoa, on pääomapohjan vahvistamista koskeva tuki. Pääomapohjan vahvistaminen edellyttää kuitenkin useiden soveltuvuusvaatimusten täyttämistä. On esitettävä seuraavat: i) pääoman hankkimista koskeva suunnitelma, jossa esitetään kaikki pankin käytettävissä olevat mahdollisuudet hankkia pääomaa yksityisistä lähteistä, ii) rakenneuudistussuunnitelma, joka johtaa rahoituslaitoksen elinkelpoisuuden palauttamiseen, iii) riittävä rahoitusosuus tuensaajalta itseltään, niin että osakkeenomistajat ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat osallistuvat pääomapohjan vahvistamiseen mahdollisimman paljon (vastuunjako) ja iv) toimet, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Vaikka Tercasin hallinnonhoitaja on voinut panna täytäntöön pääoman hankkimista koskevan suunnitelman (ks. johdanto-osan 15 kappale), komissiolle ei ole esitetty näyttöä siitä, että tässä kuvatut soveltuvuusvaatimukset on täytetty. |
| --- | --- |

(188)

Ainoa tukimuoto, joka vastaa vuoden 2013 pankkitiedonantoa, on pääomapohjan vahvistamista koskeva tuki. Pääomapohjan vahvistaminen edellyttää kuitenkin useiden soveltuvuusvaatimusten täyttämistä. On esitettävä seuraavat: i) pääoman hankkimista koskeva suunnitelma, jossa esitetään kaikki pankin käytettävissä olevat mahdollisuudet hankkia pääomaa yksityisistä lähteistä, ii) rakenneuudistussuunnitelma, joka johtaa rahoituslaitoksen elinkelpoisuuden palauttamiseen, iii) riittävä rahoitusosuus tuensaajalta itseltään, niin että osakkeenomistajat ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat osallistuvat pääomapohjan vahvistamiseen mahdollisimman paljon (vastuunjako) ja iv) toimet, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Vaikka Tercasin hallinnonhoitaja on voinut panna täytäntöön pääoman hankkimista koskevan suunnitelman (ks. johdanto-osan 15 kappale), komissiolle ei ole esitetty näyttöä siitä, että tässä kuvatut soveltuvuusvaatimukset on täytetty.

| (189) | Periaatteessa toimenpiteen 1 ja 3 tuet, joita ei tarvitse maksaa takaisin, annettiin Tercasin negatiivisen oman pääoman nostamiseksi nollaan, ennen kuin BPB otti yrityksen haltuunsa. Komissio on aikaisemmin katsonut vastaavien liiketoimien soveltuneen sisämarkkinoille, mutta vain helpottamaan kriisinratkaisua tai tukemaan hallittua lakkauttamista (103). Koska Italian mukaan toimenpiteissä Tercasin avustamiseksi ei sovellettu kriisinratkaisu- tai likvidaatiojärjestyjä, komissio ei voi noudattaa samaa päättelyä Tercasin tapauksessa. Näin ollen sen on arvioitava toimenpidettä pääomankorotustukena. |
| --- | --- |

(189)

Periaatteessa toimenpiteen 1 ja 3 tuet, joita ei tarvitse maksaa takaisin, annettiin Tercasin negatiivisen oman pääoman nostamiseksi nollaan, ennen kuin BPB otti yrityksen haltuunsa. Komissio on aikaisemmin katsonut vastaavien liiketoimien soveltuneen sisämarkkinoille, mutta vain helpottamaan kriisinratkaisua tai tukemaan hallittua lakkauttamista (103). Koska Italian mukaan toimenpiteissä Tercasin avustamiseksi ei sovellettu kriisinratkaisu- tai likvidaatiojärjestyjä, komissio ei voi noudattaa samaa päättelyä Tercasin tapauksessa. Näin ollen sen on arvioitava toimenpidettä pääomankorotustukena.

103

| (190) | Toimenpiteellä 2 oli tarkoitus suojella Tercasia mahdollisilta tappioilta, jotka johtuvat sen vastuista [...]. Se on siten kuin pääomankorotustukea Tercasin rakenneuudistukselle. Riippumatta siitä, onko toimenpide 2 alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen, sen olisi oltava myös vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon mukainen, jotta sen katsotaan olevan yhteensopiva. On myös mahdotonta arvioida toimenpiteitä 1 ja 3 kyseisten tiedonantojen pohjalta ottamatta huomioon toimenpidettä 2. |
| --- | --- |

(190)

Toimenpiteellä 2 oli tarkoitus suojella Tercasia mahdollisilta tappioilta, jotka johtuvat sen vastuista [...]. Se on siten kuin pääomankorotustukea Tercasin rakenneuudistukselle. Riippumatta siitä, onko toimenpide 2 alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen, sen olisi oltava myös vuoden 2013 pankkitiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon mukainen, jotta sen katsotaan olevan yhteensopiva. On myös mahdotonta arvioida toimenpiteitä 1 ja 3 kyseisten tiedonantojen pohjalta ottamatta huomioon toimenpidettä 2.

8.3.1   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (191) | Vuoden 2013 pankkitiedonannossa edellytetään pääoman hankkimista koskevaa suunnitelmaa sen varmistamiseksi, että kaikki mahdolliset yksityisen pääoman lähteet on käytetty ennen valtiontuen hakemista sekä rakenneuudistussuunnitelmaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden osoittamiseksi. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Sen on siten pystyttävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan ja sen on saatava asianmukainen tuotto omalle pääomalleen, kun otetaan huomioon sen riskiprofiili. Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdan mukaan elinkelpoisuus voidaan saavuttaa myös myymällä pankki. |
| --- | --- |

(191)

Vuoden 2013 pankkitiedonannossa edellytetään pääoman hankkimista koskevaa suunnitelmaa sen varmistamiseksi, että kaikki mahdolliset yksityisen pääoman lähteet on käytetty ennen valtiontuen hakemista sekä rakenneuudistussuunnitelmaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden osoittamiseksi. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Sen on siten pystyttävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan ja sen on saatava asianmukainen tuotto omalle pääomalleen, kun otetaan huomioon sen riskiprofiili. Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdan mukaan elinkelpoisuus voidaan saavuttaa myös myymällä pankki.

| (192) | Asianomaiset osapuolet väittävät, että hallinnonhoitaja toteutti toimia korjatakseen puutteet Tercasin organisaatiossa ja sisäisessä valvontajärjestelmässä. BPB väittää myös, että elvytyssuunnitelman rakenteelliset elementit kehitettiin BPB:n liiketoimintasuunnitelmassa vuosille 2015–2019. |
| --- | --- |

(192)

Asianomaiset osapuolet väittävät, että hallinnonhoitaja toteutti toimia korjatakseen puutteet Tercasin organisaatiossa ja sisäisessä valvontajärjestelmässä. BPB väittää myös, että elvytyssuunnitelman rakenteelliset elementit kehitettiin BPB:n liiketoimintasuunnitelmassa vuosille 2015–2019.

| (193) | Komissio toteaa, ettei se ole saanut rakenneuudistus- tai elvytyssuunnitelmaa, joka osoittaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, vaikka se on pyytänyt sellaista Italialta. |
| --- | --- |

(193)

Komissio toteaa, ettei se ole saanut rakenneuudistus- tai elvytyssuunnitelmaa, joka osoittaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, vaikka se on pyytänyt sellaista Italialta.

| (194) | Komissio toteaa, että se voi tutkia rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on toimitettu pääomapohjan vahvistamisen jälkeen. Vuoden 2013 pankkitiedonannossa annetaan tällainen mahdollisuus erityisesti, kun tuesta on ilmoitettu ja se on pantu täytäntöön pelastamistukena tiukoin ehdoin. Koska pelastustoimenpiteestä ei ole ilmoitettu, ja kun otetaan huomioon saatavilla olevat tiedot, erityisesti rakenneuudistussuunnitelma puuttuu, komissio ei voi katsoa sen ehdon täyttyneen, joka koskee pitkän aikavälin elinkelpoisuuden osoittamista yksityiskohtaisella rakenneuudistussuunnitelmalla. |
| --- | --- |

(194)

Komissio toteaa, että se voi tutkia rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on toimitettu pääomapohjan vahvistamisen jälkeen. Vuoden 2013 pankkitiedonannossa annetaan tällainen mahdollisuus erityisesti, kun tuesta on ilmoitettu ja se on pantu täytäntöön pelastamistukena tiukoin ehdoin. Koska pelastustoimenpiteestä ei ole ilmoitettu, ja kun otetaan huomioon saatavilla olevat tiedot, erityisesti rakenneuudistussuunnitelma puuttuu, komissio ei voi katsoa sen ehdon täyttyneen, joka koskee pitkän aikavälin elinkelpoisuuden osoittamista yksityiskohtaisella rakenneuudistussuunnitelmalla.

8.3.2   Tuen rajaaminen välttämättömään ja vastuunjako

Tuen rajaaminen välttämättömään ja vastuunjako

| (195) | Vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan on osallistuttava asianmukaisella omalla osuudella, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään ja estää kilpailun vääristyminen ja moraalikato. Tämän vuoksi i) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja ii) nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien olisi osallistuttava mahdollisimman laajasti vastuunjakoon. |
| --- | --- |

(195)

Vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan on osallistuttava asianmukaisella omalla osuudella, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään ja estää kilpailun vääristyminen ja moraalikato. Tämän vuoksi i) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja ii) nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien olisi osallistuttava mahdollisimman laajasti vastuunjakoon.

| (196) | Tiedonannon 29 kohdan mukaan komissio voi hyväksyä tukitoimenpiteet vasta, kun jäsenvaltio on osoittanut, että kaikki mahdollinen on tehty kyseisen tuen rajoittamiseksi välttämättömään vähimmäismäärään. Tämän vuoksi jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan pääoman hankkimista koskeva suunnitelma ennen rakenneuudistussuunnitelmaa tai sen osana. |
| --- | --- |

(196)

Tiedonannon 29 kohdan mukaan komissio voi hyväksyä tukitoimenpiteet vasta, kun jäsenvaltio on osoittanut, että kaikki mahdollinen on tehty kyseisen tuen rajoittamiseksi välttämättömään vähimmäismäärään. Tämän vuoksi jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan pääoman hankkimista koskeva suunnitelma ennen rakenneuudistussuunnitelmaa tai sen osana.

| (197) | Tiedonannon 44 kohdan mukaan ”huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkainstrumentit on muutettava pääomaksi tai niiden pääoma-arvoa on alennettava periaatteessa ennen kuin valtiontukea myönnetään. Valtiontukea ei saa myöntää ennen kuin oma pääoma, hybridipääoma ja huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka on käytetty täysimääräisesti tappioiden kattamiseen”. |
| --- | --- |

(197)

Tiedonannon 44 kohdan mukaan ”huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkainstrumentit on muutettava pääomaksi tai niiden pääoma-arvoa on alennettava periaatteessa ennen kuin valtiontukea myönnetään. Valtiontukea ei saa myöntää ennen kuin oma pääoma, hybridipääoma ja huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka on käytetty täysimääräisesti tappioiden kattamiseen”.

| (198) | Tiedonannon 47 kohdan mukaan varojen ulosvirtaaminen on estettävä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(198)

Tiedonannon 47 kohdan mukaan varojen ulosvirtaaminen on estettävä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään.

| (199) | Tiedonannon 52 kohdan mukaan komissio hyväksyy pelastamistuen pääomapohjan vahvistamisen muodossa (ja sallii rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen toimenpiteen jälkeen) vain, jos pelastamistuki ei estä tiedonannossa annettujen vastuunjakovaatimusten noudattamista. |
| --- | --- |

(199)

Tiedonannon 52 kohdan mukaan komissio hyväksyy pelastamistuen pääomapohjan vahvistamisen muodossa (ja sallii rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen toimenpiteen jälkeen) vain, jos pelastamistuki ei estä tiedonannossa annettujen vastuunjakovaatimusten noudattamista.

| (200) | Komissio toteaa, että Tercasissa oma pääoma kirjattiin kokonaan alas. |
| --- | --- |

(200)

Komissio toteaa, että Tercasissa oma pääoma kirjattiin kokonaan alas.

| (201) | Vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukaisesti 189 miljoonaa euroa (31 päivänä maaliskuuta 2014) Tercasin huonomassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa konsolidoinnin perusteella (tytäryhtiö Caripe mukaan luettuna) olisi pitänyt muuttaa pääomaksi tai kirjata alas pääomavajeen pienentämiseksi ja tuen määrän minimoimiseksi. Tällaista muuttamista tai alas kirjaamista ei tapahtunut, ja Tercasin antamien tietojen mukaan holdingyhtiön liikkeeseen laskema huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka, 36 miljoonaa euroa, erääntyi ja maksettiin takaisin joulukuussa 2014. Komissiolla ei ole tietoa siitä, onko Caripen liikkeeseen laskemaa huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa erääntynyt ja maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(201)

Vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukaisesti 189 miljoonaa euroa (31 päivänä maaliskuuta 2014) Tercasin huonomassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa konsolidoinnin perusteella (tytäryhtiö Caripe mukaan luettuna) olisi pitänyt muuttaa pääomaksi tai kirjata alas pääomavajeen pienentämiseksi ja tuen määrän minimoimiseksi. Tällaista muuttamista tai alas kirjaamista ei tapahtunut, ja Tercasin antamien tietojen mukaan holdingyhtiön liikkeeseen laskema huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka, 36 miljoonaa euroa, erääntyi ja maksettiin takaisin joulukuussa 2014. Komissiolla ei ole tietoa siitä, onko Caripen liikkeeseen laskemaa huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa erääntynyt ja maksettu takaisin.

| (202) | Komissio katsoo, että huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan erääntymiseen liittyvien varojen ulosvirtaus ja myöhemmin suoritettu maksu ovat periaatteessa niiden ehtojen vastaisia, joiden mukaan pääomankorotustuen voidaan katsoa olevan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen. |
| --- | --- |

(202)

Komissio katsoo, että huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan erääntymiseen liittyvien varojen ulosvirtaus ja myöhemmin suoritettu maksu ovat periaatteessa niiden ehtojen vastaisia, joiden mukaan pääomankorotustuen voidaan katsoa olevan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen.

| (203) | Asianomaiset osapuolet esittävät, että vaihtoehto, jossa huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velka muutetaan pääomaksi, ei ollut laillisesti mahdollinen Italian voimassa olleen lainsäädännön mukaan ja että velka voidaan kirjata alas vain pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa. Vuoden 2013 pankkitiedonannossa esitetään tekijät, jotka komissio ottaa huomioon määritellessään soveltuuko valtiontukitoimenpide sisämarkkinoille, ja yksi niistä on pääomaksi muuttamista koskeva vaatimus. Tällainen vastuunjako on mahdollista likvidaatiossa, mikä käy ilmi Banca Romagnan tapauksessa tehdystä päätöksestä (104), jossa Italian myöntämä tuki hyväksyttiin ja vastuunjakoa koskevat vaatimukset täyttyivät huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan osalta. |
| --- | --- |

(203)

Asianomaiset osapuolet esittävät, että vaihtoehto, jossa huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velka muutetaan pääomaksi, ei ollut laillisesti mahdollinen Italian voimassa olleen lainsäädännön mukaan ja että velka voidaan kirjata alas vain pakollisen hallinnollisen likvidaation tapauksessa. Vuoden 2013 pankkitiedonannossa esitetään tekijät, jotka komissio ottaa huomioon määritellessään soveltuuko valtiontukitoimenpide sisämarkkinoille, ja yksi niistä on pääomaksi muuttamista koskeva vaatimus. Tällainen vastuunjako on mahdollista likvidaatiossa, mikä käy ilmi Banca Romagnan tapauksessa tehdystä päätöksestä (104), jossa Italian myöntämä tuki hyväksyttiin ja vastuunjakoa koskevat vaatimukset täyttyivät huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan osalta.

104

| (204) | Asianomaiset osapuolet viittaavat vuoden 2013 pankkitiedonannon 42 kohtaan, mutta komissio toteaa, että 42 kohta koskee paremmassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoita eikä huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoita. |
| --- | --- |

(204)

Asianomaiset osapuolet viittaavat vuoden 2013 pankkitiedonannon 42 kohtaan, mutta komissio toteaa, että 42 kohta koskee paremmassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoita eikä huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoita.

| (205) | Asianomaiset osapuolet viittaavat myös tiedonannon 45 kohtaan, jossa sallitaan poikkeus huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuttamista tai alaskirjausta koskevaan periaatteeseen, jos kyseisten toimien toteuttaminen vaarantaisi rahoitusvakauden tai johtaisi kohtuuttomaan lopputulokseen. |
| --- | --- |

(205)

Asianomaiset osapuolet viittaavat myös tiedonannon 45 kohtaan, jossa sallitaan poikkeus huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuttamista tai alaskirjausta koskevaan periaatteeseen, jos kyseisten toimien toteuttaminen vaarantaisi rahoitusvakauden tai johtaisi kohtuuttomaan lopputulokseen.

| (206) | Komissio toteaa, että vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaisesti huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden vastuunjakoa sovellettiin suureen osaan koko pankkijärjestelmää Sloveniassa (105) sekä Portugalin kolmanneksi suurimpaan pankkiin (106). Sitä sovellettiin myös suureen osaan pankkijärjestelmää Espanjassa ennen vuoden 2013 pankkitiedonannon hyväksymistä vaarantamatta rahoitusvakautta tai ilman kohtuutonta lopputulosta. Koska Tercas on kooltaan pieni, komissio ei voi hyväksyä sitä, että tässä tapauksessa olisi sellainen riski. Ainoat tapaukset, joissa komissio on hyväksynyt poikkeamisen normaalista vastuunjaosta kohtuuttoman lopputuloksen takia, eivät ole olennaisia tässä asiassa (107). |
| --- | --- |

(206)

Komissio toteaa, että vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaisesti huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden vastuunjakoa sovellettiin suureen osaan koko pankkijärjestelmää Sloveniassa (105) sekä Portugalin kolmanneksi suurimpaan pankkiin (106). Sitä sovellettiin myös suureen osaan pankkijärjestelmää Espanjassa ennen vuoden 2013 pankkitiedonannon hyväksymistä vaarantamatta rahoitusvakautta tai ilman kohtuutonta lopputulosta. Koska Tercas on kooltaan pieni, komissio ei voi hyväksyä sitä, että tässä tapauksessa olisi sellainen riski. Ainoat tapaukset, joissa komissio on hyväksynyt poikkeamisen normaalista vastuunjaosta kohtuuttoman lopputuloksen takia, eivät ole olennaisia tässä asiassa (107).

105

106

107

| (207) | Komissio päättelee, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osuus ei ollut mahdollisimman suuri ja että FITD:n toiminta ei ollut vuoden 2013 pankkitiedonannon yhden keskeisen näkökohdan mukaista. |
| --- | --- |

(207)

Komissio päättelee, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osuus ei ollut mahdollisimman suuri ja että FITD:n toiminta ei ollut vuoden 2013 pankkitiedonannon yhden keskeisen näkökohdan mukaista.

| (208) | Esittämissään huomautuksissa FITD väittää, että rakenneuudistus sisälsi Tercasin pääomapohjan perusteellisen vahvistamisen, jonka toteutti BPB, joka korotti pääomaa hankkimalla pääomaa markkinoilta. Toisaalta vuoden 2013 pankkitiedonannon 34 kohdassa todetaan, että pääoman hankkimista koskevan suunnitelman toimittamisen jälkeen jäsenvaltion on määritettävä jäljelle jäävä pääomavaje, joka on katettava valtiontuella. Kuten BPB:n ja Tercasin toimittamissa tiedoissa tunnustetaan, BPB:n toteuttama pääomapohjan vahvistus riippui kuitenkin siitä, että FITD kattoi ensin negatiivisen oman pääoman. |
| --- | --- |

(208)

Esittämissään huomautuksissa FITD väittää, että rakenneuudistus sisälsi Tercasin pääomapohjan perusteellisen vahvistamisen, jonka toteutti BPB, joka korotti pääomaa hankkimalla pääomaa markkinoilta. Toisaalta vuoden 2013 pankkitiedonannon 34 kohdassa todetaan, että pääoman hankkimista koskevan suunnitelman toimittamisen jälkeen jäsenvaltion on määritettävä jäljelle jäävä pääomavaje, joka on katettava valtiontuella. Kuten BPB:n ja Tercasin toimittamissa tiedoissa tunnustetaan, BPB:n toteuttama pääomapohjan vahvistus riippui kuitenkin siitä, että FITD kattoi ensin negatiivisen oman pääoman.

| (209) | BPB ja Tercas väittävät edelleen, että toimenpiteet rajoittuivat välttämättömään, jolla saavutettiin tavoite eli Tercasin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Ne esittävät seuraavat syyt: 1) FITD:n osuus täyttää ”alhaisimpien kustannusten” kriteerin FITD:n yhtiöjärjestyksessä, 2) kyseessä oli ainoa toteuttamiskelpoinen vaihtoehto, kun Tercasin tilanne heikkeni ja oli löydettävä ostaja ja 3) FITD osallistui vain osittain negatiivisen oman pääoman kattamiseen ja vakavaraisuuden vähimmäisasteen palauttamiseen: se antoi 265 miljoonaa euroa vaaditusta 495 miljoonasta eurosta. |
| --- | --- |

(209)

BPB ja Tercas väittävät edelleen, että toimenpiteet rajoittuivat välttämättömään, jolla saavutettiin tavoite eli Tercasin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Ne esittävät seuraavat syyt: 1) FITD:n osuus täyttää ”alhaisimpien kustannusten” kriteerin FITD:n yhtiöjärjestyksessä, 2) kyseessä oli ainoa toteuttamiskelpoinen vaihtoehto, kun Tercasin tilanne heikkeni ja oli löydettävä ostaja ja 3) FITD osallistui vain osittain negatiivisen oman pääoman kattamiseen ja vakavaraisuuden vähimmäisasteen palauttamiseen: se antoi 265 miljoonaa euroa vaaditusta 495 miljoonasta eurosta.

| (210) | Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että FITD:n yhtiöjärjestyksen alhaisimpien kustannusten kriteeri on epäolennainen toimenpiteiden soveltuvuuden arvioinnissa. Soveltuvuuden näkökulmasta olennaista on vain se, riittääkö annettu valtiontuki palauttamaan rahoituslaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja rajoittuiko se välttämättömään niin, että kilpailun vääristymistä rajoitettiin riittävästi. Väite, että tukea myönnettiin pääomavaatimuksia vähemmän, ei osoita sitä, että tuki rajoitettiin välttämättömään. |
| --- | --- |

(210)

Tässä suhteessa komissio huomauttaa, että FITD:n yhtiöjärjestyksen alhaisimpien kustannusten kriteeri on epäolennainen toimenpiteiden soveltuvuuden arvioinnissa. Soveltuvuuden näkökulmasta olennaista on vain se, riittääkö annettu valtiontuki palauttamaan rahoituslaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja rajoittuiko se välttämättömään niin, että kilpailun vääristymistä rajoitettiin riittävästi. Väite, että tukea myönnettiin pääomavaatimuksia vähemmän, ei osoita sitä, että tuki rajoitettiin välttämättömään.

| (211) | Kuten johdanto-osan 194 kappaleessa todetaan, komissio ei voi toimitettujen tietojen perusteella olla varma, että tuki oli todellakin riittävä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tukea ei myöskään selvästi ollut rajoitettu välttämättömään, koska huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa ei ollut muutettu pääomaksi. |
| --- | --- |

(211)

Kuten johdanto-osan 194 kappaleessa todetaan, komissio ei voi toimitettujen tietojen perusteella olla varma, että tuki oli todellakin riittävä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tukea ei myöskään selvästi ollut rajoitettu välttämättömään, koska huonommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa ei ollut muutettu pääomaksi.

| (212) | On lisättävä vielä, että jos FITD olisi noudattanut vuoden 2013 pankkitiedonannossa annettua lähestymistapaa, sen kustannuksia olisi alentanut edelleen koko huonommassa oikeusasemassa olevan 169 miljoonaa euron velan (88 miljoonaa euroa Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA ja 81 miljoonaa euroa Caripe) alas kirjaaminen, mikä olisi vähentänyt selvästi jäsenvaltion rasitusta. Tällainen alaskirjaus olisi ollut laillisesti mahdollinen likvidaation tapauksessa (108). |
| --- | --- |

(212)

On lisättävä vielä, että jos FITD olisi noudattanut vuoden 2013 pankkitiedonannossa annettua lähestymistapaa, sen kustannuksia olisi alentanut edelleen koko huonommassa oikeusasemassa olevan 169 miljoonaa euron velan (88 miljoonaa euroa Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA ja 81 miljoonaa euroa Caripe) alas kirjaaminen, mikä olisi vähentänyt selvästi jäsenvaltion rasitusta. Tällainen alaskirjaus olisi ollut laillisesti mahdollinen likvidaation tapauksessa (108).

108

8.3.3   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (213) | Rakenneuudistustiedonannon 4 jaksossa vaaditaan, että rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen olisi sisällettävä toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Näiden toimenpiteiden tulee olla räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tukea saava pankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(213)

Rakenneuudistustiedonannon 4 jaksossa vaaditaan, että rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen olisi sisällettävä toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Näiden toimenpiteiden tulee olla räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tukea saava pankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen.

| (214) | Rakenneuudistustiedonannon 34 kohdassa todetaan, että yksi parhaista keinoista kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on asianmukainen vastike julkiselle pääomalle, sillä se rajoittaa tuen määrää. |
| --- | --- |

(214)

Rakenneuudistustiedonannon 34 kohdassa todetaan, että yksi parhaista keinoista kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on asianmukainen vastike julkiselle pääomalle, sillä se rajoittaa tuen määrää.

| (215) | Kaikista kolmesta toimenpiteestä puuttuu täysin vastike FITD:n osuudelle tai palkkio takauksesta tai omistusoikeuksien (eli kantaosakkeiden) saanti tai osuus tulevista tuotoista. Niissä ei ole myöskään takaisinperintämenettelyä, jonka avulla saadaan takaisin osa Tercasille annetusta tuesta, kun se on jälleen elinkelpoinen. |
| --- | --- |

(215)

Kaikista kolmesta toimenpiteestä puuttuu täysin vastike FITD:n osuudelle tai palkkio takauksesta tai omistusoikeuksien (eli kantaosakkeiden) saanti tai osuus tulevista tuotoista. Niissä ei ole myöskään takaisinperintämenettelyä, jonka avulla saadaan takaisin osa Tercasille annetusta tuesta, kun se on jälleen elinkelpoinen.

| (216) | FITD väittää, että kun toteutetaan toimia negatiivisen oman pääoman kattamiseksi, jotta muut osapuolet voivat ostaa kaatuvan yrityksen, on varsin yleistä, että tuottoa ei makseta. Komissio toteaa, että toimenpiteet olivat avustusta, jonka välittömänä seurauksena Tercas ei poistunut markkinoilta, kuten se olisi tehnyt ilman tällaista tukea. Ne on siten katsottava merkittäväksi kilpailun vääristymäksi. Kuten johdanto-osan 189 kappaleessa todetaan, komissio katsoo tällaisten toimenpiteiden soveltuvan sisämarkkinoille vain, jos avustus myönnetään kriisinratkaisun helpottamiseksi tai hallitun lakkautuksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

(216)

FITD väittää, että kun toteutetaan toimia negatiivisen oman pääoman kattamiseksi, jotta muut osapuolet voivat ostaa kaatuvan yrityksen, on varsin yleistä, että tuottoa ei makseta. Komissio toteaa, että toimenpiteet olivat avustusta, jonka välittömänä seurauksena Tercas ei poistunut markkinoilta, kuten se olisi tehnyt ilman tällaista tukea. Ne on siten katsottava merkittäväksi kilpailun vääristymäksi. Kuten johdanto-osan 189 kappaleessa todetaan, komissio katsoo tällaisten toimenpiteiden soveltuvan sisämarkkinoille vain, jos avustus myönnetään kriisinratkaisun helpottamiseksi tai hallitun lakkautuksen tukemiseksi.

| (217) | FITD vakuuttaa, että komissio on aikaisemmin hyväksynyt alhaisen vastikkeen tai jopa sen puuttumisen, esimerkiksi asioissa Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) tai Banco CAM (111). |
| --- | --- |

(217)

FITD vakuuttaa, että komissio on aikaisemmin hyväksynyt alhaisen vastikkeen tai jopa sen puuttumisen, esimerkiksi asioissa Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) tai Banco CAM (111).

109

110

111

| (218) | Komissio huomauttaa, että kaikki kyseiset päätökset – siltä osin kuin hyväksytyllä avustuksella ei helpotettu kriisinratkaisua tai tuettu hallittua lakkautusta (johdanto-osan 189 kappale) – tehtiin ennen vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamista. |
| --- | --- |

(218)

Komissio huomauttaa, että kaikki kyseiset päätökset – siltä osin kuin hyväksytyllä avustuksella ei helpotettu kriisinratkaisua tai tuettu hallittua lakkautusta (johdanto-osan 189 kappale) – tehtiin ennen vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamista.

| (219) | Sisällöstä komissio toteaa, että kaikissa asianomaisten osapuolten esittämässä kolmessa tapauksessa perusteelliset rakenneuudistustoimet pantiin täytäntöön rakenneuudistustiedonannon vaatimusten mukaisesti. Kaikissa kolmessa tapauksessa se johti pankin ja tämän markkinointinimen poistumiseen markkinoilta. Myös liiketoiminnan laajuus laski merkittävästi jokaisessa tapauksessa (CAM:n tapauksessa sivukonttoreiden määrä laski 50 prosenttia ja henkilöstön määrä 35 prosenttia, BVA:n tapauksessa sivukonttoreiden määrä laski 90 prosenttia ja henkilöstön määrä 50 prosenttia ja BPN:n tapauksessa tase laski 65 prosenttia ja vähittäispankkitoimintaa lukuun ottamatta kaikki liiketoiminnan osa-alueet lakkautettiin). |
| --- | --- |

(219)

Sisällöstä komissio toteaa, että kaikissa asianomaisten osapuolten esittämässä kolmessa tapauksessa perusteelliset rakenneuudistustoimet pantiin täytäntöön rakenneuudistustiedonannon vaatimusten mukaisesti. Kaikissa kolmessa tapauksessa se johti pankin ja tämän markkinointinimen poistumiseen markkinoilta. Myös liiketoiminnan laajuus laski merkittävästi jokaisessa tapauksessa (CAM:n tapauksessa sivukonttoreiden määrä laski 50 prosenttia ja henkilöstön määrä 35 prosenttia, BVA:n tapauksessa sivukonttoreiden määrä laski 90 prosenttia ja henkilöstön määrä 50 prosenttia ja BPN:n tapauksessa tase laski 65 prosenttia ja vähittäispankkitoimintaa lukuun ottamatta kaikki liiketoiminnan osa-alueet lakkautettiin).

| (220) | Komissio huomauttaa, että Tercasin tapauksessa sitä vastoin sivukonttoreita ja henkilöstöä vähennetään kumpaakin noin [...] prosenttia ja kaikkia liiketoiminnan osa-alueita jatketaan. Markkinointinimi Tercas on edelleen käytössä, ja liiketoimintaa jatketaan entisellä liiketoiminta-alueella. |
| --- | --- |

(220)

Komissio huomauttaa, että Tercasin tapauksessa sitä vastoin sivukonttoreita ja henkilöstöä vähennetään kumpaakin noin [...] prosenttia ja kaikkia liiketoiminnan osa-alueita jatketaan. Markkinointinimi Tercas on edelleen käytössä, ja liiketoimintaa jatketaan entisellä liiketoiminta-alueella.

| (221) | Tältä pohjalta komissio päättelee, että vastoin FITD:n, BPB:n ja Tercasin väitteitä Tercasin uudelleenjärjestely ei ole yhtä perusteellinen kuin niiden mainitsemissa esimerkeissä eikä oikeuta vastikkeen puuttumista toimilta. |
| --- | --- |

(221)

Tältä pohjalta komissio päättelee, että vastoin FITD:n, BPB:n ja Tercasin väitteitä Tercasin uudelleenjärjestely ei ole yhtä perusteellinen kuin niiden mainitsemissa esimerkeissä eikä oikeuta vastikkeen puuttumista toimilta.

| (222) | FITD lisää, että toimenpiteen vaikutus markkinoihin on sinänsä rajallinen Tercasin toiminnan pienen koon ja maantieteellisen alan takia, sillä pankki toimii lähinnä Abruzzon alueella. |
| --- | --- |

(222)

FITD lisää, että toimenpiteen vaikutus markkinoihin on sinänsä rajallinen Tercasin toiminnan pienen koon ja maantieteellisen alan takia, sillä pankki toimii lähinnä Abruzzon alueella.

| (223) | Saatavilla olevien Banca d'Italian tilastojen mukaan vuoden 2014 lopussa Abruzzon alueella toimi 12 pankkia, joista ainakin yksi oli suuri eurooppalainen rahoituslaitos. Koska Tercas toimii rahoitusalalla, sillä oli 163 sivukonttoria Abruzzon alueella vuonna 2011 ja se kilpailijoina on useita eurooppalaisia rahoituslaitoksia, joilla on sivukonttoreita samalla alueella, sille annettu etu voisi vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(223)

Saatavilla olevien Banca d'Italian tilastojen mukaan vuoden 2014 lopussa Abruzzon alueella toimi 12 pankkia, joista ainakin yksi oli suuri eurooppalainen rahoituslaitos. Koska Tercas toimii rahoitusalalla, sillä oli 163 sivukonttoria Abruzzon alueella vuonna 2011 ja se kilpailijoina on useita eurooppalaisia rahoituslaitoksia, joilla on sivukonttoreita samalla alueella, sille annettu etu voisi vääristää kilpailua.

| (224) | Koska FITD:n toimenpiteet olivat vastikkeettomia, Tercasin toiminta supistui vain hieman ja Tercasin markkinointinimi jäi käyttöön, komissio pitää mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia suojatoimia riittämättöminä. |
| --- | --- |

(224)

Koska FITD:n toimenpiteet olivat vastikkeettomia, Tercasin toiminta supistui vain hieman ja Tercasin markkinointinimi jäi käyttöön, komissio pitää mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamista koskevia suojatoimia riittämättöminä.

8.4   Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

Päätelmä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (225) | Yhteenvetona komissio toteaa, ettei se havaitse perusteita, joiden mukaan kolme toimenpidettä soveltuisivat sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(225)

Yhteenvetona komissio toteaa, ettei se havaitse perusteita, joiden mukaan kolme toimenpidettä soveltuisivat sisämarkkinoille.

| (226) | Erityisesti toimitetut asiakirjat osoittavat, ettei toimenpiteillä toteuteta vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista vastuunjakoa eivätkä ne täytä rakenneuudistustiedonannon rakenneuudistustuen soveltuvuutta koskevia yhdistettyjä vaatimuksia, jotka ovat pitkän aikavälin elinkelpoisuus, tuen rajoittaminen välttämättömään ja toimet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(226)

Erityisesti toimitetut asiakirjat osoittavat, ettei toimenpiteillä toteuteta vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista vastuunjakoa eivätkä ne täytä rakenneuudistustiedonannon rakenneuudistustuen soveltuvuutta koskevia yhdistettyjä vaatimuksia, jotka ovat pitkän aikavälin elinkelpoisuus, tuen rajoittaminen välttämättömään ja toimet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.

9.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

| (227) | Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (112). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (113). |
| --- | --- |

(227)

Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (112). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (113).

112

113

| (228) | Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (114). |
| --- | --- |

(228)

Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (114).

114

| (229) | Asetuksen (EU) 2015/1589 (115) 16 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta – –. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi jonkin unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista”. |
| --- | --- |

(229)

Asetuksen (EU) 2015/1589 (115) 16 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta – –. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi jonkin unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista”.

115

| (230) | Italia tai mikään kolmansista osapuolista ei ole vaatinut virallisesti, että takaisinperintää ei pidä määrätä sen takia, että se olisi jonkin unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista. Komissio kuitenkin katsoo Italian ja kolmansien osapuolien kanssa käytyjen keskustelujen perusteella, että olisi asianmukaista arvioida, onko takaisinperintämääräys tässä tapauksessa jonkin unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(230)

Italia tai mikään kolmansista osapuolista ei ole vaatinut virallisesti, että takaisinperintää ei pidä määrätä sen takia, että se olisi jonkin unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista. Komissio kuitenkin katsoo Italian ja kolmansien osapuolien kanssa käytyjen keskustelujen perusteella, että olisi asianmukaista arvioida, onko takaisinperintämääräys tässä tapauksessa jonkin unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista.

| (231) | Sen perusteella, mitä vuoden 2013 pankkitiedonannon 63 kohdassa todetaan talletusvakuusjärjestelmien toimista ja millainen on ollut komission käytäntö aiemmissa päätöksissä (116), yksikään pankki tai jäsenvaltio ei olisi voinut odottaa kesäkuussa 2014, että talletusvakuusjärjestelmien toteuttamia toimenpiteitä ei katsota valtiontueksi. Sääntöjenvastaisen tuen vastaanottaja ei voi odottaa oikeutetusti, että tuki on sääntöjen mukaista, ennen kuin komissio on tehnyt lopullisen päätöksen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(231)

Sen perusteella, mitä vuoden 2013 pankkitiedonannon 63 kohdassa todetaan talletusvakuusjärjestelmien toimista ja millainen on ollut komission käytäntö aiemmissa päätöksissä (116), yksikään pankki tai jäsenvaltio ei olisi voinut odottaa kesäkuussa 2014, että talletusvakuusjärjestelmien toteuttamia toimenpiteitä ei katsota valtiontueksi. Sääntöjenvastaisen tuen vastaanottaja ei voi odottaa oikeutetusti, että tuki on sääntöjen mukaista, ennen kuin komissio on tehnyt lopullisen päätöksen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

116

| (232) | Periaatteessa komissio arvioi tukitoimenpiteen soveltuvuutta niiden kriteerien perusteella, joita sovelletaan silloin, kun se tekee päätöksen. Vuoden 2013 pankkitiedonannossa annettuja soveltuvuuskriteerejä on sovellettu 1 päivästä elokuuta 2013, ja siten niitä sovellettiin yli 11 kuukautta ennen toimenpiteiden toteuttamista. Oikeusvarmuus ei ole voinut olla ongelmana vuoden 2013 pankkitiedonannon uutuuden takia. |
| --- | --- |

(232)

Periaatteessa komissio arvioi tukitoimenpiteen soveltuvuutta niiden kriteerien perusteella, joita sovelletaan silloin, kun se tekee päätöksen. Vuoden 2013 pankkitiedonannossa annettuja soveltuvuuskriteerejä on sovellettu 1 päivästä elokuuta 2013, ja siten niitä sovellettiin yli 11 kuukautta ennen toimenpiteiden toteuttamista. Oikeusvarmuus ei ole voinut olla ongelmana vuoden 2013 pankkitiedonannon uutuuden takia.

| (233) | Takaisinperintä on normaali seuraus kielteisestä päätöksestä sääntöjenvastaista tukea koskevassa asiassa, eikä sitä voida pitää kohtuuttomana lopputuloksena. |
| --- | --- |

(233)

Takaisinperintä on normaali seuraus kielteisestä päätöksestä sääntöjenvastaista tukea koskevassa asiassa, eikä sitä voida pitää kohtuuttomana lopputuloksena.

| (234) | Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on rajoitettu tiukasti tapaukset, joissa jäsenvaltion on täysin mahdotonta noudattaa takaisinperintämääräystä. Erityisesti tuensaajan rahoitusvaikeudet, joihin se joutuisi tuen takaisinperinnän tapauksessa, eivät tee takaisinperinnästä mahdotonta. Komissio päättelee, että tarkasteltavassa asiassa ei ole mahdollista vedota tuen takaisinperinnän täydelliseen mahdottomuuteen. |
| --- | --- |

(234)

Unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä on rajoitettu tiukasti tapaukset, joissa jäsenvaltion on täysin mahdotonta noudattaa takaisinperintämääräystä. Erityisesti tuensaajan rahoitusvaikeudet, joihin se joutuisi tuen takaisinperinnän tapauksessa, eivät tee takaisinperinnästä mahdotonta. Komissio päättelee, että tarkasteltavassa asiassa ei ole mahdollista vedota tuen takaisinperinnän täydelliseen mahdottomuuteen.

| (235) | Koska kyseiset toimenpiteet pantiin täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti ja ne katsotaan sääntöjenvastaiseksi ja soveltumattomaksi tueksi ja koska takaisinperintä ei ole minkään unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista, tuki on näin ollen perittävä takaisin sen tilanteen palauttamiseksi, joka markkinoilla vallitsi ennen toimenpiteitä. Ajanjakso, jolta tuki peritään takaisin, alkaa siitä, kun tuensaaja sai tukea ensimmäisen kerran eli kun tuki on asetettu tuensaajan käyttöön, ja päättyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään, ja takaisin perittävistä summista kertyy korkoa niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka. Tarkasteltavassa asiassa päivä, jolloin tuki asetettiin yrityksen käyttöön, on maksun suorituspäivä toimenpiteessä 1 ja takauksen maksupäivä toimenpiteissä 2 ja 3. |
| --- | --- |

(235)

Koska kyseiset toimenpiteet pantiin täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti ja ne katsotaan sääntöjenvastaiseksi ja soveltumattomaksi tueksi ja koska takaisinperintä ei ole minkään unionin lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista, tuki on näin ollen perittävä takaisin sen tilanteen palauttamiseksi, joka markkinoilla vallitsi ennen toimenpiteitä. Ajanjakso, jolta tuki peritään takaisin, alkaa siitä, kun tuensaaja sai tukea ensimmäisen kerran eli kun tuki on asetettu tuensaajan käyttöön, ja päättyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään, ja takaisin perittävistä summista kertyy korkoa niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka. Tarkasteltavassa asiassa päivä, jolloin tuki asetettiin yrityksen käyttöön, on maksun suorituspäivä toimenpiteessä 1 ja takauksen maksupäivä toimenpiteissä 2 ja 3.

10.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (236) | Komissio toteaa, että Italia on toteuttanut sääntöjen vastaisesti toimenpiteen 1, joka on 265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, toimenpiteen 2, joka on 35 miljoonan euron takaus [...] koskevien luottoriskien kattamiseksi ja joka sisältää 0,14 miljoonan euron tukiosuuden, sekä toimenpiteen 3, joka on 30 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, yhteensä 295,14 miljoonaa euroa valtiontukea, joka on myönnetty 7 päivänä heinäkuuta 2014 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tämän seurauksena sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin tuensaajalta Tercasilta yhdessä takaisin perittävän koron kanssa, |
| --- | --- |

(236)

Komissio toteaa, että Italia on toteuttanut sääntöjen vastaisesti toimenpiteen 1, joka on 265 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, toimenpiteen 2, joka on 35 miljoonan euron takaus [...] koskevien luottoriskien kattamiseksi ja joka sisältää 0,14 miljoonan euron tukiosuuden, sekä toimenpiteen 3, joka on 30 miljoonan euron avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin, yhteensä 295,14 miljoonaa euroa valtiontukea, joka on myönnetty 7 päivänä heinäkuuta 2014 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Tämän seurauksena sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin tuensaajalta Tercasilta yhdessä takaisin perittävän koron kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, joka on annettu toimenpiteellä 1, eli 265 miljoonan euron avustuksella, jota ei tarvitse maksaa takaisin, toimenpiteellä 2 eli 35 miljoonan euron takauksella [...] koskevien luottoriskien kattamiseksi sekä sen sisältämällä 0,14 miljoonan euron tukiosuudella sekä toimenpiteellä 3 eli 30 miljoonan euron avustuksella, jota ei tarvitse maksaa takaisin, yhteensä 295,14 miljoonaa euroa, jonka Italia on myöntänyt Tercasille sääntöjen vastaisesti 7 päivänä heinäkuuta 2014 vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Italian on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin edunsaajalta.

2.   Takaisinperittävistä summista kertyy korkoa siitä alkaen, kun tuki on asetettu tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

3.   Korko on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (117) V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (118) säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Italian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | edunsaajalta perittävä kokonaismäärä (pääoma ja korko); |
| --- | --- |

a)

edunsaajalta perittävä kokonaismäärä (pääoma ja korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Italian on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Italian on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 136, 24.4.2015, s. 17.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Banca d'Italia tarkasti Tercasin 5 päivän joulukuuta 2011 ja 23 päivän maaliskuuta 2012 välisenä aikana. Se havaitsi useita sääntöjenvastaisuuksia ja laajalle levinneitä poikkeavuuksia, jotka liittyivät 1) pankin johtamiseen ja hallintoon, 2) sisäisen tarkastuksen toimintaan, 3) luottoprosessiin ja 4) tietojen ilmoittamiseen hallinto- ja valvontaelimille.

3

(4)  Syynä olivat vakavat hallinnolliset sääntöjenvastaisuudet ja vakavat lainsäädännön rikkomiset.

4

(5)  Ks. johdanto-osan 38 kappale.

5

(6)  Tässä kappaleessa annetut luvut viittaavat vain Tercasiin (Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA) eivätkä koko Tercas-pankkikonserniin.

6

(7)  Yhtiökokouksen pöytäkirja, repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014, notaari Vicenzo Galeota.

7

(8)  Ks. alaviite 6.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/19/EY, annettu 30 päivänä toukokuuta 1994, talletusten vakuusjärjestelmistä (EYVL L 135, 31.5.1994, s. 5).

9

(10)  Direktiivin 94/19/EY 3 artiklan 1 kohta.

10

(11)  
  ”Le banche italiane aderiscono a uno dei sistemi di garanzia dei depositanti istituiti e riconosciuti in Italia. Le banche di credito cooperative aderiscono al sistema di garanzia dei depositanti costituito nel loro ambito”.

11

(12)  FITD esittelee itsensä verkkosivustollaan konsortiona, johon kuuluminen on pakollista (consorzio obbligatorio).

12

(13)  Osuuspankit eivät voi olla FITD:n jäseniä. Niiden on kuuluttava Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo -järjestelmään, joka on osuuspankkien talletusvakuusjärjestelmä.

13

(14)  Ks. FITD:n yhtiöjärjestyksen 25 § ja sen liitteen 9–14 §.

14

(15)  Ks. FITD:n yhtiöjärjestyksen (Statuto) 3–15 §.

15

(16)  Consiglio: Ks. FITD:n yhtiöjärjestyksen 12 §:n 3 momentti.

16

(17)  Ks. FITD:n yhtiöjärjestyksen 13 §:n 10 momentti. Seuraavilla pankeilla on kullakin tällä hetkellä yksi jäsen: Pankeilla Unicredit, Intesa Sanpaolo ja Monte dei Paschi di Siena on kullakin kaksi jäsentä. Credem, Credito Valtellinese, BNL, Deutsche Bank, Cariparma, Veneto Banca, CheBanca, BPM, Banco Desio e della Brianza, UBI, Banca di Credito Popolare Torre del Greco, Cassa di Risparmio di Rimini, Banca Popolare Pugliese, Unipol Banca, Banco Popolare, Banca Popolare dell'Emilia Romagna ja Banca del Piemonte.

17

(18)  Comitato di gestione: ks. FITD:n yhtiöjärjestyksen 16–18 §.

18

(19)  FITD:n yhtiöjärjestyksen 17 §:n 1 momentin a kohta.

19

(20)  FITD:n yhtiöjärjestyksen 14 §:n 1 momentin e kohta.

20

(21)  Vuoden 2014 vakauslain 1 §:n 627 ja 628 momentti (laki nro 147/2013): ”627. Erityishallintoon asetettujen pankkien taloudellista uudelleenjärjestelyä koskevat FITD:n tukitoimenpiteet eivät saa muodostaa osaa kyseisten pankkien tuloista. 628. 627 momentti pannaan täytäntöön vasta Euroopan komission luvalla.” (627. Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti. 628. L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea.)

21

(*1)  Luottamuksellista tietoa.

*1

(22)  Italian viranomainen, joka toimitti huomautukset komissiolle, on Italian talous- ja valtiovarainministeri.

22

(23)  Itävalta v. komissio (ekosähköstä annettu Itävallan laki), asia T-251/11, ECLI:EU:T:2014:1060.

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, talletusten vakuusjärjestelmistä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149).

24

(25)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (’pankkitiedonanto’) (EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1).

25

(26)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, ECLI:EU:C:2002:294.

26

(27)  Komission päätös 2000/600/EY, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, Italian valtion sisilialaisille julkisille pankeille Banco di Sicilialle ja Sicilcassalle myöntämän tuen ehdollisesta hyväksymisestä (EYVL L 256, 10.10.2000, s. 21).

27

(28)  Banca d'Italia esitti huomautuksensa kolmantena osapuolena, ja siksi niitä ei esitetä tässä luvussa yhdessä Italian huomautusten kanssa. Koska Banca d'Italia on julkinen laitos ja sen toiminta on siten jäsenvaltion toimintaa, se ei jää SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle sillä perusteella, että on perustuslain mukaan riippumaton elin, ja viittaukset ”Italiaan” tämän päätöksen kohdassa ”Toimenpiteiden arviointi” sisältävät Banca d'Italian.

28

(29)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

29

(30)  Asia C-677/11, Doux Élevage SNC ja toinen, ECLI:EU:C:2013:348, erityisesti 41 kohta.

30

(31)  Komission päätös, annettu 1 päivänä elokuuta 2011 asiassa SA.33001 (11/N) – Tanska – Osa B – Tanskan luottolaitosten likvidaatiojärjestelyn muutos (EUVL C 271, 14.9.2011, s. 1).

31

(32)  Komission päätös, annettu 18 päivänä helmikuuta 2014 asiassa SA.37425 (13/N) – Puola – Luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestely (EUVL C 210, 4.7.2014, s. 1).

32

(33)  Komission päätös, annettu 30 päivänä toukokuuta 2012 asiassa SA.34255 (12/N) – Espanja – CAM:n ja Banco CAM:n rakenneuudistus (EUVL C 173, 19.6.2013, s. 1).

33

(34)  Fondo de Restructuración Ordenada Bancaria

34

(35)  Asia C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, erityisesti 61 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

35

(36)  Ks. alaviite 30.

36

(37)  Ks. alaviite 23.

37

(38)  Kursivointi lisätty.

38

(39)  Banche di credito cooperativo.

39

(40)  Komission päätös, tehty 31 päivänä heinäkuuta 2008 asiassa NN 36/08 – Tanska – Roskilde bank A/S (EUVL C 238, 17.9.2008, s. 5).

40

(41)  Asia T-136/05, EARL Salvat père & fils v. komissio, ECLI:EU:T:2007:295, 154 kohta.

41

(42)  Julkisasiamies Watheletin ratkaisuehdotus asiassa Doux Élevage.

42

(43)  Ks. alaviite 27.

43

(44)  Asia C-345/02, Pearle BV ym., ECLI:EU:C:2004:448.

44

(45)  Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT) ja Cassa di Risparmi e Depositi di Prato.

45

(46)  Komission päätös, annettu 3 päivänä elokuuta 2014 asiassa SA.39250 (2014/N) – Portugali – Banco Espírito Santo SA:n kriisinratkaisu (EUVL C 393, 7.11.2014, s. 1), johdanto-osan 75–77 kappale.

46

(47)  Yhdistetyt asiat C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, Land Burgenland ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2013:682, 60 kohta.

47

(48)  FITD:n toimeenpanevan komitean pöytäkirja 30 päivänä toukokuuta 2014, s. 4; FITD:n pääjohtajan raportti 28 päivänä toukokuuta 2014, asiakirja nro 7/2014, s. 5.

48

(49)  Ks. FIDT:n pääjohtajan raportti 28 päivänä toukokuuta 2014, asiakirja nro 7/2014, s. 5.

49

(50)  Katso Tercasin tiedonanto FITD:lle, 1 päivänä huhtikuuta 2015.

50

(51)  [...]

51

(52)  [...]

52

(53)  [...]

53

(54)  BPB viittaa komission kantaan asiassa T-11/95, BP Chemicals v. komissio, ECLI:EU:T:1998:199, jonka mukaan ”rakennemuutossuunnitelman toteuttaminen ei ole staattista” (tuomion 105 kohta). BPB toteaa myös, että jotkut komission viimeaikaisista päätöksistä vahvistavat sen, että rakenneuudistussuunnitelman puuttuminen ei estä päätöstä siitä, että tietty toimenpide soveltuu sisämarkkinoille. Ks. komission päätös, annettu 13 päivänä helmikuuta 2014 asiassa SA.36663 (2014/NN) – Espanja – SGR:lle suunnatut tukitoimenpiteet (EUVL C 120, 23.4.2014, s. 1), ja komission päätös (EU) 2015/1092, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, valtiontuesta SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN), jonka Kreikka on myöntänyt National Bank of Greece -konsernille ja joka liittyy National Bank of Greece SA:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; First Business Bank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle; Probank SA:n kriisinratkaisuun siirtomääräyksellä National Bank of Greece SA:lle; Lesvos-Limnosin osuuspankin, Achaian osuuspankin ja Lamian osuuspankin kriisinratkaisuun (EUVL L 183, 10.7.2015, s. 29).

54

(55)  Ks. hakemus hallinnonhoitajalta, joka pyysi FITD:ltä toimenpidettä, 25 päivänä lokakuuta 2013, s. 3, ”vaihtoehtoisten ratkaisujen puute” BPB:n ehdottamalle toimenpiteelle tunnustetaan myös FITD:n toimeenpanevan komitean kokouspöytäkirjassa 28 päivänä lokakuuta 2013, s. 4.

55

(56)  Ks. alaviite 31.

56

(57)  Komission päätös, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2012 asiassa SA.26909 (2011/C) – Portugali – Banco Português de Negócios (BPN), 247–248 kohta; komission päätös, annettu 18 päivänä helmikuuta 2014 – Puola – Luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestely, mainittu edellä, 65 kohta; komission päätös, annettu 30 päivänä toukokuuta 2012 – Espanja – CAM:n ja Banco CAM:n rakenneuudistus, mainittu edellä, 113 kohta, ks. myös 119–120 kohta.

57

Banco Português de Negócios (BPN)

Puola – Luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestely

Espanja – CAM:n ja Banco CAM:n rakenneuudistus

(58)  Asia 173/73, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1974:71, 16 kohta; yhdistetyt asiat C-78/90–C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest v. Receveur principal des douanes de La Pallice-Port, ECLI:EU:C:1992:118, 35 kohta; asia C-206/06, Essent Netwerk Noord ym., ECLI:EU:C:2008:413, 58–74 kohta; asia T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki ym. v. komissio, ECLI:EU:T:2011:650, 87 kohta.

58

(59)  Asia T-139/09, Ranska v. komissio, ECLI:EU:T:2012:496, 63–64 kohta.

59

(60)  Asia C-83/98 P, Ranska v. Ladbroke Racing ja komissio, ECLI:EU:C:2000:248, 50 kohta: ”vaikka määrät, jotka perustuvat ... eivät ole pysyvästi valtionkassan omistuksessa, ne voidaan luokitella valtion varoiksi jo sillä perusteella, että ne ovat jatkuvasti valtion valvonnassa ja siis toimivaltaisten kansallisten viranomaisten käytettävissä”.

60

(61)  Ks. muun muassa direktiivin 94/19/EY johdanto-osan 1 ja 16 kappale.

61

(62)  Ks. direktiivin 94/19/EY 3 artikla ja johdanto-osan 1, 2, 3, 11, 12, 15, 16, 20, 21, 24 ja 25 kappale.

62

(63)  Ks. muun muassa direktiivin 2014/49/EU johdanto-osan 3, 4 ja 16 kappale.

63

(64)  Ks. direktiivin 2014/49/EU 11 artiklan 3 ja 6 kohta.

64

(65)  
  ”La Repubblica ... tutela il risparmio in tutte le sue forme”.

65

(66)  Ks. asia T-358/94, Air France v. komissio, ECLI:EU:T:1996:194, 59–62 kohta, jossa yleinen tuomioistuin katsoi, että Ranskan Caisse des Dépôts et Consignationsin toiminta oli ehdottomasti valtion toimintaa sillä perusteella, että se oli julkisen sektorin elin, ja tuomioistuin lisäsi vielä, että päätelmää eivät horjuttaneet väitteet siitä, että elin oli riippumaton muista valtion viranomaisista.

66

(67)  Banca d'Italian verkkosivuston mukaan lainsäädännössä Banca d'Italialle annetaan vastuu kansallisen rahoitusjärjestelmän vakaudesta (L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale) https://www.bancaditalia.it/compiti/stabilita-finanziaria/. Banca d'Italia on Euroopan järjestelmäriskikomitean, finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän sekä eurojärjestelmän / Euroopan keskuspankkijärjestelmän finanssimarkkinoiden vakaudesta vastaavan komitean jäsen.

67

(68)  Banca d'Italian (pankki- ja rahoitusjärjestelmän valvonnasta vastaavan osaston) verkkosivuston mukaan Banca d'Italia vastaa myös pankkien asiakkaiden ja rahoituksen välittäjien suojelusta, mikä on keskeinen osa pankkien ja rahoitusmarkkinoiden valvontaa, jota tehdään yhdessä muiden valvontatehtävien rinnalla (Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza).

68

(69)  FITD:n yhtiöjärjestyksen 1 §.

69

(70)  29 artiklan 1 kappale.

70

(71)  
  ”Banca d'Italia, joka ottaa huomioon tallettajien suojelun ja pankkijärjestelmän vakauden ... koordinoi vakuusjärjestelmien toimintaa pankkikriisejä koskevien sääntöjen ja omien valvontatoimiensa kanssa” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza).

71

(72)  
  ”Banca d'Italia, joka ottaa huomioon tallettajien suojelun ja pankkijärjestelmän vakauden ... tunnustaa vakuusjärjestelmät hyväksyen niiden yhtiöjärjestykset edellyttäen, että järjestelmissä ei ole piirteitä, jota johtaisivat maksukyvyttömyysriskien epätasaiseen jakautumiseen pankkijärjestelmässä” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario).

72

(73)  
  ”Banca d'Italia, joka ottaa huomioon tallettajien suojelun ja pankkijärjestelmän vakauden antaa säännöt, joilla pannaan täytäntöön säännökset tässä jaksossa annettujen sääntöjen täytäntöön panemisesta” (La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione).

73

(74)  Ks. FITD:n yhtiöjärjestyksen 29 §:n 1 momentti.

74

(75)  FITD:n yhtiöjärjestyksen 4 §.

75

(76)  Pankkitoimintalain 71 §:n 3 momentti.

76

(77)  Pankkitoimintalain 72 §:n 4 momentti. ”Banca d'Italia voi määrätä erityisiä suojatoimia ja rajoituksia pankin johtamiseen liittyen antamalla ohjeita hallinnonhoitajalle ja valvontakomitean jäsenille. Hallinnonhoitaja ja valvontakomitean jäsenet ovat henkilökohtaisesti vastuussa Banca d'Italian ohjeiden noudattamatta jättämisestä.” (La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia.)

77

(78)  Ks. johdanto-osan 47, 56 ja 69 kappale.

78

(79)  FITD:n yhtiöjärjestyksen 13 §:n 6 momentti ja 16 §:n 1 momentin d kohta.

79

(80)  Ks. johdanto-osan 46, 58 ja 71 kappale.

80

(81)  Ks. esimerkiksi Irene Mecattin huomautus pankkitoimintalain 96–96 c §:stä teoksessa M. Porzio, V. Santoro, F. Belli, G. Losappio ja M. Rispoli Farina, Testo unico bancario, Commentario, Giuffrè Editore, 2010: ”Banca d'Italian on hyväksyttävä talletusvakuusjärjestelmän toimenpide etukäteen (96 b §:n 1 momentin d kohta” (ogni intervento dei spd deve essere preventivamente autorizzato della BI (art. 96-ter, co. 1, lett. d)), korostus on kirjoittajan.

81

(82)  Ks. Banca d'Italian 4 päivänä marraskuuta 2013 ja 7 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyt kirjeet FITD:lle tarkasteltavana olevien tukitoimenpiteiden hyväksymisestä (komission 10 päivänä lokakuuta 2014 esittämään tietopyyntöön Italian 14 päivänä marraskuuta 2014 antaman vastauksen liitteet 8 ja 9).

82

(83)  FITD:n johtokunnan 30 päivänä toukokuuta 2014 pitämän kokouksen pöytäkirjaan liitetty raportti, s. 1 (komission 10 päivänä lokakuuta 2014 esittämään tietopyyntöön Italian 14 päivänä marraskuuta 2014 antaman vastauksen liite 3.9): ”Kyseisten tekijöiden kehittyminen on johtanut yksityiskohtaisiin neuvotteluihin BPB:n ja hallinnonhoitajan kanssa yhteistyössä Banca d'Italian kanssa, ja neuvotteluissa pyritään löytämään rahaston toimenpiteelle mekanismit, joilla maksimoidaan tukitoimien tehokkuus osana laajempaa suunnitelmaa Tercasin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi BPB:n suorittaman pääomituksen perusteella.” (L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB).

83

(84)  FITD:n toimeenpanevan komitean 30 päivänä toukokuuta 2014 pitämän kokouksen pöytäkirjaan liitetty raportti, s. 4 (komission 10 päivänä lokakuuta 2014 esittämään tietopyyntöön Italian 14 päivänä marraskuuta 2014 antaman vastauksen liite 3.9): Banca d'Italia pyysi rahastoa tekemään tasapainoisen sopimuksen BPB:n kanssa (La Banca d'Italia ha invitato il Fondo a ricercare un'intesa equilibrata con BPB per la copertura del deficit patrimoniale).

84

(85)  Vaikka lain mukaan onkin mahdollista erota FITD:stä, pankeilla on oikeudellinen velvollisuus olla talletusvakuusjärjestelmän jäseniä. Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, FITD:n jäsenyys on Italiassa pakollinen muille kuin osuuspankeille seuraavista syistä: 1) koska liikepankeille ei ole Italiassa muuta talletusvakuusjärjestelmää, FITD:n jäsenyys on tosiasiassa pakollinen; 2) FITD:n yhtiöjärjestyksessä määrätään, että osuuspankkeja lukuun ottamatta kaikkien italialaisten pankkien on oltava sen jäseniä.

85

(86)  Pankkitoimintalain 96 §.

86

(87)  FITD:n yhtiöjärjestyksen 8 §.

87

(88)  Päätökset toimenpiteestä tekee johtokunta tai toimeenpaneva komitea johdanto-osan 36 kappaleessa mainituin enemmistöin.

88

(89)  Ks. asiassa Doux Élevage annetun tuomion 38 kohta.

89

(90)  Comité interprofessionnel de la dinde française.

90

(91)  Ks. päätös asiassa SA.33001 (2011/N) – Tanska – Osa B – Tanskan luottolaitosten likvidaatiojärjestelyn muutos, johdanto-osan 43–49 kappale; päätös asiassa SA.34255 (2012/N) – Espanja – CAM:n ja Banco CAM:n rakenneuudistus, johdanto-osan 76–87 kappale; päätös asiassa SA.37425 (2013/N) – Puola – Luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestely, johdanto-osan 44–53 kappale; päätös asiassa NN 36/2008 – Tanska – Roskilde bank A/S, johdanto-osan 28–31 kappale; päätös asiassa NN 61/2009 – Espanja – Caja Castilla-La Manchan pelastaminen ja rakenneuudistus, johdanto-osan 97–106 kappale.

91

(92)  Ks. asia C-124/10 P, komissio v. EDF, ECLI:EU:C:2012:318, 80–81 kohta.

92

(93)  Ks. johdanto-osan 80–97 kappale.

93

(94)  Yhdessä neljä suurta pankkia – joilla on taattu edustus johtokunnassa ja kaksi ääntä pankkia kohden – tarvitsevat vain viisi muuta edustajaa saadakseen enemmistön (13 ääntä).

94

(95)  Ks. yhdistetyt asiat C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, Land Burgenland ym. v. komissio, ECLI:EU:C:2013:682, 52 kohta.

95

(96)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

96

(97)  Luottoriskinvaihtosopimus (CDS) on erityinen swap, jolla rahoitustuotteisiin liittyvää luottoriskiä siirretään kahden tai useamman osapuolen välillä. CDS:n ostaja suorittaa maksuja myyjälle ja saa vastineeksi korvauksen, jos velallisesta tulee maksukyvytön.

97

(98)  ENI:n, ENEL:n, Telecom Italian ja Atlantian kolmivuotisten CDS:ien keskimääräiset arvot on saatu 1 päivänä heinäkuuta 2014.

98

(99)  Komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (’rakenneuudistustiedonanto’).

99

(100)  Tiedonanto rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamisesta tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (’pääomapohjan vahvistamista koskeva tiedonanto’) (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2); rakenneuudistustiedonanto; komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012, (’voimassaolon jatkamista koskeva tiedonanto 2011’) (EUVL C 356, 6.12.2011, s. 7), ja vuoden 2013 pankkitiedonanto.

100

(101)  Ks. komission päätös, annettu 6 päivänä syyskuuta 2013 valtiontukiasiassa SA.37314 – Pelastamistuki Probankalle (EUVL C 314, 29.10.2013, s. 1), ja komission päätös, annettu 6 päivänä syyskuuta 2013 valtiontukiasiassa SA.37315 – Pelastamistuki Factor Bankalle (EUVL C 314, 29.10.2013, s. 2).

101

(102)  Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1).

102

(103)  Päätös asiassa SA.39250 (2014/N) – Portugali – Banco Espírito Santo SA:n kriisinratkaisu; komission päätös, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2015, asiassa SA.41503 (2015/N) – Kreikka – Panellinia Bankin kriisinratkaisu siirtomääräyksellä Piraeus Bankille (EUVL C 325, 2.10.2015, s. 1); komission päätös, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2015, asiassa SA.41924 (2015/N) – Italia – Banca Romagna Cooperativan kriisinratkaisu (likvidaatio) (EUVL C 369, 6.11.2015, s. 1).

103

(104)  Ks. alaviite 103.

104

(105)  Komission päätös, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, asiassa SA.35709 (2013/N) – Slovenia – Nova Kreditna Banka Maribor dd:n (NKBM) rakenneuudistus (EUVL C 120, 23.4.2014, s. 1); komission päätös 2014/535/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, valtiontuesta SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) – NLB:n rakenneuudistus – Slovenia, jonka Slovenia aikoo panna täytäntöön Nova Ljubljanska banka d.d:n hyväksi (EUVL L 246, 21.8.2014, s. 28); komission päätös, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, asiassa SA.37690 (13/N) – Slovenia – Pelastustuki Abanka dd:lle (EUVL C 37, 7.2.2014, s. 1); komission päätös, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, asiassa SA.37642 (13/N) – Slovenia – Probanka dd:n hallittu lakkauttaminen (EUVL C 69, 7.3.2014, s. 1); ja komission päätös, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, asiassa SA.37643 (2013/N) – Slovenia – Factor Bankan hallittu lakkauttaminen (EUVL C 69, 7.3.2014 s. 1).

105

(106)  Päätös asiassa SA.39250 (2014/N) – Portugali – Banco Espírito Santo SA:n kriisinratkaisu.

106

(107)  Tercasin tilannetta ei voi verrata Eurobankia koskevaan päätökseen, jossa komissio hyväksyi sen, että jotkut tulokset olisivat kohtuuttomia, jos valtio hyväksyisi pääomitustoimenpiteen antamatta lopulta yhtään pääomaa, sillä kaikki uusi pääoma saataisiin yksityisistä lähteistä. Komission päätös 2014/885/EU, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, valtiontuesta SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), jota Kreikka on myöntänyt Eurobank-konsernille ja joka liittyy Eurobank Ergasias S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankille Nea Protonin perustamisen ja pääomituksen sekä New Proton Bankin pääomanlisäysten muodossa myöntämään rakenneuudistustukeen; Hellenic Postbankin kriisinratkaisuun perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö (EUVL L 357, 12.12.2014, s. 112).

107

(108)  Ks. alaviite 103.

108

(109)  Komission päätös, annettu 28 päivänä marraskuuta 2012, asiassa SA.34053 (12/N) – Espanja – Banco de Valencia SA:n pääomapohjan vahvistaminen ja rakenneuudistus (EUVL C 75, 14.3.2013, s. 1).

109

(110)  Komission päätös 2012/660/EU, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2012, toimenpiteistä SA. 26909 (2011/C), jotka Portugali on toteuttanut Banco Português de Negócios (BPN) -pankin rakenneuudistuksen yhteydessä (EUVL L 301, 30.10.2012, s. 1).

110

(111)  Komission päätös, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2010, asiassa NN 61/09 – Espanja – Caja Castilla-La Manchan pelastaminen ja rakenneuudistus (EUVL C 289, 26.10.2010, s. 1).

111

(112)  Ks. asia 70/72, komissio v. Saksa, ECLI:EU:C:1973:87, 13 kohta.

112

(113)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1994:325, 75 kohta.

113

(114)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio, ECLI:EU:C:1999:311, 64 ja 65 kohta.

114

(115)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

115

(116)  Ks. päätös asiassa SA.33001 (2011/N) – Tanska – Osa B – Tanskan luottolaitosten likvidaatiojärjestelyn muutos, johdanto-osan 43–49 kappale; päätös asiassa SA.34255 (2012/N) – Espanja – CAM:n ja Banco CAM:n rakenneuudistus, johdanto-osan 76–87 kappale; ja päätös asiassa SA.37425 (2013/N) – Puola – Luotto-osuuskuntien likvidaatiojärjestely, johdanto-osan 44–53 kappale.

116

(117)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004 annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

117

(118)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

118

---

| 28.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 203/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 203/35

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1209,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,

SIRENE-käsikirjasta ja muista toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/115/EU liitteen korvaamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 4283)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1987/2006 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan, 20 artiklan 3 kohdan, 22 artiklan a alakohdan, 36 artiklan 4 kohdan ja 37 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/533/YOS (2) ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan, 20 artiklan 4 kohdan, 22 artiklan a alakohdan, 51 artiklan 4 kohdan ja 52 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) otettiin käyttöön 9 päivänä huhtikuuta 2013. Se sisältää riittävät tiedot henkilön tai esineen tunnistamiseksi ja tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi. Lisäksi jäsenvaltiot vaihtavat kuulutuksiin liittyviä lisätietoja, jotta SIS II voisi toimia tehokkaasti. Tämän lisätietojen vaihdon toteuttavat SIRENE-toimistot. |
| --- | --- |

(1)

Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) otettiin käyttöön 9 päivänä huhtikuuta 2013. Se sisältää riittävät tiedot henkilön tai esineen tunnistamiseksi ja tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi. Lisäksi jäsenvaltiot vaihtavat kuulutuksiin liittyviä lisätietoja, jotta SIS II voisi toimia tehokkaasti. Tämän lisätietojen vaihdon toteuttavat SIRENE-toimistot.

| (2) | SIRENE-toimistojen ja SIRENE-toimiin päivittäisessä työssään osallistuvien SIS II:n käyttäjien työn helpottamiseksi hyväksyttiin vuonna 2008 SIRENE-käsikirja aiemman ensimmäisen pilarin säädöksellä eli komission päätöksellä 2008/333/EY (3) sekä aiemman kolmannen pilarin säädöksellä eli komission päätöksellä 2008/334/YOS (4). Mainitut päätökset korvattiin komission täytäntöönpanopäätöksellä 2013/115/EU (5), jotta voidaan vastata paremmin SIRENE-toimiin osallistuvien käyttäjien ja henkilöstön operatiivisiin tarpeisiin, yhdenmukaistaa työmenetelmiä sekä varmistaa, että tekniset säännöt vastaavat alan viimeisintä kehitystä. |
| --- | --- |

(2)

SIRENE-toimistojen ja SIRENE-toimiin päivittäisessä työssään osallistuvien SIS II:n käyttäjien työn helpottamiseksi hyväksyttiin vuonna 2008 SIRENE-käsikirja aiemman ensimmäisen pilarin säädöksellä eli komission päätöksellä 2008/333/EY (3) sekä aiemman kolmannen pilarin säädöksellä eli komission päätöksellä 2008/334/YOS (4). Mainitut päätökset korvattiin komission täytäntöönpanopäätöksellä 2013/115/EU (5), jotta voidaan vastata paremmin SIRENE-toimiin osallistuvien käyttäjien ja henkilöstön operatiivisiin tarpeisiin, yhdenmukaistaa työmenetelmiä sekä varmistaa, että tekniset säännöt vastaavat alan viimeisintä kehitystä.

| (3) | SIRENE-käsikirjaan tehtiin vuoden 2015 alussa yleistarkistus ja päivitys hyväksymällä komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/219 (6). Tiettyjen täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/219 säädettyjen toimenpiteiden tarkoituksena oli nopeuttaa tiedonvaihtoa terrorismiin ja vakavaan rikollisuuteen liittyvistä salaisen tarkkailun ja erityistarkastuksen kohteista. Tällaisten toimenpiteiden antamisella oli kiire, koska terrorismin uhka oli kasvamassa erityisesti 7 päivänä tammikuuta 2015 toteutetun Pariisin iskun jälkeen, mistä syystä täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/219 oli annettava ennen kuin siitä oli saatavilla täydellinen kroaatinkielinen toisinto. Tilanne on korjattava antamalla uudelleen täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2015/219 sisältyvät säännöt kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

(3)

SIRENE-käsikirjaan tehtiin vuoden 2015 alussa yleistarkistus ja päivitys hyväksymällä komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/219 (6). Tiettyjen täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2015/219 säädettyjen toimenpiteiden tarkoituksena oli nopeuttaa tiedonvaihtoa terrorismiin ja vakavaan rikollisuuteen liittyvistä salaisen tarkkailun ja erityistarkastuksen kohteista. Tällaisten toimenpiteiden antamisella oli kiire, koska terrorismin uhka oli kasvamassa erityisesti 7 päivänä tammikuuta 2015 toteutetun Pariisin iskun jälkeen, mistä syystä täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/219 oli annettava ennen kuin siitä oli saatavilla täydellinen kroaatinkielinen toisinto. Tilanne on korjattava antamalla uudelleen täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2015/219 sisältyvät säännöt kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä.

| (4) | Jotta tiedonvaihtoa terrorismista epäillyistä ja vakavaan rikollisuuteen osallistuneista henkilöistä voitaisiin helpottaa, on syytä luopua kuulutusten yhteensopivuussäännöistä salaista tarkkailua ja erityistarkastusta koskevien kuulutusten tapauksessa sanotun kuitenkaan rajoittamatta kuulutusten ensisijaisuusjärjestystä koskevien sääntöjen soveltamista. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden loppukäyttäjät toteuttavat ensisijaisiin kuulutuksiin liittyvät toimet. |
| --- | --- |

(4)

Jotta tiedonvaihtoa terrorismista epäillyistä ja vakavaan rikollisuuteen osallistuneista henkilöistä voitaisiin helpottaa, on syytä luopua kuulutusten yhteensopivuussäännöistä salaista tarkkailua ja erityistarkastusta koskevien kuulutusten tapauksessa sanotun kuitenkaan rajoittamatta kuulutusten ensisijaisuusjärjestystä koskevien sääntöjen soveltamista. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden loppukäyttäjät toteuttavat ensisijaisiin kuulutuksiin liittyvät toimet.

| (5) | Koska asetuksella (EY) N:o 1987/2006 kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska on ilmoittanut Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti 15 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä tämän säännöstön saattamisesta osaksi sen kansallista lainsäädäntöä. Tanska osallistuu päätökseen 2007/533/YOS. Sen vuoksi Tanskan on pantava tämä päätös täytäntöön. |
| --- | --- |

(5)

Koska asetuksella (EY) N:o 1987/2006 kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska on ilmoittanut Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti 15 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä tämän säännöstön saattamisesta osaksi sen kansallista lainsäädäntöä. Tanska osallistuu päätökseen 2007/533/YOS. Sen vuoksi Tanskan on pantava tämä päätös täytäntöön.

| (6) | Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2000/365/EY (7) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti siltä osin kuin ei ole kyse asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 ja 25 artiklaan liittyvästä lisätietojen vaihdosta. |
| --- | --- |

(6)

Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2000/365/EY (7) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti siltä osin kuin ei ole kyse asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 ja 25 artiklaan liittyvästä lisätietojen vaihdosta.

| (7) | Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2002/192/EY (8) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti siltä osin kuin ei ole kyse asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 ja 25 artiklaan liittyvästä lisätietojen vaihdosta. |
| --- | --- |

(7)

Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2002/192/EY (8) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti siltä osin kuin ei ole kyse asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 ja 25 artiklaan liittyvästä lisätietojen vaihdosta.

| (8) | Tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(8)

Tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (9) | Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (10) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(9)

Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (10) 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (10) | Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (11) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (12) 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (13) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(10)

Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (11) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (12) 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (13) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (11) | Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (14) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/349/EU (15) 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2011/350/EU (16) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(11)

Liechtensteinin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (14) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/349/EU (15) 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2011/350/EU (16) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1987/2006 51 artiklalla ja päätöksen 2007/533/YOS 67 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1987/2006 51 artiklalla ja päätöksen 2007/533/YOS 67 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2013/115/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Dimitris AVRAMOPOULOS

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  
  EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  Komission päätös 2008/333/EY, tehty 4 päivänä maaliskuuta 2008, Sirene-käsikirjan ja muiden toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisestä (EUVL L 123, 8.5.2008, s. 1).

3

(4)  Komission päätös 2008/334/YOS, tehty 4 päivänä maaliskuuta 2008, Sirene-käsikirjan ja muiden toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisestä (EUVL L 123, 8.5.2008, s. 39).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/115/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2013, SIRENE-käsikirjasta ja muista toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteistä (EUVL L 71, 14.3.2013, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/219, annettu 29 päivänä tammikuuta 2015, SIRENE-käsikirjasta ja muista toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/115/EU liitteen korvaamisesta (EUVL L 44, 18.2.2015, s. 75).

6

(7)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

7

(8)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

8

(9)  
  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

9

(10)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999. s. 31).

10

(11)  
  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

11

(12)  Neuvoston päätös 2008/146/EY, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1).

12

(13)  Neuvoston päätös 2008/149/YOS, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 50).

13

(14)  
  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

14

(15)  Neuvoston päätös 2011/349/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, erityisesti rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön osalta (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 1).

15

(16)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).

16

---

LIITE

”LIITE

SIRENE-käsikirja ja muut toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) täytäntöönpanotoimenpiteet

SISÄLLYSLUETTELO

| JOHDANTO | 42 |
| --- | --- |

| 1. | SIRENE-TOIMISTOT JA LISÄTIEDOT | 44 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | SIRENE-toimisto | 44 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | SIRENE-käsikirja | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tämän SIRENE-käsikirjan liitteet | 45 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Luettelo Schengenin säännöstön asianmukaista soveltamista koskevista suosituksista ja parhaista käytännöistä (Schengenin tietojärjestelmä) | 45 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | SIRENE-toimistojen rooli Euroopan unionin poliisiyhteistyössä | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | SIS II -tietojen ja lisätietojen siirtäminen kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.1

| 1.6 | SIRENE-toimistojen ja Europolin suhteet | 46 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.7 | SIRENE-toimistojen ja Eurojustin suhteet | 46 |
| --- | --- | --- |

1.7

| 1.8 | SIRENE-toimistojen ja Interpolin suhteet | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8

| 1.8.1 | SIS II -kuulutusten ensisijaisuus Interpol-kuulutuksiin nähden | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.1

| 1.8.2 | Viestintäkanavan valinta | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.2

| 1.8.3 | Interpol-kuulutuksen käyttö ja jakelu Schengen-valtioissa | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.3

| 1.8.4 | Osuma ja kuulutuksen poistaminen | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.4

| 1.8.5 | SIRENE-toimistojen ja Interpolin kansallisten keskustoimistojen välisen yhteistyön parantaminen | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.5

| 1.9 | Vaatimukset | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Saatavuus | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Jatkuvuus | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | Luottamuksellisuus | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | Saavutettavuus | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.4

| 1.10 | Yhteydenpito | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10

| 1.10.1 | Yhteydenpidossa käytettävä kieli | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.1

| 1.10.2 | SIRENE-toimistojen välinen tietojenvaihto | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.2

| 1.10.3 | Verkosto, viestit ja postilaatikot | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.3

| 1.10.4 | Viestintä poikkeustapauksissa | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.4

| 1.11 | S I R E N E-osoitekirja | 48 |
| --- | --- | --- |

1.11

| 1.12 | SIRENE-työnkulkujärjestelmä | 49 |
| --- | --- | --- |

1.12

| 1.13 | Määräajat vastauksen antamiselle | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13

| 1.13.1 | Kiireellisyyden ilmoittaminen SIRENE-lomakkeissa, mukaan lukien osuman kiireellinen ilmoittaminen | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.1

| 1.14 | Translitterointi- ja transkriptiosäännöt | 49 |
| --- | --- | --- |

1.14

| 1.15 | Tietojen laatu | 49 |
| --- | --- | --- |

1.15

| 1.16 | Arkistointi | 50 |
| --- | --- | --- |

1.16

| 1.17 | Henkilöstö | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17

| 1.17.1 | SIRENE-toimistojen päälliköt | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.1

| 1.17.2 | SIRENE-yhteyshenkilö | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.2

| 1.17.3 | Osaaminen | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.3

| 1.17.4 | Koulutus | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.4

| 1.17.5 | Henkilövaihto | 52 |
| --- | --- | --- |

1.17.5

| 2. | YLEISET MENETTELYT | 52 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Määritelmät | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Päällekkäiset kuulutukset (SIS II -asetuksen 34 artiklan 6 kohta ja SIS II -päätöksen 49 artiklan 6 kohta) | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Kuulutusten yhteensopivuus | 53 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Kuulutusten ensisijaisuusjärjestys | 54 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Tarkistaminen yhteensopimattomuuden varalta ja päällekkäisten kuulutusten syöttäminen | 55 |
| --- | --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne | 56 |
| --- | --- | --- |

2.2.4

| 2.3 | Tietojenvaihto osuman löydyttyä | 57 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kun osuman edellyttämiä menettelyjä ei voida noudattaa (SIS II -päätöksen 48 artikla ja SIS II -asetuksen 33 artikla) | 57 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tietojen käsittely muuhun kuin siihen tarkoitukseen, jota varten ne on syötetty SIS II:een (SIS II -päätöksen 46 artiklan 5 kohta) | 58 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.6 | Liputus | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Johdanto | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Muiden jäsenvaltioiden kanssa käytävät neuvottelut liputuksen lisäämisestä kuulutukseen | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Liputuksen poistamista koskeva pyyntö | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3

| 2.7 | Tiedot, jotka on tallennettu oikeudettomasti tai joissa on havaittu asiavirheitä (SIS II -asetuksen 34 artikla ja SIS II -päätöksen 49 artikla) | 59 |
| --- | --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tarkastusoikeus ja oikeus oikaista tietoja (SIS II -asetuksen 41 artikla ja SIS II -päätöksen 58 artikla) | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | Tietojen tarkastus- tai oikaisupyynnöt | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | Tietojenvaihto muiden jäsenvaltioiden kuulutuksia koskevista tarkastuspyynnöistä | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.2

| 2.8.3 | Tietojenvaihto muiden jäsenvaltioiden syöttämien tietojen oikaisemis- tai poistamispyynnöistä | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.3

| 2.9 | Kuulutuksen poistaminen, kun sen edellytykset eivät enää täyty | 60 |
| --- | --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nimien syöttäminen | 61 |
| --- | --- | --- |

2.10

| 2.11 | Henkilöllisyysluokat | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Väärinkäytetty henkilöllisyys (SIS II -asetuksen 36 artikla ja SIS II -päätöksen 51 artikla) | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.1

| 2.11.2 | Peitenimen syöttäminen | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.2

| 2.11.3 | Muut henkilöllisyyden selvittämiseksi toimitettavat tiedot | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.3

| 2.12 | Tietojenvaihto linkitettyjen kuulutusten tapauksessa | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12

| 2.12.1 | Operatiiviset säännöt | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.1

| 2.13 | Biometristen tietojen muoto ja laatu SIS II:ssa | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13

| 2.13.1 | Vaihdettujen tietojen jatkokäyttö ja arkistointi | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.1

| 2.13.2 | Sormenjälkien ja valokuvien vaihtaminen | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.2

| 2.13.3 | Tekniset vaatimukset | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.3

| 2.13.4. | Biometristen tietojen muoto ja laatu | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14 | Erityisetsinnät | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14

| 2.14.1 | Maantieteellisesti kohdennettu etsintä | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.1

| 2.14.2 | Pakoilevien henkilöiden aktiivisesta etsinnästä vastaavien yksiköiden (FAST) osallistuminen etsintään | 65 |
| --- | --- | --- |

2.14.2

| 3. | KUULUTUKSET KIINNIOTTOA JA EUROOPPALAISEN PIDÄTYSMÄÄRÄYKSEN TAI LUOVUTUSSOPIMUKSEN PERUSTEELLA TAPAHTUVAA LUOVUTTAMISTA VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 26 ARTIKLA) | 65 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Kuulutuksen syöttäminen | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Päällekkäiset kuulutukset | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Väärinkäytetty henkilöllisyys | 66 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Peitenimen syöttäminen | 66 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jäsenvaltioille lähetettävät lisätiedot | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Väliaikaisen kiinnioton yhteydessä lähetettävät lisätiedot | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.6 | Liputuksen lisääminen | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Pyyntö liputuksen säännöllisestä lisäämisestä kuulutuksiin henkilöistä, joita etsitään heidän pidättämisekseen luovutustarkoituksessa, kun puitepäätöstä 2002/584/YOS (1) ei sovelleta | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.7 | SIRENE-toimistoilta edellytettävät toimenpiteet kiinniottoa varten tehdyn kuulutuksen vastaanoton yhteydessä | 67 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tietojenvaihto osuman löydyttyä | 68 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Luovuttamista koskeva lisätietojen vaihto | 68 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Lisätietojen vaihto kuljettaessa toisen jäsenvaltion kautta | 68 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kuulutusten poistaminen luovuttamisen yhteydessä | 68 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 4. | MAAHANTULON TAI OLESKELUN EPÄÄMISTÄ KOSKEVAT KUULUTUKSET (SIS II -ASETUKSEN 24 ARTIKLA) | 69 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Kuulutuksen syöttäminen | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Päällekkäiset kuulutukset | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Väärinkäytetty henkilöllisyys | 70 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Peitenimen syöttäminen | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tietojenvaihto oleskelulupia tai viisumeja myönnettäessä | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Schengenin yleissopimuksen 25 artiklassa määrätyt erityismenettelyt | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 4 kohdan a ja c alakohdassa säädetyt erityismenettelyt | 71 |
| --- | --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | Kohdassa 4.5 tarkoitettuja menettelyjä koskevat yhteiset säännöt | 72 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tietojenvaihto osuman löydyttyä ja evättäessä maahantulo tai karkotettaessa Schengen-alueelta | 72 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Tietojenvaihto silloin, kun osuma kohdistuu kolmannen maan kansalaiseen, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen | 73 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tietojenvaihto silloin, kun jäsenvaltio havaitsee ilman osumaa, että kolmannen maan kansalaisesta, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, on tehty maahantulon epäävä kuulutus | 74 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevien kuulutusten poistaminen | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | KUULUTUKSET KADONNEISTA HENKILÖISTÄ (SIS II -PÄÄTÖKSEN 32 ARTIKLA) | 75 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Päällekkäiset kuulutukset | 75 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Väärinkäytetty henkilöllisyys | 75 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Peitenimen syöttäminen | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Liputuksen lisääminen | 75 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kuvausten toimittaminen kadonneista alaikäisistä ja muista henkilöistä, joiden arvioidaan olevan vaarassa | 75 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tietojenvaihto osuman löydyttyä | 76 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kadonneista henkilöistä tehtyjen kuulutusten poistaminen | 76 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.7.1 | Alaikäiset | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.1

| 5.7.2 | Aikuiset, joiden osalta ei pyydetä turvaamistoimia | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.2

| 5.7.3 | Aikuiset, joiden osalta pyydetään turvaamistoimia | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.3

| 6. | KUULUTUKSET HENKILÖISTÄ, JOITA ETSITÄÄN OIKEUDELLISTA MENETTELYÄ VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 34 ARTIKLA) | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Päällekkäiset kuulutukset | 77 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Väärinkäytetty henkilöllisyys | 77 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Peitenimen syöttäminen | 77 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Tietojenvaihto osuman löydyttyä | 77 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Oikeudellista menettelyä varten etsittyjä henkilöitä koskevien kuulutusten poistaminen | 78 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 7. | KUULUTUKSET SALAISTA TARKKAILUA TAI ERITYISTARKASTUKSIA VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 36 ARTIKLA) | 78 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Päällekkäiset kuulutukset | 78 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Väärinkäytetty henkilöllisyys | 78 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Peitenimen syöttäminen | 78 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Ilmoittaminen muille jäsenvaltioille kuulutusten tekemisestä | 78 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Liputuksen lisääminen | 79 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Tietojenvaihto osuman löydyttyä | 79 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Salaista tarkkailua ja erityistarkastusta varten tehtyjen kuulutusten poistaminen | 79 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 7.8 | Automaattiset ajoneuvojen rekisterinumeroiden tunnistamisjärjestelmät (ANPR) | 79 |
| --- | --- | --- |

7.8

| 8. | KUULUTUKSET ESINEISTÄ TAKAVARIKOINTIA TAI TODISTEENA KÄYTTÄMISTÄ VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 38 ARTIKLA) | 79 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Päällekkäiset kuulutukset | 79 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Kuulutukset ajoneuvoista | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.2.1 | Samaa ajoneuvoa koskevien päällekkäisten kuulutusten tarkistaminen | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.1

| 8.2.2 | VIN-kaksoset | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.2

| 8.3 | Tietojenvaihto osuman löydyttyä | 81 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 8.4 | Esineistä takavarikointia tai rikosprosessin todisteena käyttämistä varten tehtyjen kuulutusten poistaminen | 81 |
| --- | --- | --- |

8.4

| 9. | AUTOMAATTISET AJONEUVOJEN REKISTERINUMEROIDEN TUNNISTAMISJÄRJESTELMÄT (ANPR) | 82 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | TILASTOTIEDOT | 83 |
| --- | --- | --- |

10.

JOHDANTO

Schengen-alue

Alankomaiden kuningaskunnan, Belgian kuningaskunnan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Ranskan tasavallan ja Saksan liittotasavallan hallitukset allekirjoittivat 14 päivänä kesäkuuta 1985 luxemburgilaisessa Schengenin pikkukaupungissa sopimuksen, jonka tarkoituksena on mahdollistaa ”jäsenvaltioiden kaikkien kansalaisten vapaus ylittää sisäiset rajat sekä tavaroiden ja palveluiden vapaa liikkuvuus”.

Viisi perustajamaata allekirjoittivat 19 päivänä kesäkuuta 1990 Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen (2), jonka ovat sittemmin allekirjoittaneet myös Italian tasavalta 27 päivänä marraskuuta 1990, Espanjan kuningaskunta ja Portugalin tasavalta 25 päivänä kesäkuuta 1991, Helleenien tasavalta 6 päivänä marraskuuta 1992, Itävallan tasavalta 28 päivänä huhtikuuta 1995 sekä Tanskan kuningaskunta, Ruotsin kuningaskunta ja Suomen tasavalta 19 päivänä joulukuuta 1996.

Schengenin säännöstön täysimääräinen soveltaminen alkoi Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa, Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Portugalissa 26 päivänä maaliskuuta 1995
   (3). Itävallassa ja Italiassa se alkoi 31 päivänä maaliskuuta 1998
   (4), Kreikassa 26 päivänä maaliskuuta 2000
   (5), ja viimein 25 päivänä maaliskuuta 2001 Schengenin säännöstöä alettiin soveltaa täysimääräisesti Norjassa, Islannissa, Ruotsissa, Tanskassa ja Suomessa (6).

Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat vain joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, edellinen neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti ja jälkimmäinen päätöksen 2002/192/EY mukaisesti.

Määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta on halunnut osallistua, sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen (SIS-järjestelmää lukuun ottamatta) (7).

Schengenin säännöstö liitettiin osaksi Euroopan unionin oikeudellista kehystä Amsterdamin sopimukseen (8) vuonna 1999 liitetyillä pöytäkirjoilla. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukainen oikeusperusta kullekin Schengenin säännöstöön kuuluvalle määräykselle ja päätökselle vahvistettiin 12 päivänä toukokuuta 1999 tehdyllä neuvoston päätöksellä.

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’Schengen-pöytäkirja’, osaksi Euroopan unionia sisällytetty Schengenin säännöstö sekä säädökset, jotka perustuvat tai muuten liittyvät Schengenin säännöstöön, sitovat 1 päivästä toukokuuta 2004 lähtien Latvian tasavaltaa, Liettuan tasavaltaa, Maltan tasavaltaa, Puolan tasavaltaa, Slovakian tasavaltaa, Slovenian tasavaltaa, Tšekin tasavaltaa, Unkaria ja Viron tasavaltaa. Nämä jäsenvaltiot liittyivät Schengen-alueen täysjäseniksi 21 päivänä joulukuuta 2007.

Kypros on allekirjoittanut Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen, mutta sen liittymisasiakirjassa vuodelta 2003 määrätään poikkeuksista.

Bulgarian tasavalta ja Romania liittyivät Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007. Schengenin säännöstö sekä säädökset, jotka perustuvat tai muuten liittyvät Schengenin säännöstöön, sitovat niitä kyseisestä päivästä lähtien, niiden vuonna 2005 tehdyssä liittymisasiakirjassa määrätyin poikkeuksin.

Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä heinäkuuta 2013. Se soveltaa Schengenin säännöstöä sen vuonna 2011 tehdyssä liittymisasiakirjassa määrätyin poikkeuksin.

Joitakin Schengenin säännöstön määräyksiä aletaan soveltaa uusien jäsenvaltioiden liittyessä EU:hun. Toisia säännöksiä aletaan soveltaa kyseisiin jäsenvaltioihin vasta asiaa koskevan neuvoston päätöksen nojalla. Lopuksi neuvosto tekee päätöksen rajatarkastusten poistamisesta todettuaan sovellettavien Schengenin arviointimenettelyjen mukaisesti ja Euroopan parlamenttia kuultuaan, että tarvittavat edellytykset säännöstön kaikkien osien soveltamiseksi täyttyvät kyseisessä jäsenvaltiossa.

Schengen-alueeseen on liittynyt joitakin muita Euroopan maita: Norjan kuningaskunta ja Islannin tasavalta tekivät jäsenvaltioiden kanssa 18 päivänä toukokuuta 1999 sopimuksen (9) liittyäkseen Schengenin yleissopimukseen.

Sveitsin valaliitto allekirjoitti vuonna 2004 Euroopan unionin ja Euroopan yhteisön kanssa sopimuksen osallistumisestaan Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (10) ja liittyi kyseisen sopimuksen perusteella Schengen-alueen jäseneksi 12 päivänä joulukuuta 2008.

Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välinen pöytäkirja Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (11), allekirjoitettiin vuonna 2008, ja sen perusteella Liechtensteinin ruhtinaskunnasta tuli Schengen-alueen jäsen 19 päivänä joulukuuta 2011.

Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II)

SIS II -järjestelmä, joka perustettiin asetuksen (EY) N:o 1987/2006, jäljempänä ’SIS II -asetus’, ja päätöksen 2007/533/YOS, jäljempänä ’SIS II -päätös’, jäljempänä yhteisesti ’SIS II -säädökset’, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1986/2006 (12) mukaisesti, on yhteinen tietojärjestelmä, jonka avulla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä yhteistyötä tietoja vaihtamalla. Se on keskeinen väline Euroopan unionin osaksi sisällytettyjen Schengenin säännöstön määräysten soveltamisessa. Kun näitä säädöksiä alettiin soveltaa 9 päivästä huhtikuuta 2013, niillä kumottiin Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen IV osasto. SIS II:lla korvataan ensimmäisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä, joka aloitti toimintansa vuonna 1995 ja jota laajennettiin vuosina 2005 ja 2007.

SIS II -säädösten 1 artiklassa säädetään, että SIS II:n tavoitteena on ”varmistaa jäsenvaltioiden alueella korkea turvallisuustaso Euroopan unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä turvallisuuden takaaminen mukaan lukien, ja soveltaa niiden alueella henkilöiden liikkuvuutta koskevia perustamissopimuksen (jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’) kolmannen osan IV osaston määräyksiä kyseisellä järjestelmällä toimitettujen tietojen avulla”.

SIS II -säädösten mukaisesti seuraavilla viranomaisilla on oltava SIS II:ssa automaattisen hakumenettelyn avulla pääsy henkilöistä ja esineistä tehtyihin kuulutuksiin:

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (13) mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (13) mukaisesti;

| b) | muita poliisi- ja tullitarkastuksia valtion sisällä suorittavat ja niitä koordinoivat viranomaiset; |
| --- | --- |

b)

muita poliisi- ja tullitarkastuksia valtion sisällä suorittavat ja niitä koordinoivat viranomaiset;

| c) | kansalliset oikeusviranomaiset ja niitä koordinoivat viranomaiset; |
| --- | --- |

c)

kansalliset oikeusviranomaiset ja niitä koordinoivat viranomaiset;

| d) | viranomaiset, joiden tehtävänä on viisumien myöntäminen, keskusviranomaiset, joiden tehtävänä on viisumihakemusten käsittely, sekä viranomaiset, joiden tehtävänä on oleskelulupien myöntäminen ja kolmansien maiden kansalaisia koskevan lainsäädännön hallinnointi henkilöiden liikkuvuutta koskevaa unionin säännöstöä sovellettaessa; |
| --- | --- |

d)

viranomaiset, joiden tehtävänä on viisumien myöntäminen, keskusviranomaiset, joiden tehtävänä on viisumihakemusten käsittely, sekä viranomaiset, joiden tehtävänä on oleskelulupien myöntäminen ja kolmansien maiden kansalaisia koskevan lainsäädännön hallinnointi henkilöiden liikkuvuutta koskevaa unionin säännöstöä sovellettaessa;

| e) | ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset (asetuksen (EY) N:o 1986/2006 mukaisesti). |
| --- | --- |

e)

ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset (asetuksen (EY) N:o 1986/2006 mukaisesti).

SIS II -päätöksen mukaan myös Europolilla ja Eurojustilla on pääsy tiettyihin kuulutusluokkiin.

SIS II muodostuu seuraavista:

| 1. | keskusjärjestelmä, joka muodostuu seuraavista osista:






  a) | teknisen tuen yksikkö (CS-SIS), johon sisältyy SIS II -tietokanta; |
| --- | --- | --- |

1.

keskusjärjestelmä, joka muodostuu seuraavista osista:

a)

teknisen tuen yksikkö (CS-SIS), johon sisältyy SIS II -tietokanta;

| b) | yhdenmukainen kansallinen käyttöliittymä (NI-SIS); |
| --- | --- |

b)

yhdenmukainen kansallinen käyttöliittymä (NI-SIS);

| 2. | kussakin jäsenvaltiossa oleva kansallinen järjestelmä (N.SIS II), joka sisältää SIS II keskusjärjestelmään yhteydessä olevat kansalliset tietojärjestelmät. N.SIS II:een voi sisältyä tiedosto (kansallinen kopio), joka sisältää täydellisen tai osittaisen kopion SIS II -tietokannasta; |
| --- | --- |

2.

kussakin jäsenvaltiossa oleva kansallinen järjestelmä (N.SIS II), joka sisältää SIS II keskusjärjestelmään yhteydessä olevat kansalliset tietojärjestelmät. N.SIS II:een voi sisältyä tiedosto (kansallinen kopio), joka sisältää täydellisen tai osittaisen kopion SIS II -tietokannasta;

| 3. | CS-SIS:n ja NI-SIS:n välinen viestintäinfrastruktuuri, joka on SIS II -tiedoille ja jäljempänä määriteltyyn SIRENE-toimistojen väliseen tietojenvaihtoon tarkoitettu salattu virtuaalinen verkko. |
| --- | --- |

3.

CS-SIS:n ja NI-SIS:n välinen viestintäinfrastruktuuri, joka on SIS II -tiedoille ja jäljempänä määriteltyyn SIRENE-toimistojen väliseen tietojenvaihtoon tarkoitettu salattu virtuaalinen verkko.

1.   SIRENE-TOIMISTOT JA LISÄTIEDOT

1.1   SIRENE-toimisto

SIS II sisältää ainoastaan tiedot (ns. kuulutustiedot), jotka ovat välttämättömiä henkilön tai esineen tunnistamiseksi tai tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden on SIS II -säädösten mukaan vaihdettava joko kahden- tai monenvälisesti kuulutukseen liittyviä lisätietoja, joita SIS II -säädösten joidenkin säännösten täytäntöönpaneminen ja SIS II:n moitteeton toiminta edellyttävät.

Lisätietojen vaihtoa varten luodulle järjestelylle on annettu nimeksi SIRENE, joka on lyhenne järjestelyn englanninkielisestä määritelmästä: Supplementary Information Request at the National Entries.

Kukin jäsenvaltio perustaa kansallisen SIRENE-toimiston SIS II -säädösten yhteisen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Toimisto, joka muodostaa jäsenvaltioiden ainoan yhteyspisteen lisätietojen vaihtamista varten, on täysimääräisesti toiminnassa kaikkina päivinä ympäri vuorokauden sellaisten lisätietojen vaihtamiseksi, joita tarvitaan kuulutusten tekemisen yhteydessä ja joiden avulla voidaan toteuttaa asianmukaiset toimet tapauksissa, joissa SIS II järjestelmään tehtyjen hakujen tuloksena löytyy henkilöitä tai esineitä, joita koskevia tietoja on tallennettu kyseiseen järjestelmään. SIRENE-toimistojen pääasiallisiin tehtäviin (14) kuuluu huolehtiminen lisätietojen vaihdosta tämän SIRENE-käsikirjan vaatimusten mukaisesti, kuten SIS II -säädösten yhteisessä 8 artiklassa säädetään:

| a) | jotta jäsenvaltiot voivat neuvotella tai vaihtaa tietoja keskenään, kun tehdään kuulutus (esim. kun tehdään kuulutuksia kiinniottoa varten); |
| --- | --- |

a)

jotta jäsenvaltiot voivat neuvotella tai vaihtaa tietoja keskenään, kun tehdään kuulutus (esim. kun tehdään kuulutuksia kiinniottoa varten);

| b) | jotta osuman edellyttämät toimenpiteet voidaan toteuttaa (esim. kuulutuksen yhdistäminen henkilöön); |
| --- | --- |

b)

jotta osuman edellyttämät toimenpiteet voidaan toteuttaa (esim. kuulutuksen yhdistäminen henkilöön);

| c) | kun pyydettyä toimenpidettä ei voida toteuttaa (esim. liputuksen lisääminen); |
| --- | --- |

c)

kun pyydettyä toimenpidettä ei voida toteuttaa (esim. liputuksen lisääminen);

| d) | kun on kyse SIS II -tietojen laadusta (esim. kun tiedot on syötetty oikeudettomasti tai niissä on asiavirheitä), mukaan lukien lähtevien ja tulevien kuulutusten validoiminen, jos siitä säädetään kansallisessa lainsäädännössä; |
| --- | --- |

d)

kun on kyse SIS II -tietojen laadusta (esim. kun tiedot on syötetty oikeudettomasti tai niissä on asiavirheitä), mukaan lukien lähtevien ja tulevien kuulutusten validoiminen, jos siitä säädetään kansallisessa lainsäädännössä;

| e) | kun on kyse kuulutusten yhteensopivuudesta ja ensisijaisuusjärjestyksestä (esim. kuulutusten päällekkäisyyttä tarkistettaessa); |
| --- | --- |

e)

kun on kyse kuulutusten yhteensopivuudesta ja ensisijaisuusjärjestyksestä (esim. kuulutusten päällekkäisyyttä tarkistettaessa);

| f) | kun on kyse rekisteröityjen oikeuksista, erityisesti tietoihin tutustumista koskevista oikeuksista. |
| --- | --- |

f)

kun on kyse rekisteröityjen oikeuksista, erityisesti tietoihin tutustumista koskevista oikeuksista.

Jäsenvaltioita kannustetaan organisoimaan jäsennellysti kaikki kansainvälisestä poliisiyhteistyöstä vastaavat kansalliset elimet, SIRENE-toimistot mukaan luettuina, toimivaltaristiriitojen ja toimintojen päällekkäisyyksien välttämiseksi.

1.2   SIRENE-käsikirja

SIRENE-käsikirja on ohjeisto, jossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti lisätietojen kahden- tai monenvälistä vaihtoa koskevia sääntöjä ja menettelyjä.

1.3   Tämän SIRENE-käsikirjan liitteet

Tietyt teknisluonteiset säännöt, jotka vaikuttavat suoraan loppukäyttäjien (SIRENE-toimistot mukaan lukien) työhön jäsenvaltioissa, on aiheellista sisällyttää SIRENE-käsikirjaan. Näin ollen tämän käsikirjan liitteissä esitetään muun muassa translitterointisäännöt, kooditaulukot, lomakkeet lisätietojen toimittamista varten ja muut tietojenkäsittelyn tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet.

1.4   Luettelo Schengenin säännöstön asianmukaista soveltamista koskevista suosituksista ja parhaista käytännöistä (Schengenin tietojärjestelmä)

Luettelon avulla jäsenvaltioille esitetään kokemuksen perusteella suosituksia ja parhaita käytäntöjä, jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia. Se toimii myös vertailukohtana arvioitaessa SIS II -säädösten asianmukaista täytäntöönpanoa. Näin ollen sitä olisi noudatettava mahdollisimman tarkasti.

1.5   SIRENE-toimistojen rooli Euroopan unionin poliisiyhteistyössä

Lisätietojen vaihto ei vaikuta kansainvälisen poliisiyhteistyön tehtäviin, jotka on annettu SIRENE-toimistojen hoidettavaksi Euroopan unionin muiden säädösten täytäntöönpanemiseksi annetulla kansallisella lainsäädännöllä.

SIRENE-toimistoille voidaan antaa lisätehtäviä erityisesti kansallisella lainsäädännöllä, jolla pannaan täytäntöön puitepäätös 2006/960/YOS, Schengenin yleissopimuksen 39 ja 46 artikla siltä osin kuin niitä ei ole korvattu puitepäätöksellä 2006/960/YOS tai Schengenin yleissopimuksen 40 tai 41 artikla, tai jos tietojenvaihto kuuluu keskinäisen oikeusavun piiriin.

Jos SIRENE-toimisto saa toiselta SIRENE-toimistolta pyynnön, joka ei kansallisen lainsäädännön mukaan kuulu sen toimivaltaan, sen olisi välittömästi toimitettava pyyntö toimivaltaiselle viranomaiselle ja ilmoitettava pyynnön esittäneelle SIRENE-toimistolle asiasta. Sen olisi tarvittaessa autettava pyynnön esittänyttä SIRENE-toimistoa viestinnän helpottamiseksi.

1.5.1   SIS II -tietojen ja lisätietojen siirtäminen kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille

SIS II -asetuksen 39 artiklan ja SIS II -päätöksen 54 artiklan mukaan SIS II:ssa näiden kahden säädöksen nojalla käsiteltyjä henkilötietoja ei saa siirtää kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille eikä asettaa niiden saataville. Tätä kieltoa sovelletaan lisätietojen siirtämiseen kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille. SIS II -päätöksen 55 artiklassa säädetään poikkeuksesta tähän yleissääntöön, kun on kyseessä varastettuja, kavallettuja tai muutoin kadonneita tai mitätöityjä passeja koskevien tietojen vaihto Interpolin kanssa kyseisessä artiklassa säädettyjä ehtoja noudattaen.

1.6   SIRENE-toimistojen ja Europolin suhteet

Europolilla on oikeus saada SIS II:een SIS II -päätöksen 26, 36 ja 38 artiklan mukaisesti syötettyjä tietoja ja tehdä niistä suoraan hakuja. Europol saa pyytää kyseisiltä jäsenvaltioilta lisätietoja Europol-päätöksen (15) säännösten mukaisesti. Kansallisen lainsäädännön mukaisesti suositellaan vahvasti yhteistyön tekemistä Europolin kansallisen yksikön kanssa sen varmistamiseksi, että SIRENE-toimistolle ilmoitetaan, jos Europolin ja Europolin kansallisen yksikön välillä vaihdetaan SIS II:ssa olevia kuulutuksia koskevia lisätietoja. Poikkeustapauksissa, joissa Europolin kansallinen yksikkö hoitaa kansallisella tasolla SIS II -kuulutuksia koskevaa viestintää, kaikille viestinnän osapuolille, erityisesti SIRENE-toimistolle, olisi ilmoitettava tästä, jotta vältetään sekaannukset.

1.7   SIRENE-toimistojen ja Eurojustin suhteet

Eurojust-yksikön kansallisilla jäsenillä ja heidän avustajillaan on oikeus saada SIS II:een SIS II -päätöksen 26, 32, 34 ja 38 artiklan mukaisesti syötettyjä tietoja ja tehdä niistä suoraan hakuja. Eurojustin kanssa olisi tehtävä yhteistyötä kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jotta osuman löytyessä tietojenvaihto on sujuvaa. SIRENE-toimiston olisi oltava yhteyspisteenä Eurojustin kansallisille jäsenille ja heidän avustajilleen, kun halutaan SIS II:ssa oleviin kuulutuksiin liittyviä lisätietoja.

1.8   SIRENE-toimistojen ja Interpolin suhteet (16)

SIS II -järjestelmän tarkoituksena ei ole korvata Interpolia eikä hoitaa samaa tehtävää. Vaikka tehtävissä voi olla päällekkäisyyttä, Schengenin puitteissa harjoitettavan jäsenvaltioiden välisen toiminnan ja yhteistyön pääperiaatteet eroavat huomattavasti Interpolin vastaavista periaatteista. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa säännöt SIRENE-toimistojen ja Interpolin kansallisten keskustoimistojen (NCB) kansallisella tasolla tekemälle yhteistyölle.

Sovelletaan seuraavia periaatteita:

1.8.1   SIS II -kuulutusten ensisijaisuus Interpol-kuulutuksiin nähden

Jäsenvaltioiden tekemien kuulutusten osalta SIS II -kuulutukset ja niitä koskeva tietojenvaihto ovat aina ensisijaisia Interpolin kuulutuksiin ja sen kautta vaihdettuihin tietoihin nähden. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun kuulutukset ovat keskenään ristiriidassa.

1.8.2   Viestintäkanavan valinta

Jäsenvaltioiden tekemien kuulutusten suhteen on noudatettava periaatetta Schengen-kuulutuksen ensisijaisuudesta suhteessa Interpol-kuulutuksiin ja varmistettava, että Interpolin kansalliset keskustoimistot jäsenvaltioissa noudattavat kyseistä periaatetta. Kun SIS II -kuulutus on luotu, kaikki kuulutukseen ja sen luomiseen johtaneisiin syihin liittyvä viestintä sekä toteutettavat toimenpiteet on hoidettava SIRENE-toimistojen välityksellä. Jos jäsenvaltio haluaa vaihtaa viestintäkanavaa, asiasta on keskusteltava ennakkoon muiden osapuolten kanssa. Viestintäkanavan vaihto on mahdollista vain erityistapauksissa.

1.8.3   Interpol-kuulutuksen käyttö ja jakelu Schengen-valtioissa

Koska SIS II -kuulutukset ovat ensisijaisia Interpol-kuulutuksiin nähden, Interpol-kuulutusten käyttö on rajattava poikkeustapauksiin (ts. tapauksiin, joissa SIS II -säädöksissä ei ole säännöksiä, jotka mahdollistaisivat kuulutuksen syöttämisen SIS II:een, syöttäminen on teknisesti mahdotonta tai osa SIS II -kuulutuksen tekemiseen tarvittavista tiedoista puuttuu). Schengen-alueella olisi vältettävä rinnakkaisia SIS II- ja Interpol-kuulutuksia. Interpolin kautta välitettävissä, myös Schengen-alueen tai sen osan kattavissa kuulutuksissa olisi oltava seuraava maininta: ”Schengen-valtioita lukuun ottamatta”.

1.8.4   Osuma ja kuulutuksen poistaminen

Jotta SIRENE-toimistot voisivat huolehtia tehtävästään, jonka mukaan niiden on koordinoitava SIS II:een syötettyjen tietojen laadun tarkistamista, jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että SIRENE-toimistot ja Interpolin kansalliset keskustoimistot ilmoittavat toisilleen osumista ja kuulutusten poistamisesta.

1.8.5   SIRENE-toimistojen ja Interpolin kansallisten keskustoimistojen välisen yhteistyön parantaminen

Kunkin jäsenvaltion on kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta sen SIRENE-toimiston ja Interpolin kansallisten keskustoimistojen välinen tietojenvaihto kansallisella tasolla olisi toimivaa.

1.9   Vaatimukset

SIRENE-toimistojen kautta harjoitettavan yhteistyön vaatimukset ovat seuraavat:

1.9.1   Saatavuus

Kullakin SIRENE-toimistolla on oltava täydet toimintavalmiudet ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa, jotta ne pystyvät reagoimaan määräajan kuluessa, kuten kohdassa 1.13 edellytetään. Myös teknisiä ja oikeudellisia analyyseja, ratkaisuja sekä teknistä tukea on tarjottava ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa.

1.9.2   Jatkuvuus

Kunkin SIRENE-toimiston on muodostettava sisäinen rakenne, jolla taataan hallinnon, henkilöstön ja teknisen infrastruktuurin jatkuvuus.

1.9.3   Luottamuksellisuus

SIS II -säädösten yhteisen 11 artiklan mukaan vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia kansallisia sääntöjä sovelletaan kaikkiin SIRENE-henkilöstöön kuuluviin. Salassapitovelvollisuus jatkuu vielä senkin jälkeen, kun kyseinen henkilö jättää tehtävänsä tai toimensa.

1.9.4   Saavutettavuus

Lisätietojen toimittamista koskevan vaatimuksen täyttämiseksi SIRENE-toimistojen työntekijöillä on oltava oikeus saada suoraan tai välillisesti käyttöönsä kaikki asian kannalta merkitykselliset kansalliset tiedot ja asiantuntijoiden neuvot.

1.10   Yhteydenpito

1.10.1   Yhteydenpidossa käytettävä kieli

Jotta SIRENE-toimistojen kahdenvälinen viestintä olisi mahdollisimman tehokasta, viestinnässä käytetään kieltä, jota molemmat osapuolet osaavat.

1.10.2   SIRENE-toimistojen välinen tietojenvaihto

SIRENE-toimistojen välistä tietojenvaihtoa koskevat tekniset yksityiskohdat esitetään SIRENE-toimistojen välistä tietojenvaihtoa koskevassa asiakirjassa (Data exchange between SIRENE Bureaux, DEBS). Kyseisiä ohjeita on noudatettava.

1.10.3   Verkosto, viestit ja postilaatikot

SIRENE-toimistot käyttävät viestinnässään SIS II -tiedoille ja SIRENE-toimistojen väliseen lisätietojen vaihtoon tarkoitettua salattua virtuaalista verkkoa, kuten SIS II -säädösten yhteisissä 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 8 artiklan 1 kohdassa säädetään. Ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseinen viestintäkanava ei ole käytettävissä, voidaan käyttää jotakin muuta asianmukaisesti suojattua ja sopivinta viestintäkanavaa. Viestintäkanavan valintamahdollisuus tarkoittaa, että siitä päätetään tapauskohtaisesti teknisten mahdollisuuksien ja viestinnälle asetettujen turvallisuus- ja laatuvaatimusten perusteella.

Kirjallisia sanomia on kahdenlaisia: vapaamuotoiset tekstit ja vakiolomakkeet. Liitteessä 3 esitellään SIRENE-toimistojen välillä vaihdettavat lomakkeet ja neuvotaan, millaista sisältöä kenttiin toivotaan. Myös se ilmoitetaan, ovatko kentät pakollisia vai eivät.

Edellä mainittuun verkostoon kuuluu neljä eri postilaatikkoa vapaamuotoisia tekstejä ja SIRENE-lomakkeita varten.

| Postilaatikko | Postilaatikon osoite | Tarkoitus |
| --- | --- | --- |
| Toiminnallinen | oper@xx.sirenemail2.eu | Käytetään lomakkeiden ja liitteiden vaihtoon SIRENE-toimistojen välillä |
| Tekninen | tech@xx.sirenemail2.eu | Käytetään sähköposti–viestien vaihtoon SIRENE-toimistojen teknisen tuki–henkilöstön välillä |
| SIRENE-toimistojen päälliköt | director@xx.sirenemail2.eu | Käytetään sähköposti–viestien vaihtoon SIRENE-toimistojen päälliköiden kanssa |
| Sähköposti | message@xx.sirenemail2.eu | Käytetään vapaamuotoisten tekstien vaihtoon SIRENE-toimistojen välillä |

Postilaatikko

Postilaatikon osoite

Tarkoitus

Toiminnallinen

oper@xx.sirenemail2.eu

Käytetään lomakkeiden ja liitteiden vaihtoon SIRENE-toimistojen välillä

Tekninen

tech@xx.sirenemail2.eu

Käytetään sähköposti–viestien vaihtoon SIRENE-toimistojen teknisen tuki–henkilöstön välillä

SIRENE-toimistojen päälliköt

director@xx.sirenemail2.eu

Käytetään sähköposti–viestien vaihtoon SIRENE-toimistojen päälliköiden kanssa

Sähköposti

message@xx.sirenemail2.eu

Käytetään vapaamuotoisten tekstien vaihtoon SIRENE-toimistojen välillä

Testausta varten on olemassa toinen verkkoalue (17) (testxx.sirenemail2.eu), johon kaikki edellä esitetyt postilaatikot voidaan kopioida testitarkoituksessa ilman, että tämä haittaa reaaliaikaista viestien vaihtoa ja työnkulkua.

SIRENE-toimistojen välistä tietojenvaihtoa koskevassa asiakirjassa (DEBS) on selostettu SIRENE-postilaatikoita ja SIRENE-lomakkeiden lähettämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita on noudatettava.

SIRENE-työnkulkujärjestelmällä (ks. kohta 1.12) valvotaan toiminnallista postilaatikkoa ja sähköpostilaatikkoa (”oper” ja ”message”), jotta huomataan saapuvat lomakkeet, niihin liittyvät sähköpostit ja liitetiedostot. Kiireellisiä viestejä on lähetettävä vain toiminnalliseen sähköpostiin.

1.10.4   Viestintä poikkeustapauksissa

Kun normaalit viestintäkanavat eivät ole saatavilla ja vakiolomakkeita on tarpeen lähettää esimerkiksi faksilla, sovelletaan DEBS-asiakirjassa kuvattua menettelyä.

1.11   SIRENE-osoitekirja

SIRENE-toimistojen yhteystiedot ja toimistojen välisen viestinnän ja yhteistyön kannalta merkitykselliset tiedot kerätään SIRENE-osoitekirjaan. Komissio huolehtii osoitekirjan päivityksestä. Komissio julkaisee päivitetyn osoitekirjan vähintään kahdesti vuodessa. Kunkin SIRENE-toimiston on varmistettava, että

| a) | osoitekirjan tietoja ei paljasteta kolmansille; |
| --- | --- |

a)

osoitekirjan tietoja ei paljasteta kolmansille;

| b) | SIRENE-henkilöstö tuntee osoitekirjan ja käyttää sitä; |
| --- | --- |

b)

SIRENE-henkilöstö tuntee osoitekirjan ja käyttää sitä;

| c) | osoitekirjaan kirjattujen tietojen päivitykset toimitetaan viipymättä komissiolle. |
| --- | --- |

c)

osoitekirjaan kirjattujen tietojen päivitykset toimitetaan viipymättä komissiolle.

1.12   SIRENE-työnkulkujärjestelmä

SIRENE-toimistojen työmäärää voidaan parhaiten hallita tehokkaasti sillä, että kullakin SIRENE-toimistolla on atk-pohjainen hallinnointijärjestelmä (työnkulkujärjestelmä), jolla mahdollistetaan toimiston päivittäisen työskentelyn hallinnoiminen suurelta osin automaattisesti.

SIRENE-toimistoilla voi olla työnkulkua varten toiseen paikkaan sijoitettu varatietokone- ja tietokantajärjestelmä SIRENE-toimistossa ilmenevän vakavan hätätilanteen varalta. Tähän olisi sisällyttävä riittävä varasähkö- ja varaviestintäjärjestelmä.

SIRENE-työnkulkujärjestelmälle olisi tarjottava asianmukaista tietoteknistä tukea luotettavan järjestelmään pääsyn varmistamiseksi.

1.13   Määräajat vastauksen antamiselle

SIRENE-toimiston on vastattava mahdollisimman pian muiden jäsenvaltioiden SIRENE-toimistojensa kautta esittämiin kuulutuksia ja osumiin liittyviä menettelyitä koskeviin tietopyyntöihin. Tietopyyntöihin on kaikissa tapauksissa vastattava 12 tunnin kuluessa. Ks. myös kohta 1.13.1 kiireellisyyden ilmoittamisesta SIRENE-lomakkeissa.

Päivittäisessä työssä tietopyyntöjen käsittelyjärjestys määräytyy kuulutusluokan ja asian tärkeyden perusteella.

1.13.1   Kiireellisyyden ilmoittaminen SIRENE-lomakkeissa, mukaan lukien osuman kiireellinen ilmoittaminen

Sellaisiin SIRENE-lomakkeisiin, jotka pyynnön vastaanottaneen SIRENE-toimiston on käsiteltävä mahdollisimman kiireellisesti, kenttään 311 ”Important Notice” (tärkeä huomautus) voidaan merkitä ”URGENT” (kiireellinen) ja sen jälkeen kiireellisyyden syy. Kiireellisyyden syy on selitettävä SIRENE-lomakkeiden asianmukaisissa kentissä. Kun vastaus on saatava kiireellisesti, asiasta on mahdollista viestiä tai ilmoittaa myös puhelimitse.

Jos kuulutuksesta saatuun osumaan liittyy sellaisia olosuhteita kuin aito kiireellisyys tai se on huomattavan tärkeä, osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarvittaessa ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle osumasta puhelimitse G-lomakkeen lähettämisen jälkeen.

1.14   Translitterointi- ja transkriptiosäännöt

Translitterointia ja transkriptiota koskevat määritelmät ja säännöt esitetään liitteessä 1. Niitä on noudatettava myös SIRENE-toimistojen välisessä viestinnässä (ks. myös kohta 2.10 nimien syöttämisestä).

1.15   Tietojen laatu

SIS II -säädösten 7 artiklan 2 kohdan mukaan SIRENE-toimistot koordinoivat myös SIS II:een syötettyjen tietojen laadun tarkistamista. SIRENE-toimistoilla on oltava tehtävän suorittamiseen tarvittava kansallinen toimivalta. Sen vuoksi kansallisella tasolla olisi taattava asianmukaisessa muodossa tietojen laadun tarkistaminen, joka kattaa kuulutusten/osumien suhdeluvun ja tietojen sisällön tarkastelun.

Jotta SIRENE-toimistot voisivat hoitaa tietojen laadun tarkistamisen koordinointia koskevaa tehtäväänsä, niillä olisi oltava käytettävissään tarvittava atk-tuki ja asianmukaiset oikeudet järjestelmien sisällä.

Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä kansallisen SIRENE-toimiston kanssa vahvistettava kansalliset vaatimukset koulutukselle, jota annetaan käyttäjille tietojen laatua koskeviin periaatteisiin ja käytäntöihin tutustumista varten. Jäsenvaltiot voivat kehottaa SIRENE-toimistojen henkilöstöä osallistumaan kaikkien kuulutuksia tekevien viranomaisten koulutukseen, jossa korostetaan tietojen laatua ja SIS II -järjestelmän maksimaalista käyttöä.

1.16   Arkistointi

| a) | Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava edellytykset tietojen säilyttämiselle. |
| --- | --- |

a)

Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava edellytykset tietojen säilyttämiselle.

| b) | Kuulutuksen tekevän jäsenvaltion SIRENE-toimiston on asetettava muiden jäsenvaltioiden saataville kaikki antamiaan kuulutuksia koskevat tiedot, myös viittaus päätökseen, jonka perusteella kuulutus on tehty. |
| --- | --- |

b)

Kuulutuksen tekevän jäsenvaltion SIRENE-toimiston on asetettava muiden jäsenvaltioiden saataville kaikki antamiaan kuulutuksia koskevat tiedot, myös viittaus päätökseen, jonka perusteella kuulutus on tehty.

| c) | Kunkin SIRENE-toimiston arkistointi olisi järjestettävä siten, että tiedot ovat nopeasti saatavilla, jotta ne voidaan toimittaa eteenpäin erittäin lyhyiden toimitusaikojen puitteissa. |
| --- | --- |

c)

Kunkin SIRENE-toimiston arkistointi olisi järjestettävä siten, että tiedot ovat nopeasti saatavilla, jotta ne voidaan toimittaa eteenpäin erittäin lyhyiden toimitusaikojen puitteissa.

| d) | SIS II -säädösten 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti henkilötietoja, joita SIRENE-toimistolla on tiedostoissa tietojen vaihdon tuloksena, säilytetään ainoastaan niin kauan kuin se on välttämätöntä niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joita varten ne on toimitettu. Yleensä tiedot poistetaan heti, kun niihin liittyvä kuulutus on poistettu SIS II:sta, ja joka tapauksissa viimeistään vuoden kuluttua siitä. Tietoja, jotka liittyvät tiettyyn jäsenvaltion syöttämään kuulutukseen tai kuulutukseen, jonka perusteella sen alueella on toteutettu toimenpiteitä, voidaan kuitenkin säilyttää kauemmin kansallista lainsäädäntöä noudattaen. |
| --- | --- |

d)

SIS II -säädösten 12 artiklan 4 kohdan mukaisesti henkilötietoja, joita SIRENE-toimistolla on tiedostoissa tietojen vaihdon tuloksena, säilytetään ainoastaan niin kauan kuin se on välttämätöntä niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joita varten ne on toimitettu. Yleensä tiedot poistetaan heti, kun niihin liittyvä kuulutus on poistettu SIS II:sta, ja joka tapauksissa viimeistään vuoden kuluttua siitä. Tietoja, jotka liittyvät tiettyyn jäsenvaltion syöttämään kuulutukseen tai kuulutukseen, jonka perusteella sen alueella on toteutettu toimenpiteitä, voidaan kuitenkin säilyttää kauemmin kansallista lainsäädäntöä noudattaen.

| e) | Muiden jäsenvaltioiden lähettämät lisätiedot säilytetään vastaanottavan jäsenvaltion kansallista tietosuojalainsäädäntöä noudattaen. Lisäksi sovelletaan SIS-säädösten yhteistä 12 artiklaa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (18) ja neuvoston puitepäätöstä 2008/977/YOS (19). |
| --- | --- |

e)

Muiden jäsenvaltioiden lähettämät lisätiedot säilytetään vastaanottavan jäsenvaltion kansallista tietosuojalainsäädäntöä noudattaen. Lisäksi sovelletaan SIS-säädösten yhteistä 12 artiklaa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (18) ja neuvoston puitepäätöstä 2008/977/YOS (19).

| f) | Väärinkäytettyä henkilöllisyyttä koskevat tiedot on poistettava väärinkäyttöä koskevan kuulutuksen poistamisen jälkeen. |
| --- | --- |

f)

Väärinkäytettyä henkilöllisyyttä koskevat tiedot on poistettava väärinkäyttöä koskevan kuulutuksen poistamisen jälkeen.

| g) | Pääsy arkistoihin on kirjattava, sitä on valvottava ja se on rajattava valtuutettuun henkilöstöön. |
| --- | --- |

g)

Pääsy arkistoihin on kirjattava, sitä on valvottava ja se on rajattava valtuutettuun henkilöstöön.

1.17   Henkilöstö

Kokenut henkilöstö pystyy toimimaan oma-aloitteisesti ja käsittelemään tapauksia tehokkaasti. Henkilöstön vähäinen vaihtuvuus on sen vuoksi toivottavaa, mikä edellyttää johdon varauksetonta tukea delegoivan työympäristön luomiselle. Jäsenvaltioita on kannustettava toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla voidaan välttää osaamisen ja kokemuksen häviäminen henkilöstön vaihtuessa.

1.17.1   SIRENE-toimistojen päälliköt

SIRENE-toimistojen päälliköiden olisi kokoonnuttava vähintään kahdesti vuodessa arvioimaan toimistojen välisen yhteistyön laatua, keskustelemaan mahdollisten vaikeuksien edellyttämistä teknisistä tai organisatorisista toimenpiteistä ja selventämään menettelyjä tarvittaessa. Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio järjestää SIRENE-toimistojen päälliköiden kokoontumiset.

1.17.2   SIRENE-yhteyshenkilö

Tapauksissa, joissa vakiomenettelyt saattavat olla riittämättömiä, SIRENE-yhteyshenkilö (SIRENE Contact Person, SIRCoP) voi ottaa hoitaakseen asiat, joissa edistyminen on monimutkaista, ongelmallista tai arkaluonteista ja joiden ratkaisemiseksi saatetaan tarvita laadunvarmistusta ja/tai pidempiaikaisia yhteyksiä toiseen SIRENE-toimistoon. SIRENE-yhteyshenkilön toimenkuvaan ei ole tarkoitus sisällyttää kiireellisiä tapauksia, jotka käsitellään pääsääntöisesti ympärivuorokautisten palvelujen avulla.

SIRENE-yhteyshenkilö voi tehdä ehdotuksia laadun parantamiseksi ja esittää vaihtoehtoja tällaisten asioiden ratkaisemiseksi pidemmällä tähtäimellä.

Pääsääntönä on, että SIRENE-yhteyshenkilö voi ottaa yhteyttä toiseen SIRENE-yhteyshenkilöön ainoastaan virka-aikana.

Liitteessä 5 vahvistetun tilastotietojen vuosittaisen ilmoittamisen yhteydessä suoritetaan vuosittainen arviointi seuraavien indikaattorien perusteella:

| a) | SIRENE-yhteyshenkilön toimenpiteiden lukumäärä jäsenvaltioittain |
| --- | --- |

a)

SIRENE-yhteyshenkilön toimenpiteiden lukumäärä jäsenvaltioittain

| b) | yhteydenoton syy |
| --- | --- |

b)

yhteydenoton syy

| c) | toimenpiteiden tulos raportointiajanjaksona käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

c)

toimenpiteiden tulos raportointiajanjaksona käytettävissä olevien tietojen perusteella.

1.17.3   Osaaminen

SIRENE-toimiston henkilöstöllä olisi oltava mahdollisimman kattava kielitaito, ja kulloinkin työssä olevan henkilöstön on kyettävä kommunikoimaan kaikkien SIRENE-toimistojen kanssa.

Henkilöstöllä on oltava tarvittavat tiedot

| — | kansallisesta, kansainvälisestä ja eurooppaoikeudesta |
| --- | --- |

—

kansallisesta, kansainvälisestä ja eurooppaoikeudesta

| — | kansallisista lainvalvontaviranomaisista ja |
| --- | --- |

—

kansallisista lainvalvontaviranomaisista ja

| — | kansallisista ja eurooppalaisista oikeus- ja maahanmuuttoasioiden hallintojärjestelmistä. |
| --- | --- |

—

kansallisista ja eurooppalaisista oikeus- ja maahanmuuttoasioiden hallintojärjestelmistä.

Henkilöstöllä on oltava valtuudet käsitellä itsenäisesti mitä tahansa esille tulevaa tapausta.

Virka-ajan ulkopuolella päivystävillä työntekijöillä on oltava sama pätevyys, tietämys ja valtuudet sekä mahdollisuus kääntyä päivystävien asiantuntijoiden puoleen.

SIRENE-toimistossa olisi oltava oikeudellista asiantuntemusta, joka kattaa sekä tavanomaiset että poikkeukselliset tapaukset. Tapauksesta riippuen tällaista asiantuntemusta voi tarjota kuka tahansa henkilöstöön kuuluva, jolla on tarvittava oikeudellinen tausta, tai oikeusviranomaisia edustava asiantuntija.

1.17.4   Koulutus

Kansallinen taso

Riittävän koulutuksen avulla varmistetaan kansallisella tasolla, että henkilöstö täyttää tässä käsikirjassa asetetut vaatimukset. Ennen kuin henkilöstölle annetaan oikeus käsitellä SIS II:een tallennettuja tietoja, sen on muun muassa saatava asianmukaista koulutusta tietoturva- ja tietosuojasäännöistä ja tietoa asiaan liittyvistä rikoksista ja seuraamuksista.

Euroopan taso

Yhteisiä koulutuskursseja on järjestettävä vähintään kerran vuodessa. Näin SIRENE-toimistojen yhteistyötä tuetaan antamalla henkilöstölle mahdollisuus tavata kollegoitaan muista SIRENE-toimistoista, vaihtaa tietoa kansallisista työmenetelmistä sekä luoda yhtenäinen ja vastaava osaamistaso. Tällä tavoin henkilöstö myös tiedostaa työnsä tärkeyden ja jäsenvaltioiden yleisen turvallisuuden edellyttämän keskinäisen solidaarisuuden tarpeellisuuden.

Koulutus on toteutettava SIRENE-kouluttajan käsikirjan mukaisesti.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1077/2011 (20) 3 artiklassa säädetään, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto, jäljempänä ’tietotekniikkavirasto’, huolehtii tehtävistä, jotka liittyvät erityisesti SIRENE-henkilöstölle annettavaan SIS II:n tekniseen käyttäjäkoulutukseen.

1.17.5   Henkilövaihto

SIRENE-toimistojen olisi myös mahdollisuuksien mukaan järjestettävä henkilövaihtoa muiden SIRENE-toimistojen kanssa vähintään kerran vuodessa. Henkilövaihdon tarkoituksena on parantaa henkilöstön tietämystä työmenetelmistä, näyttää, kuinka muut SIRENE-toimistot on organisoitu, ja luoda henkilökohtaisia yhteyksiä kollegoihin muissa jäsenvaltioissa.

2.   YLEISET MENETTELYT

Jäljempänä kuvattuja menettelyjä sovelletaan kaikkiin kuulutusluokkiin. Kutakin kuulutusluokkaa koskevat menettelyt esitetään tämän käsikirjan asiaa koskevissa osioissa.

2.1   Määritelmät

| ”Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio”: jäsenvaltio, joka on syöttänyt kuulutuksen SIS II:een. |
| --- |

”Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio”: jäsenvaltio, joka on syöttänyt kuulutuksen SIS II:een.

| ”Täytäntöönpaneva jäsenvaltio”: jäsenvaltio, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin osuman seurauksena. |
| --- |

”Täytäntöönpaneva jäsenvaltio”: jäsenvaltio, joka ryhtyy tarvittaviin toimiin osuman seurauksena.

| ”Tiedot toimittava SIRENE-toimisto”: sen jäsenvaltion SIRENE-toimisto, jolla on sormenjäljet tai kuvia henkilöstä, josta toinen jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen. |
| --- |

”Tiedot toimittava SIRENE-toimisto”: sen jäsenvaltion SIRENE-toimisto, jolla on sormenjäljet tai kuvia henkilöstä, josta toinen jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen.

| ”Osuma” saadaan silloin, kun





  a) | käyttäjä tekee haun |
| --- | --- |

”Osuma” saadaan silloin, kun

a)

käyttäjä tekee haun

| b) | haku paljastaa ulkomailla tehdyn SIS II -kuulutuksen |
| --- | --- |

b)

haku paljastaa ulkomailla tehdyn SIS II -kuulutuksen

| c) | SIS II:n kuulutusta koskevat tiedot vastaavat hakutietoja ja |
| --- | --- |

c)

SIS II:n kuulutusta koskevat tiedot vastaavat hakutietoja ja

| d) | osuman tuloksena pyydetään lisätoimia. |
| --- | --- |

d)

osuman tuloksena pyydetään lisätoimia.

| ”Liputus”: kuulutuksen vaikutuksen kansallisen tason mitätöiminen, jonka jäsenvaltio voi kohdistaa kiinniottoa varten tehtyihin kuulutuksiin, kadonneista henkilöistä tehtyihin kuulutuksiin ja tarkkailua ja tarkastuksia varten tehtyihin kuulutuksiin, jos se katsoo, että kuulutuksen edellyttämä toimenpide on ristiriidassa sen kansallisen lainsäädännön, sen kansainvälisten velvoitteiden tai sen oleellisten kansallisten etujen kanssa. Kun kuulutukseen on lisätty liputus, kuulutuksen perusteella pyydettyä toimenpidettä ei toteuteta kyseisen jäsenvaltion alueella. |
| --- |

”Liputus”: kuulutuksen vaikutuksen kansallisen tason mitätöiminen, jonka jäsenvaltio voi kohdistaa kiinniottoa varten tehtyihin kuulutuksiin, kadonneista henkilöistä tehtyihin kuulutuksiin ja tarkkailua ja tarkastuksia varten tehtyihin kuulutuksiin, jos se katsoo, että kuulutuksen edellyttämä toimenpide on ristiriidassa sen kansallisen lainsäädännön, sen kansainvälisten velvoitteiden tai sen oleellisten kansallisten etujen kanssa. Kun kuulutukseen on lisätty liputus, kuulutuksen perusteella pyydettyä toimenpidettä ei toteuteta kyseisen jäsenvaltion alueella.

2.2   Päällekkäiset kuulutukset (SIS II -asetuksen 34 artiklan 6 kohta ja SIS II -päätöksen 49 artiklan 6 kohta)

SIS II:een voidaan syöttää samasta henkilöstä tai esineestä vain yksi kuulutus jäsenvaltiota kohden.

Näin ollen samaa henkilöä tai esinettä koskeva toinen kuulutus ja sen jälkeiset kuulutukset pidetään tarvittaessa mahdollisuuksien mukaan saatavilla kansallisella tasolla, jotta ne voidaan syöttää järjestelmään, kun ensimmäisen kuulutuksen voimassaolo päättyy tai se poistetaan.

On mahdollista, että eri jäsenvaltiot tekevät kuulutuksen samoista kohteista. On tärkeää, että tämä ei aiheuta hämmennystä käyttäjien keskuudessa ja että heille on selvää, mitä toimenpiteitä kuulutuksen syöttämisen yhteydessä on toteutettava ja mitä menettelyä on noudatettava, kun löytyy osuma. Sen vuoksi on määritettävä menettelytavat päällekkäisten kuulutusten havaitsemiseksi. Lisäksi on vahvistettava ensisijaisuusjärjestys niiden syöttämiseksi SIS II:een.

Tämä edellyttää seuraavia toimenpiteitä:

| — | ennen kuulutuksen syöttämistä on tarkistettava, ettei SIS II:ssa ole jo kyseistä kohdetta koskevaa kuulutusta, |
| --- | --- |

—

ennen kuulutuksen syöttämistä on tarkistettava, ettei SIS II:ssa ole jo kyseistä kohdetta koskevaa kuulutusta,

| — | kun kuulutuksen syöttäminen johtaa päällekkäisiin kuulutuksiin, jotka ovat keskenään yhteensopimattomia, asiasta on neuvoteltava muiden jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

kun kuulutuksen syöttäminen johtaa päällekkäisiin kuulutuksiin, jotka ovat keskenään yhteensopimattomia, asiasta on neuvoteltava muiden jäsenvaltioiden kanssa.

2.2.1   Kuulutusten yhteensopivuus

Useampi jäsenvaltio voi syöttää samaa henkilöä tai esinettä koskevan kuulutuksen, jos kuulutukset ovat yhteensopivia.

Jäsenvaltiot voivat poiketa yhteensopivuutta koskevista säännöistä tehdessään kuulutusta salaista tarkkailua tai erityistarkastusta varten, varsinkin jos kuulutus on tehty valtion turvallisuuteen liittyvästä syystä. Tällainen poikkeaminen ei vaikuta kohdassa 2.2.2. esitettyyn kuulutusten ensisijaisuusjärjestykseen ja neuvottelumenettelyyn.

Henkilöitä koskevien kuulutusten yhteensopivuustaulukko

| Ensisijaisuusjärjestys | Kuulutus kiinniottoa varten | Kuulutus maahantulon epäämistä varten | Kuulutus kadonneesta henkilöstä (suojelu) | Kuulutus erityistar-kastusta varten – välittömät toimet | Kuulutus erityistarkastusta varten | Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet | Kuulutus salaista tarkkailua varten | Kuulutus kadonneesta henkilöstä (olinpaikka) | Kuulutus oikeudellista menettelyä varten |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuulutus kiinniottoa varten | kyllä | kyllä | kyllä | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä |
| Kuulutus maahantulon epäämistä varten | kyllä | kyllä | ei | ei | ei | ei | ei | ei | ei |
| Kuulutus kadonneesta henkilöstä (suojelu) | kyllä | ei | kyllä | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä |
| Kuulutus erityistarkastusta varten – välittömät toimet | ei | ei | ei | kyllä | kyllä | ei | ei | ei | ei |
| Kuulutus erityistarkastusta varten | ei | ei | ei | kyllä | kyllä | ei | ei | ei | ei |
| Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet | ei | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä | ei | ei |
| Kuulutus salaista tarkkailua varten | ei | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä | ei | ei |
| Kuulutus kadonneesta henkilöstä (olinpaikka) | kyllä | ei | kyllä | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä |
| Kuulutus oikeudellista menettelyä varten | kyllä | ei | kyllä | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä |

Ensisijaisuusjärjestys

Kuulutus kiinniottoa varten

Kuulutus maahantulon epäämistä varten

Kuulutus kadonneesta henkilöstä (suojelu)

Kuulutus erityistar-kastusta varten – välittömät toimet

Kuulutus erityistarkastusta varten

Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet

Kuulutus salaista tarkkailua varten

Kuulutus kadonneesta henkilöstä (olinpaikka)

Kuulutus oikeudellista menettelyä varten

Kuulutus kiinniottoa varten

kyllä

kyllä

kyllä

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

Kuulutus maahantulon epäämistä varten

kyllä

kyllä

ei

ei

ei

ei

ei

ei

ei

Kuulutus kadonneesta henkilöstä (suojelu)

kyllä

ei

kyllä

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

Kuulutus erityistarkastusta varten – välittömät toimet

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

ei

ei

ei

ei

Kuulutus erityistarkastusta varten

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

ei

ei

ei

ei

Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet

ei

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

ei

ei

Kuulutus salaista tarkkailua varten

ei

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

ei

ei

Kuulutus kadonneesta henkilöstä (olinpaikka)

kyllä

ei

kyllä

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

Kuulutus oikeudellista menettelyä varten

kyllä

ei

kyllä

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

Esineitä koskevien kuulutusten yhteensopivuustaulukko

| Ensisijaisuusjärjestys | Kuulutus todisteena käyttöä varten | Matkustustarkoituksiin käytettävä asiakirja mitätöity | Kuulutus takavarikointia varten | Kuulutus erityistarkastusta varten – välittömät toimet | Kuulutus erityistarkastusta varten | Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet | Kuulutus salaista tarkkailua varten |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuulutus todisteena käyttöä varten | kyllä | kyllä | kyllä | ei | ei | ei | ei |
| Matkustustarkoituksiin käytettävä asiakirja mitätöity | kyllä | kyllä | kyllä | ei | ei | ei | ei |
| Kuulutus takavarikointia varten | kyllä | kyllä | kyllä | ei | ei | ei | ei |
| Kuulutus erityistarkastusta varten – välittömät toimet | ei | ei | ei | kyllä | kyllä | ei | ei |
| Kuulutus erityistarkastusta varten | ei | ei | ei | kyllä | kyllä | ei | ei |
| Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet | ei | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä |
| Kuulutus salaista tarkkailua varten | ei | ei | ei | ei | ei | kyllä | kyllä |

Ensisijaisuusjärjestys

Kuulutus todisteena käyttöä varten

Matkustustarkoituksiin käytettävä asiakirja mitätöity

Kuulutus takavarikointia varten

Kuulutus erityistarkastusta varten – välittömät toimet

Kuulutus erityistarkastusta varten

Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet

Kuulutus salaista tarkkailua varten

Kuulutus todisteena käyttöä varten

kyllä

kyllä

kyllä

ei

ei

ei

ei

Matkustustarkoituksiin käytettävä asiakirja mitätöity

kyllä

kyllä

kyllä

ei

ei

ei

ei

Kuulutus takavarikointia varten

kyllä

kyllä

kyllä

ei

ei

ei

ei

Kuulutus erityistarkastusta varten – välittömät toimet

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

ei

ei

Kuulutus erityistarkastusta varten

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

ei

ei

Kuulutus salaista tarkkailua varten – välittömät toimet

ei

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

Kuulutus salaista tarkkailua varten

ei

ei

ei

ei

ei

kyllä

kyllä

2.2.2   Kuulutusten ensisijaisuusjärjestys

Yhteensopimattomien kuulutusten osalta henkilöitä koskevien kuulutusten ensisijaisuusjärjestys on seuraava:

| — | kiinniotto eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten (päätöksen 26 artikla) |
| --- | --- |

—

kiinniotto eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten (päätöksen 26 artikla)

| — | Schengen-alueelle tulon tai siellä oleskelun epääminen (asetuksen 24 artikla) |
| --- | --- |

—

Schengen-alueelle tulon tai siellä oleskelun epääminen (asetuksen 24 artikla)

| — | turvasäilöön sijoittaminen (päätöksen 32 artikla) |
| --- | --- |

—

turvasäilöön sijoittaminen (päätöksen 32 artikla)

| — | erityistarkastus – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla) |
| --- | --- |

—

erityistarkastus – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla)

| — | erityistarkastus (päätöksen 36 artikla) |
| --- | --- |

—

erityistarkastus (päätöksen 36 artikla)

| — | salainen tarkkailu – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla) |
| --- | --- |

—

salainen tarkkailu – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla)

| — | salainen tarkkailu (päätöksen 36 artikla) |
| --- | --- |

—

salainen tarkkailu (päätöksen 36 artikla)

| — | olinpaikan ilmoittaminen (päätöksen 32 ja 34 artikla). |
| --- | --- |

—

olinpaikan ilmoittaminen (päätöksen 32 ja 34 artikla).

Esineitä koskevien kuulutusten ensisijaisuusjärjestys on seuraava:

| — | todisteena käyttäminen (päätöksen 38 artikla) |
| --- | --- |

—

todisteena käyttäminen (päätöksen 38 artikla)

| — | matkustustarkoituksiin käytettävän mitätöidyn asiakirjan takavarikointi (päätöksen 38 artikla) |
| --- | --- |

—

matkustustarkoituksiin käytettävän mitätöidyn asiakirjan takavarikointi (päätöksen 38 artikla)

| — | takavarikointi (päätöksen 38 artikla) |
| --- | --- |

—

takavarikointi (päätöksen 38 artikla)

| — | erityistarkastus – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla) |
| --- | --- |

—

erityistarkastus – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla)

| — | erityistarkastus (päätöksen 36 artikla) |
| --- | --- |

—

erityistarkastus (päätöksen 36 artikla)

| — | salainen tarkkailu – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla) |
| --- | --- |

—

salainen tarkkailu – välittömät toimet (päätöksen 36 artikla)

| — | salainen tarkkailu (päätöksen 36 artikla). |
| --- | --- |

—

salainen tarkkailu (päätöksen 36 artikla).

Tästä ensisijaisuusjärjestyksestä voidaan poiketa jäsenvaltioiden keskinäisten neuvottelujen jälkeen, jos se on olennaisten kansallisten etujen mukaista.

2.2.3   Tarkistaminen yhteensopimattomuuden varalta ja päällekkäisten kuulutusten syöttäminen

Mahdollisten yhteensopimattomien päällekkäisten kuulutusten välttämiseksi on tärkeää erottaa ominaisuuksiltaan samankaltaiset henkilöt tai esineet tarkasti toisistaan. Sen vuoksi on olennaista, että SIRENE-toimistot neuvottelevat ja tekevät yhteistyötä keskenään. Kunkin jäsenvaltion on myös otettava käyttöön asianmukaiset tekniset menettelytavat tällaisten tapausten havaitsemiseksi ennen kuulutuksen syöttämistä järjestelmään.

Jos kuulutuspyyntö on ristiriidassa saman jäsenvaltion tekemän kuulutuksen kanssa, SIRENE-toimiston on kansallisen menettelyn mukaisesti varmistettava, että SIS II:ssa on vain yksi kuulutus.

Seuraavaa menettelyä sovelletaan sen tarkistamiseen, onko samasta henkilöstä tai esineestä tehty useampia kuulutuksia:

| a) | Kun tarkistetaan, onko päällekkäisiä kuulutuksia tehty, verrataan seuraavia pakollisia tunnistamisperusteita:






  i) | henkilöt:






  — | sukunimi |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Kun tarkistetaan, onko päällekkäisiä kuulutuksia tehty, verrataan seuraavia pakollisia tunnistamisperusteita:

i)

henkilöt:

—

sukunimi

| — | etunimi |
| --- | --- |

—

etunimi

| — | syntymäaika |
| --- | --- |

—

syntymäaika

| — | sukupuoli; |
| --- | --- |

—

sukupuoli;

| ii) | ajoneuvot:






  — | VIN-numero |
| --- | --- | --- |

ii)

ajoneuvot:

—

VIN-numero

| — | rekisterinumero ja rekisteröintimaa |
| --- | --- |

—

rekisterinumero ja rekisteröintimaa

| — | merkki |
| --- | --- |

—

merkki

| — | tyyppi; |
| --- | --- |

—

tyyppi;

| iii) | ilma-alukset:






  — | ilma-alusluokka |
| --- | --- | --- |

iii)

ilma-alukset:

—

ilma-alusluokka

| — | ICAO-rekisterinumero; |
| --- | --- |

—

ICAO-rekisterinumero;

| iv) | vesialukset:






  — | vesialuksen luokka |
| --- | --- | --- |

iv)

vesialukset:

—

vesialuksen luokka

| — | runkojen määrä |
| --- | --- |

—

runkojen määrä

| — | vesialuksen ulkoinen tunnistenumero (ei pakollinen, mutta voidaan käyttää); |
| --- | --- |

—

vesialuksen ulkoinen tunnistenumero (ei pakollinen, mutta voidaan käyttää);

| v) | kontit:






  — | BIC-numero (21). |
| --- | --- | --- |

v)

kontit:

—

BIC-numero (21).

| b) | Kun syötetään uusi kuulutus ajoneuvosta tai muusta esineestä, jolla on VIN-numero tai rekisterinumero, katso menettelyt kohdassa 8.2.1. |
| --- | --- |

b)

Kun syötetään uusi kuulutus ajoneuvosta tai muusta esineestä, jolla on VIN-numero tai rekisterinumero, katso menettelyt kohdassa 8.2.1.

| c) | Muita esineitä koskevien päällekkäisten kuulutusten havaitsemiseen soveltuvat parhaiten pakolliset kentät, joita kaikkia järjestelmä käyttää automaattiseen vertailuun. |
| --- | --- |

c)

Muita esineitä koskevien päällekkäisten kuulutusten havaitsemiseen soveltuvat parhaiten pakolliset kentät, joita kaikkia järjestelmä käyttää automaattiseen vertailuun.

Jäljempänä kohdassa 8.2.1 kuvattuja menetelmiä (samaa ajoneuvoa koskevien päällekkäisten kuulutusten varalta tehtävä tarkistaminen) käytetään erottamaan toisistaan muihin ryhmiin kuuluvat esineet SIS II -järjestelmässä silloin, kun ilmenee, että kahdella toisiaan muistuttavalla esineellä on sama sarjanumero.

Jos tarkistuksessa ilmenee, että kyseessä on kaksi eri henkilöä tai esinettä, SIRENE-toimiston on hyväksyttävä uuden kuulutuksen syöttämistä koskeva pyyntö (22).

Jos kuulutusten päällekkäisyyden tarkistamisessa ilmenee, että tiedot ovat identtiset ja liittyvät samaan henkilöön tai esineeseen, SIRENE-toimiston, joka aikoo syöttää uuden kuulutuksen, on neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion kanssa siinä tapauksessa, että kuulutukset ovat yhteensopimattomia.

Kuulutusten yhteensopivuus tarkistetaan seuraavalla menettelyllä:

| a) | Ennen kuulutuksen syöttämistä on pakollista varmistaa, että yhteensopimattomia kuulutuksia ei ole. |
| --- | --- |

a)

Ennen kuulutuksen syöttämistä on pakollista varmistaa, että yhteensopimattomia kuulutuksia ei ole.

| b) | Jos on olemassa toinen kuulutus, joka on yhteensopiva, SIRENE-toimistojen ei tarvitse neuvotella keskenään. Jos on tarpeen selvittää, liittyykö kuulutus samaan henkilöön, SIRENE-toimiston on otettava yhteyttä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoon L-lomakkeella. |
| --- | --- |

b)

Jos on olemassa toinen kuulutus, joka on yhteensopiva, SIRENE-toimistojen ei tarvitse neuvotella keskenään. Jos on tarpeen selvittää, liittyykö kuulutus samaan henkilöön, SIRENE-toimiston on otettava yhteyttä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoon L-lomakkeella.

| c) | Jos kuulutukset ovat yhteensopimattomia, SIRENE-toimistojen on otettava yhteyttä toisiinsa E-lomakkeella sen varmistamiseksi, että vain yksi kuulutus syötetään. |
| --- | --- |

c)

Jos kuulutukset ovat yhteensopimattomia, SIRENE-toimistojen on otettava yhteyttä toisiinsa E-lomakkeella sen varmistamiseksi, että vain yksi kuulutus syötetään.

| d) | Kuulutukset kiinniottoa varten syötetään välittömästi odottamatta muiden jäsenvaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen tulosta. |
| --- | --- |

d)

Kuulutukset kiinniottoa varten syötetään välittömästi odottamatta muiden jäsenvaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen tulosta.

| e) | Jos aiempien kuulutusten kanssa yhteensopimaton kuulutus asetetaan neuvottelujen tuloksena etusijalle, muut kuulutukset syöttäneiden jäsenvaltioiden on poistettava kuulutuksensa, kun uusi kuulutus syötetään. Jäsenvaltioiden on ratkaistava mahdolliset erimielisyydet SIRENE-toimistojen välityksellä. |
| --- | --- |

e)

Jos aiempien kuulutusten kanssa yhteensopimaton kuulutus asetetaan neuvottelujen tuloksena etusijalle, muut kuulutukset syöttäneiden jäsenvaltioiden on poistettava kuulutuksensa, kun uusi kuulutus syötetään. Jäsenvaltioiden on ratkaistava mahdolliset erimielisyydet SIRENE-toimistojen välityksellä.

| f) | Jäsenvaltiot, jotka eivät voineet syöttää kuulutusta, voivat tilata CS-SIS:stä ilmoituksen kuulutuksen poistamisesta. |
| --- | --- |

f)

Jäsenvaltiot, jotka eivät voineet syöttää kuulutusta, voivat tilata CS-SIS:stä ilmoituksen kuulutuksen poistamisesta.

| g) | Sellaisen jäsenvaltion SIRENE-toimisto, joka ei voinut syöttää kuulutusta, voi pyytää kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoa antamaan sille tiedon osumista kyseiseen kuulutukseen. |
| --- | --- |

g)

Sellaisen jäsenvaltion SIRENE-toimisto, joka ei voinut syöttää kuulutusta, voi pyytää kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoa antamaan sille tiedon osumista kyseiseen kuulutukseen.

2.2.4   Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne

Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu SIS II -asetukseen, eivätkä maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevat kuulutukset (SIS II -asetuksen 24 ja 26 artikla) sen vuoksi ole niiden käytettävissä. Niitä sitovat kuitenkin kohdassa 2.2 esitetyt kuulutusten yhteensopivuutta koskevat säännöt, ja niiden on noudatettava erityisesti kohdassa 2.2.3 tarkoitettua menettelyä.

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Jos Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti syöttää kuulutuksen, joka on mahdollisesti yhteensopimaton olemassa olevan, maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen kanssa kohdan 2.2.1 mukaisesti, Central SIS II ilmoittaa näille jäsenvaltioille mahdollisesta yhteensopimattomuudesta välittämällä ainoastaan olemassa olevan kuulutuksen Schengen-tunnisteen. |
| --- | --- |

a)

Jos Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti syöttää kuulutuksen, joka on mahdollisesti yhteensopimaton olemassa olevan, maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen kanssa kohdan 2.2.1 mukaisesti, Central SIS II ilmoittaa näille jäsenvaltioille mahdollisesta yhteensopimattomuudesta välittämällä ainoastaan olemassa olevan kuulutuksen Schengen-tunnisteen.

| b) | Jos Yhdistyneen kuningaskunnan tai Irlannin syöttämän kuulutuksen osalta ilmoitetaan mahdollisesta yhteensopimattomuudesta toisen jäsenvaltion syöttämän, maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen kanssa, Yhdistyneen kuningaskunnan tai Irlannin SIRENE-toimiston on käynnistettävä neuvottelu kuulutuksen tehneen jäsenvaltion kanssa käyttämällä vapaamuotoista tekstiä ja poistettava mahdollisesti yhteensopimaton kuulutus neuvottelun aikana. |
| --- | --- |

b)

Jos Yhdistyneen kuningaskunnan tai Irlannin syöttämän kuulutuksen osalta ilmoitetaan mahdollisesta yhteensopimattomuudesta toisen jäsenvaltion syöttämän, maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen kanssa, Yhdistyneen kuningaskunnan tai Irlannin SIRENE-toimiston on käynnistettävä neuvottelu kuulutuksen tehneen jäsenvaltion kanssa käyttämällä vapaamuotoista tekstiä ja poistettava mahdollisesti yhteensopimaton kuulutus neuvottelun aikana.

| c) | Neuvottelun tuloksesta riippuen Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti voi lisätä uudelleen kuulutuksen, joka on osoittautunut yhteensopivaksi. |
| --- | --- |

c)

Neuvottelun tuloksesta riippuen Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti voi lisätä uudelleen kuulutuksen, joka on osoittautunut yhteensopivaksi.

2.3   Tietojenvaihto osuman löydyttyä

Jos käyttäjä tarvitsee osuman löydyttyä lisätietoja, SIRENE-toimiston on otettava yhteyttä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoon viipymättä ja pyydettävä tarvittavat tiedot. SIRENE-toimistojen on toimittava tarvittaessa välittäjinä kansallisten viranomaisten välillä ja toimitettava ja vaihdettava kyseiseen kuulutukseen liittyviä lisätietoja.

Ellei toisin ilmoiteta, kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle on ilmoitettava osumasta ja sen seurauksista (ks. myös kiireellisyyden ilmoittamista koskeva kohta 1.13.1).

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Rajoittamatta tämän käsikirjan kohdan 2.4. soveltamista, kuulutuksen kohteena olevaa henkilöä tai esinettä koskevasta osumasta on periaatteessa ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle yhdellä G-lomakkeella. |
| --- | --- |

a)

Rajoittamatta tämän käsikirjan kohdan 2.4. soveltamista, kuulutuksen kohteena olevaa henkilöä tai esinettä koskevasta osumasta on periaatteessa ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle yhdellä G-lomakkeella.

| b) | Kun kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle ilmoitetaan osumasta, G-lomakkeen kentässä 090 on mainittava sovellettava SIS II -säädösten artikla sekä mahdollisia lisätietoja (esim. ”MINOR” (alaikäinen)).

  G-lomakkeella on annettava mahdollisimman paljon tietoa osumasta sekä ilmoitettava toteutetut toimet kentässä 088. Kuulutuksen tehneeltä jäsenvaltiolta voidaan pyytää lisätietoja kentässä 089. |
| --- | --- |

b)

Kun kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle ilmoitetaan osumasta, G-lomakkeen kentässä 090 on mainittava sovellettava SIS II -säädösten artikla sekä mahdollisia lisätietoja (esim. ”MINOR” (alaikäinen)).

G-lomakkeella on annettava mahdollisimman paljon tietoa osumasta sekä ilmoitettava toteutetut toimet kentässä 088. Kuulutuksen tehneeltä jäsenvaltiolta voidaan pyytää lisätietoja kentässä 089.

| c) | Jos täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimisto aikoo toimittaa muita tietoja G-lomakkeen lähettämisen jälkeen, sen on käytettävä M-lomaketta. |
| --- | --- |

c)

Jos täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimisto aikoo toimittaa muita tietoja G-lomakkeen lähettämisen jälkeen, sen on käytettävä M-lomaketta.

| d) | Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarvittaessa lähetettävä tämän jälkeen kaikki asiaankuuluvat tiedot ja ilmoitettava mahdolliset erityistoimenpiteet, joita se pyytää täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistoa toteuttamaan. |
| --- | --- |

d)

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarvittaessa lähetettävä tämän jälkeen kaikki asiaankuuluvat tiedot ja ilmoitettava mahdolliset erityistoimenpiteet, joita se pyytää täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistoa toteuttamaan.

Automaattisella rekisteritunnusten lukujärjestelmällä (ANPR) saatujen osumien raportointimenettelyn osalta ks. kohta 9.

2.4   Kun osuman edellyttämiä menettelyjä ei voida noudattaa (SIS II -päätöksen 48 artikla ja SIS II -asetuksen 33 artikla)

SIS II -päätöksen 48 artiklan ja SIS II -asetuksen 33 artiklan mukaisesti sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| a) | Jäsenvaltion, jonka ei kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella ole missään tapauksessa mahdollista noudattaa menettelyä, on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle SIRENE-toimistonsa välityksellä, että se ei voi toteuttaa pyydettyä toimenpidettä, ja esitettävä syyt tähän H-lomakkeen kentässä 083. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltion, jonka ei kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella ole missään tapauksessa mahdollista noudattaa menettelyä, on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle SIRENE-toimistonsa välityksellä, että se ei voi toteuttaa pyydettyä toimenpidettä, ja esitettävä syyt tähän H-lomakkeen kentässä 083.

| b) | Kyseiset jäsenvaltiot voivat sopia toteutettavista toimenpiteistä kansallisen lainsäädäntönsä ja SIS II -säädösten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Kyseiset jäsenvaltiot voivat sopia toteutettavista toimenpiteistä kansallisen lainsäädäntönsä ja SIS II -säädösten mukaisesti.

2.5   Tietojen käsittely muuhun kuin siihen tarkoitukseen, jota varten ne on syötetty SIS II:een (SIS II -päätöksen 46 artiklan 5 kohta)

SIS II:een sisältyviä tietoja voidaan käsitellä ainoastaan niihin tarkoituksiin, jotka on määritetty kullekin kuulutusluokalle.

Jos kuulutuksen tehneeltä jäsenvaltiolta on saatu ennakkoon lupa, tietoja voidaan yleistä järjestystä ja turvallisuutta uhkaavan vakavan uhan torjumiseksi, valtion turvallisuuteen liittyvien vakavien syiden vuoksi tai vakavan rikoksen ehkäisemiseksi kuitenkin käsitellä muuhun kuin siihen tarkoitukseen, jota varten ne on syötetty.

Jos jäsenvaltio aikoo käsitellä SIS II:ssa olevia tietoja muuhun kuin siihen tarkoitukseen, jota varten ne on syötetty, tiedonvaihdossa noudatetaan seuraavia sääntöjä:

| a) | Jäsenvaltion, joka aikoo käyttää tietoja muuhun tarkoitukseen, on ilmoitettava SIRENE-toimistonsa välityksellä kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle I-lomakkeella syyt tietojen käsittelemiseen muuhun tarkoitukseen. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltion, joka aikoo käyttää tietoja muuhun tarkoitukseen, on ilmoitettava SIRENE-toimistonsa välityksellä kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle I-lomakkeella syyt tietojen käsittelemiseen muuhun tarkoitukseen.

| b) | Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on selvitettävä mahdollisimman pian, voiko se hyväksyä pyynnön, ja ilmoitettava päätöksestään toiselle jäsenvaltiolle M-lomaketta käyttäen SIRENE-toimistonsa välityksellä. |
| --- | --- |

b)

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on selvitettävä mahdollisimman pian, voiko se hyväksyä pyynnön, ja ilmoitettava päätöksestään toiselle jäsenvaltiolle M-lomaketta käyttäen SIRENE-toimistonsa välityksellä.

| c) | Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi tarvittaessa asettaa luvan saamiselle tietojen käyttötarkoitusta koskevia ehtoja. Tämä lupa on lähetettävä käyttämällä M-lomaketta. |
| --- | --- |

c)

Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi tarvittaessa asettaa luvan saamiselle tietojen käyttötarkoitusta koskevia ehtoja. Tämä lupa on lähetettävä käyttämällä M-lomaketta.

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion annettua luvan toisen jäsenvaltion on käytettävä tietoja ainoastaan tarkoitukseen, jota varten lupa on myönnetty. Sen on otettava huomioon kuulutuksen tehneen jäsenvaltion mahdollisesti asettamat ehdot.

2.6   Liputus

2.6.1   Johdanto

| a) | SIS II -päätöksen 24 artiklassa säädetään seuraavista tapauksista, joissa jäsenvaltion voi olla tarpeen lisätä liputus:






  i) | Jos jäsenvaltio arvioi, että SIS II -päätöksen 26, 32 tai 36 artiklan mukaisesti tehdyn kuulutuksen edellyttämä toimenpide on ristiriidassa sen kansallisen lainsäädännön, sen kansainvälisten velvoitteiden tai sen oleellisten kansallisten etujen kanssa, se voi jälkeenpäin vaatia, että kuulutuksen kohdalle lisätään liputus, josta käy ilmi, että sen alueella ei tämän kuulutuksen johdosta ryhdytä kyseiseen toimenpiteeseen. Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lisättävä liputus. |
| --- | --- | --- |

a)

SIS II -päätöksen 24 artiklassa säädetään seuraavista tapauksista, joissa jäsenvaltion voi olla tarpeen lisätä liputus:

i)

Jos jäsenvaltio arvioi, että SIS II -päätöksen 26, 32 tai 36 artiklan mukaisesti tehdyn kuulutuksen edellyttämä toimenpide on ristiriidassa sen kansallisen lainsäädännön, sen kansainvälisten velvoitteiden tai sen oleellisten kansallisten etujen kanssa, se voi jälkeenpäin vaatia, että kuulutuksen kohdalle lisätään liputus, josta käy ilmi, että sen alueella ei tämän kuulutuksen johdosta ryhdytä kyseiseen toimenpiteeseen. Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lisättävä liputus.

| ii) | Jotta jäsenvaltiot voivat vaatia liputuksen lisäämistä 26 artiklan mukaisesti tehtyihin kuulutuksiin, kaikille jäsenvaltioille ilmoitetaan automaattisesti kaikista uusista tähän luokkaan kuuluvista kuulutuksista lisätietojen vaihdon avulla. |
| --- | --- |

ii)

Jotta jäsenvaltiot voivat vaatia liputuksen lisäämistä 26 artiklan mukaisesti tehtyihin kuulutuksiin, kaikille jäsenvaltioille ilmoitetaan automaattisesti kaikista uusista tähän luokkaan kuuluvista kuulutuksista lisätietojen vaihdon avulla.

| iii) | Jos pyynnön tehnyt jäsenvaltio pyytää toimenpiteen toteuttamista erityisen kiireellisissä ja vakavissa tapauksissa, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on tutkittava, voiko se sallia sen kehotuksesta lisätyn liputuksen peruuttamisen. Jos täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi peruuttaa liputuksen, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pyydetty toimenpide voidaan toteuttaa viipymättä. |
| --- | --- |

iii)

Jos pyynnön tehnyt jäsenvaltio pyytää toimenpiteen toteuttamista erityisen kiireellisissä ja vakavissa tapauksissa, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on tutkittava, voiko se sallia sen kehotuksesta lisätyn liputuksen peruuttamisen. Jos täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi peruuttaa liputuksen, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pyydetty toimenpide voidaan toteuttaa viipymättä.

| b) | Ainoastaan kiinniottoa koskevia kuulutuksia varten on käytettävissä vaihtoehtoinen menettely (ks. kohta 3.6). |
| --- | --- |

b)

Ainoastaan kiinniottoa koskevia kuulutuksia varten on käytettävissä vaihtoehtoinen menettely (ks. kohta 3.6).

| c) | Kun liputus lisätään kuulutuksiin kadonneista henkilöistä ja kuulutuksiin salaista tarkkailua tai erityistarkastuksia varten, kuulutus ei tule näkyviin näyttöruudulla, kun käyttäjä tekee haun järjestelmässä. |
| --- | --- |

c)

Kun liputus lisätään kuulutuksiin kadonneista henkilöistä ja kuulutuksiin salaista tarkkailua tai erityistarkastuksia varten, kuulutus ei tule näkyviin näyttöruudulla, kun käyttäjä tekee haun järjestelmässä.

| d) | Jäsenvaltio ei saa pyytää liputusta pelkästään sen perusteella, että kuulutuksen on tehnyt tietty jäsenvaltio, tämän kuitenkaan rajoittamatta kohdan 3.6.1 soveltamista. Liputusta on pyydettävä pelkästään tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltio ei saa pyytää liputusta pelkästään sen perusteella, että kuulutuksen on tehnyt tietty jäsenvaltio, tämän kuitenkaan rajoittamatta kohdan 3.6.1 soveltamista. Liputusta on pyydettävä pelkästään tapauskohtaisesti.

2.6.2   Muiden jäsenvaltioiden kanssa käytävät neuvottelut liputuksen lisäämisestä kuulutukseen

Kuulutukseen on lisättävä liputus ainoastaan toisen jäsenvaltion pyynnöstä.

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Jos jäsenvaltio pyytää liputuksen lisäämistä kuulutukseen, sen on esitettävä F-lomakkeella sitä koskeva pyyntö kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle ja selitettävä syyt liputuksen lisäämiseen. Tähän tarkoitukseen käytetään kenttää 071, ja kentässä 080 selitetään liputuksen syy. Kenttää 083 käytetään muihin kuulutusta koskeviin lisätietoihin. |
| --- | --- |

a)

Jos jäsenvaltio pyytää liputuksen lisäämistä kuulutukseen, sen on esitettävä F-lomakkeella sitä koskeva pyyntö kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle ja selitettävä syyt liputuksen lisäämiseen. Tähän tarkoitukseen käytetään kenttää 071, ja kentässä 080 selitetään liputuksen syy. Kenttää 083 käytetään muihin kuulutusta koskeviin lisätietoihin.

| b) | Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on lisättävä liputus kuulutukseen välittömästi. |
| --- | --- |

b)

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on lisättävä liputus kuulutukseen välittömästi.

| c) | Kuulutusta voidaan joutua muuttamaan, se voidaan joutua poistamaan tai liputuksen lisäämistä koskeva pyyntö voidaan joutua perumaan tietojenvaihdon jälkeen liputuksen lisäämistä pyytävän jäsenvaltion neuvottelumenettelyssä antamien tietojen perusteella ilman, että kuulutusta muutetaan. |
| --- | --- |

c)

Kuulutusta voidaan joutua muuttamaan, se voidaan joutua poistamaan tai liputuksen lisäämistä koskeva pyyntö voidaan joutua perumaan tietojenvaihdon jälkeen liputuksen lisäämistä pyytävän jäsenvaltion neuvottelumenettelyssä antamien tietojen perusteella ilman, että kuulutusta muutetaan.

2.6.3   Liputuksen poistamista koskeva pyyntö

Jäsenvaltioiden on pyydettävä aiemmin pyydetyn liputuksen poistamista heti, kun liputuksen syy ei enää päde. Näin voi olla erityisesti, jos kansallista lainsäädäntöä on muutettu tai tapausta koskevassa myöhemmässä tietojenvaihdossa on käynyt ilmi, että SIS II -päätöksen 24 artiklan 1 kohdassa tai 25 artiklassa tarkoitetut olosuhteet eivät ole enää voimassa.

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Aiemmin liputuksen lisäämistä pyytäneen SIRENE-toimiston on pyydettävä F-lomakkeella kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoa poistamaan liputus. Tähän tarkoitukseen käytetään kenttää 075 (23). Kenttää 080 käytetään tarkempiin kansallista lainsäädäntöä koskeviin tietoihin ja kenttää 083 käytetään tarvittaessa liputuksen poistamisen syytä koskeviin ja muihin lisätietoihin. |
| --- | --- |

a)

Aiemmin liputuksen lisäämistä pyytäneen SIRENE-toimiston on pyydettävä F-lomakkeella kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoa poistamaan liputus. Tähän tarkoitukseen käytetään kenttää 075 (23). Kenttää 080 käytetään tarkempiin kansallista lainsäädäntöä koskeviin tietoihin ja kenttää 083 käytetään tarvittaessa liputuksen poistamisen syytä koskeviin ja muihin lisätietoihin.

| b) | Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on poistettava liputus välittömästi. |
| --- | --- |

b)

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on poistettava liputus välittömästi.

2.7   Tiedot, jotka on tallennettu oikeudettomasti tai joissa on havaittu asiavirheitä (SIS II -asetuksen 34 artikla ja SIS II -päätöksen 49 artikla)

Jos havaitaan, että tiedoissa on asiavirhe tai että ne on tallennettu oikeudettomasti SIS II:een, lisätietoja vaihdetaan noudattaen SIS II -asetuksen 34 artiklan 2 kohdan ja SIS II -päätöksen 49 artiklan 2 kohdan mukaisia sääntöjä, joiden mukaan ainoastaan kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi muuttaa, täydentää, oikaista, päivittää tai poistaa tietoja.

Jäsenvaltion, joka havaitsi virheellisiä tai oikeudettomasti tallennettuja tietoja, on SIRENE-toimistonsa välityksellä ilmoitettava asiasta kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle mahdollisimman pian ja viimeistään kymmenen päivän kuluessa siitä, kun se sai tietoonsa todisteet mahdollisesta virheestä. Tietojenvaihdossa olisi käytettävä J-lomaketta.

| a) | Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi neuvottelujen tuloksesta riippuen joutua poistamaan tai oikaisemaan tiedot kyseisten tietojen oikaisemista koskevien kansallisten menettelyjensä mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi neuvottelujen tuloksesta riippuen joutua poistamaan tai oikaisemaan tiedot kyseisten tietojen oikaisemista koskevien kansallisten menettelyjensä mukaisesti.

| b) | Jos yhteisymmärrykseen ei päästä kahdessa kuukaudessa, virheen tai oikeudettomasti tallennetun tiedon havainneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava asiasta maansa toimivaltaiselle viranomaiselle, jotta asia voidaan siirtää Euroopan tietosuojavaltuutetulle, joka toimii sovittelijana yhdessä asianomaisten kansallisten tietosuojaviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

b)

Jos yhteisymmärrykseen ei päästä kahdessa kuukaudessa, virheen tai oikeudettomasti tallennetun tiedon havainneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava asiasta maansa toimivaltaiselle viranomaiselle, jotta asia voidaan siirtää Euroopan tietosuojavaltuutetulle, joka toimii sovittelijana yhdessä asianomaisten kansallisten tietosuojaviranomaisten kanssa.

2.8   Tarkastusoikeus ja oikeus oikaista tietoja (SIS II -asetuksen 41 artikla ja SIS II -päätöksen 58 artikla)

2.8.1   Tietojen tarkastus- tai oikaisupyynnöt

Kun kansallisille viranomaisille on tarpeen ilmoittaa tietojen tarkastamista tai oikaisemista koskevasta pyynnöstä, tietojenvaihdossa noudatetaan seuraavia sääntöjä, rajoittamatta kansallisen lainsäädännön soveltamista:

| a) | Jokainen SIRENE-toimisto soveltaa henkilötietojen tarkastusoikeuteen kansallista lainsäädäntöään. Tapauksesta riippuen ja sovellettavan lainsäädännön mukaisesti SIRENE-toimistojen on joko toimitettava tietojen tarkastamista tai tietojen oikaisua koskevat pyynnöt edelleen toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tai ratkaistava ne toimivaltansa rajoissa. |
| --- | --- |

a)

Jokainen SIRENE-toimisto soveltaa henkilötietojen tarkastusoikeuteen kansallista lainsäädäntöään. Tapauksesta riippuen ja sovellettavan lainsäädännön mukaisesti SIRENE-toimistojen on joko toimitettava tietojen tarkastamista tai tietojen oikaisua koskevat pyynnöt edelleen toimivaltaisille kansallisille viranomaisille tai ratkaistava ne toimivaltansa rajoissa.

| b) | Kyseisten jäsenvaltioiden SIRENE-toimistojen on kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toimitettava tietoja tarkastusoikeuden käytöstä, jos toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

b)

Kyseisten jäsenvaltioiden SIRENE-toimistojen on kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toimitettava tietoja tarkastusoikeuden käytöstä, jos toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sitä edellyttävät.

2.8.2   Tietojenvaihto muiden jäsenvaltioiden kuulutuksia koskevista tarkastuspyynnöistä

Muiden jäsenvaltioiden SIS II:een syöttämiä kuulutuksia koskevia tarkastuspyyntöjä koskeva tietojenvaihto on toteutettava kansallisten SIRENE-toimistojen välityksellä henkilöiden osalta K-lomakkeella ja esineiden osalta M-lomakkeella.

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Tarkastuspyyntö toimitetaan kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle mahdollisimman nopeasti, jotta se voi esittää näkemyksensä pyynnöstä. |
| --- | --- |

a)

Tarkastuspyyntö toimitetaan kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle mahdollisimman nopeasti, jotta se voi esittää näkemyksensä pyynnöstä.

| b) | Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kannastaan tarkastuspyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle. |
| --- | --- |

b)

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kannastaan tarkastuspyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle.

| c) | Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on otettava huomioon määräajat, joita tarkastuspyynnön vastaanottanut jäsenvaltio on mahdollisesti asettanut pyynnön käsittelylle. |
| --- | --- |

c)

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on otettava huomioon määräajat, joita tarkastuspyynnön vastaanottanut jäsenvaltio on mahdollisesti asettanut pyynnön käsittelylle.

| d) | Sen jäsenvaltion SIRENE-toimiston, joka vastaanottaa yksityishenkilöltä tarkastusta, oikaisemista tai poistamista koskevan kyselyn, on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet nopean vastaamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Sen jäsenvaltion SIRENE-toimiston, joka vastaanottaa yksityishenkilöltä tarkastusta, oikaisemista tai poistamista koskevan kyselyn, on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet nopean vastaamisen varmistamiseksi.

Jos kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto ilmoittaa kannastaan tarkastuspyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle, kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja toimivaltansa rajoissa tämä joko tekee pyynnön osalta ratkaisun tai huolehtii siitä, että kanta saatetaan mahdollisimman nopeasti sen viranomaisen tietoon, jolla on toimivalta tehdä ratkaisu asiassa.

2.8.3   Tietojenvaihto muiden jäsenvaltioiden syöttämien tietojen oikaisemis- tai poistamispyynnöistä

Jos henkilö pyytää itseään koskevien tietojen oikaisua tai poistamista, ainoastaan kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi sen tehdä. Jos henkilö kääntyy muun jäsenvaltion kuin kuulutuksen tehneen jäsenvaltion puoleen, pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava tästä K-lomakkeella kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle, ja tällöin sovelletaan kohdassa 2.8.2 kuvattua menettelyä.

2.9   Kuulutuksen poistaminen, kun sen edellytykset eivät enää täyty

SIS II:een syötettyjä kuulutuksia säilytetään ainoastaan sen ajan, joka on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on syötetty.

Kun kuulutuksen säilyttämisen edellytykset eivät enää täyty, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on poistettava se viipymättä. Jos kuulutuksen voimassaololle on määritelty päättymispäivä, se poistetaan CS-SIS:ssä automaattisesti. Jos kuulutus tuottaa osuman, sovelletaan kohdissa 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.7 ja 8.4 kuvattuja menettelyjä.

N.SIS II:n on käsiteltävä CS-SIS:n poistoviesti automaattisesti.

Jäsenvaltiot voivat tilata automaattisen ilmoituksen kuulutuksen poistamisesta.

2.10   Nimien syöttäminen

Nimet (etu- ja sukunimet) on syötettävä SIS II:een kansallisista järjestelmistä johtuvien syöttämisrajoitteiden ja tietojen saatavuutta koskevien rajoitteiden puitteissa siinä ICAO:n standardien mukaisessa, virallisissa matkustusasiakirjoissa käytetyssä muodossa (kirjaimet ja oikeinkirjoitus), jota käytetään myös keskusjärjestelmän translitterointi- ja transkriptiotoiminnoissa. Lisätietoja vaihtaessaan SIRENE-toimistojen on käytettävä nimiä siinä muodossa kuin ne on syötetty SIS II:een. Jäsenvaltioissa sekä käyttäjät että SIRENE-toimistot käyttävät yleensä latinalaisia kirjaimia syöttäessään tietoa SIS II:een, jolloin noudatetaan liitteessä 1 esitettyjä translitterointi- ja transkriptiosääntöjä.

Kun on tarpeen vaihtaa lisätietoja henkilöstä, josta ei ole kuulutusta mutta joka saattaa liittyä kuulutukseen (esim. henkilö, joka on kadonneen alaikäisen mukana), nimen esitystavassa ja kirjoitusasussa on noudatettava liitteessä 1 esitettyjä sääntöjä sekä käytettävä latinalaisia kirjaimia ja alkuperäistä muotoa, jos tiedot antavalla jäsenvaltiolla on valmiudet syöttää mahdolliset erikoismerkit alkuperäisessä muodossa.

2.11   Henkilöllisyysluokat

Varmennettu henkilöllisyys

Varmennettu henkilöllisyys tarkoittaa, että henkilöllisyys on varmennettu aitojen henkilötodistusten, passin tai toimivaltaisten viranomaisten lausunnon perusteella.

Varmentamaton henkilöllisyys

Varmentamaton henkilöllisyys tarkoittaa, että henkilöllisyydestä ei ole riittäviä todisteita.

Väärinkäytetty henkilöllisyys

Kyseessä on väärinkäytetty henkilöllisyys (sukunimi, etunimi ja syntymäaika), jos SIS II:een syötetty henkilö käyttää toisen todellisen henkilön henkilöllisyyttä. Tästä on kyse esimerkiksi silloin, kun asiakirjaa käytetään todellisen haltijan vahingoksi.

Peitenimi

Peitenimi tarkoittaa keksittyä henkilöllisyyttä, jota muilla nimillä tunnettu henkilö käyttää.

2.11.1   Väärinkäytetty henkilöllisyys (SIS II -asetuksen 36 artikla ja SIS II -päätöksen 51 artikla)

Saatuaan tiedon siitä, että henkilö, jota koskeva kuulutus on syötetty SIS II:een, käyttää väärin jonkun toisen henkilöllisyyttä, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on henkilöllisyyden väärinkäyttötapausten monimutkaisuuden vuoksi tarkistettava, onko väärinkäytetty henkilöllisyys tarpeen säilyttää SIS II -kuulutuksessa.

Kun on todettu, että henkilön henkilöllisyyttä on käytetty väärin, SIS II:ssa olevaan kuulutukseen on kyseisen henkilön nimenomaisella suostumuksella lisättävä tietoja, jotta voidaan välttää virheellisten tunnistusten aiheuttamat kielteiset seuraukset. Henkilö, jonka henkilöllisyyttä on käytetty väärin, voi kansallisia menettelyjä noudattaen antaa toimivaltaiselle viranomaiselle SIS II -asetuksen 36 artiklan 3 kohdassa ja SIS II -päätöksen 51 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedot. Henkilöllä, jonka henkilöllisyyttä on käytetty väärin, on oikeus peruuttaa suostumuksensa tietojen käsittelyyn.

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on lisättävä kuulutukseen huomautus ”misused identity” (väärinkäytetty henkilöllisyys) ja syötettävä henkilöllisyyden väärinkäytön uhrista täydentäviä tietoja, kuten valokuvia, sormenjäljet ja tiedot mahdollisista voimassa olevista henkilötodistuksista.

Jos jäsenvaltio havaitsee, että toisen jäsenvaltion henkilöstä tekemä kuulutus liittyy henkilöllisyyden väärinkäyttötapaukseen, ja on todettu, että kyseisen henkilön henkilöllisyyttä käytetään väärin, sen on ilmoitettava asiasta kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle Q-lomakkeella, jotta väärinkäytettyä henkilöllisyyttä koskevat tiedot voidaan liittää SIS II -kuulutukseen.

Tämänkaltaisten tietojen syöttämistarkoituksen vuoksi kuulutukseen olisi lisättävä sen henkilön, jonka henkilöllisyyttä on käytetty väärin, valokuva ja sormenjäljet, jos ne ovat saatavilla. Kyseessä on henkilöllisyyden väärinkäyttötapaus, jos viattoman henkilön tiedot vastaavat kuulutuksessa olevaa henkilöllisyyttä. Q-lomakkeessa on oltava kuulutuksesta henkilötiedot, peitenimen numero mukaan lukien, jotta kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi tarkistaa, mihin kuulutuksen henkilöllisyyteen lomakkeessa viitataan. Pakolliset kentät, jotka Q-lomakkeesta on tällaisissa tapauksissa täytettävä, esitetään liitteessä 3.

Tietoja henkilöstä, jonka henkilöllisyyttä on käytetty väärin, voidaan käyttää vain tarkastettavan henkilön henkilöllisyyden selvittämiseksi eikä missään tapauksessa mihinkään muuhun tarkoitukseen. Väärinkäytettyä henkilöllisyyttä koskevat tiedot, mahdolliset sormenjäljet ja valokuvat mukaan lukien, on poistettava samaan aikaan kuin kuulutuskin tai aikaisemmin, jos kyseinen henkilö sitä pyytää.

2.11.2   Peitenimen syöttäminen

Jotta peitenimikuulutuksen syötöstä ei olisi seurauksena yhteensopimattomia kuulutuksia tai jotta voidaan välttää viattomille uhreille aiheutuvia ongelmia ja varmistaa tietojen riittävä laatu, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava toisilleen peitenimistä ja toimitettava toisilleen kaikki tarpeelliset tiedot etsityn henkilön todellisesta henkilöllisyydestä.

Kuulutuksen syöttänyt jäsenvaltio vastaa peitenimien lisäämisestä. Jos toinen jäsenvaltio havaitsee peitenimen, se ilmoittaa asiasta kuulutuksen syöttäneelle jäsenvaltiolle M-lomaketta käyttäen.

2.11.3   Muut henkilöllisyyden selvittämiseksi toimitettavat tiedot

Jos SIS II:een syötetyt tiedot ovat riittämättömiä, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto voi neuvoteltuaan asiasta toisen jäsenvaltion kanssa antaa omasta aloitteestaan tai toisen jäsenvaltion pyynnöstä vielä muita tietoja henkilön henkilöllisyyden selvittämiseksi. Tähän tarkoitukseen käytetään L-lomaketta (ja liitteitä). Kyseessä ovat erityisesti seuraavat tiedot:

| — | etsityn henkilön hallussa olevan passin tai henkilöasiakirjan alkuperä, |
| --- | --- |

—

etsityn henkilön hallussa olevan passin tai henkilöasiakirjan alkuperä,

| — | passin tai henkilöasiakirjan viitenumero, myöntämispäivämäärä ja -paikka, myöntävä viranomainen sekä voimassaoloaika, |
| --- | --- |

—

passin tai henkilöasiakirjan viitenumero, myöntämispäivämäärä ja -paikka, myöntävä viranomainen sekä voimassaoloaika,

| — | etsityn henkilön kuvaus, |
| --- | --- |

—

etsityn henkilön kuvaus,

| — | etsityn henkilön isän ja äidin suku- ja etunimet, |
| --- | --- |

—

etsityn henkilön isän ja äidin suku- ja etunimet,

| — | etsityn henkilön suku- ja etunimien mahdolliset muut kirjoitusasut, |
| --- | --- |

—

etsityn henkilön suku- ja etunimien mahdolliset muut kirjoitusasut,

| — | valokuvat ja sormenjäljet, jos saatavilla, |
| --- | --- |

—

valokuvat ja sormenjäljet, jos saatavilla,

| — | viimeisin tunnettu osoite. |
| --- | --- |

—

viimeisin tunnettu osoite.

Kyseisten tietojen on mahdollisuuksien mukaan oltava saatavissa SIRENE-toimistoista, tai SIRENE-toimistojen on voitava saada kyseiset tiedot välittömästi, jotta pyydetyt tiedot voidaan toimittaa mahdollisimman nopeasti.

Yhteisenä tavoitteena on minimoida riski kuulutuksen kohteena olevaa henkilöä henkilötiedoiltaan muistuttavan toisen henkilön aiheettomasta pysäyttämisestä.

2.12   Tietojenvaihto linkitettyjen kuulutusten tapauksessa

Linkillä osoitetaan kahden tai useamman kuulutuksen keskinäinen yhteys.

Jäsenvaltio voi luoda linkin SIS II:een syöttämiensä kuulutusten välille, ja ainoastaan se voi muuttaa linkkiä ja poistaa sen. Linkit ovat käyttäjien nähtävissä ainoastaan, jos heillä on asiaankuuluvat käyttöoikeudet, jotka antavat heidän nähdä vähintään kaksi linkitettyä kuulutusta. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että linkkeihin ei ole mahdollista päästä ilman lupaa.

2.12.1   Operatiiviset säännöt

Kuulutusten väliset linkit eivät edellytä lisätietojen vaihdolta erityisiä menettelyjä. Seuraavia periaatteita on kuitenkin noudatettava:

Jos osuma kohdistuu kahteen tai useampaan keskenään linkitettyyn kuulutukseen, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimisto lähettää kustakin niistä G-lomakkeen ja ilmoittaa linkitettyjä kuulutuksia koskevien G-lomakkeiden lähettämisestä kentässä 086.

Lomakkeita ei lähetetä kuulutuksista, jotka eivät ole osuman kohteena, vaikka ne onkin linkitetty osuman kohteena olevaan kuulutukseen. Jos linkitetty kuulutus koskee pidättämistä luovutustarkoituksessa tai kadonnutta henkilöä (henkilön suojelemiseksi tai uhkien estämiseksi), viesti linkitetyn kuulutuksen havaitsemisesta on kuitenkin tehtävä M-lomakkeella, jos se on asianmukaista ja tieto on saatavilla.

2.13   Biometristen tietojen muoto ja laatu SIS II:ssa

Henkilön valokuvat ja sormenjäljet on SIS II -päätöksen 23 artiklan 2 kohdan nojalla lisättävä kuulutukseen, jos ne ovat saatavilla.

SIRENE-toimistojen on voitava vaihtaa sormenjälkiä ja kuvia kuulutuksen täydentämiseksi ja/tai pyydettyjen toimenpiteiden toteuttamisen tukemiseksi. Jos jäsenvaltiolla on sellaisen henkilön kuva tai sormenjäljet, josta toinen jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen, se voi lähettää kuvan ja sormenjäljet kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle liitetiedostona, jotta tämä voi täydentää kuulutusta.

Tämä tietojenvaihto ei vaikuta neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS mukaiseen poliisiyhteistyön puitteissa toteutettavaan tietojenvaihtoon.

2.13.1   Vaihdettujen tietojen jatkokäyttö ja arkistointi

SIS II -säädöksissä on asetettu rajoituksia SIS II:ssa olevia kuulutuksia varten annettujen tietojen käytölle. Välitettyjen kuvien ja sormenjälkien jatkokäytön, myös arkistoinnin, yhteydessä on noudatettava asiaa koskevia SIS II -säädösten säännöksiä sekä direktiivin 95/46/EY ja puitepäätöksen 2008/977/YOS mukaisia asiassa sovellettavia kansallisia tietosuojasäännöksiä.

Tallennettaessa sormenjälkiä kansallisella tasolla on noudatettava täysimääräisesti SIS II:n tietosuojasääntöjä. Jäsenvaltion on pidettävä CS-SIS:stä ladattuja sormenjälkitietoja erillään kansallisista sormenjälkitietokannoista, ja tällaiset tiedot on poistettava samaan aikaan kuin niitä vastaavat kuulutukset ja lisätiedot.

2.13.2   Sormenjälkien ja valokuvien vaihtaminen

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Tiedot toimittava SIRENE-toimisto lähettää tavanomaista sähköistä kanavaa pitkin L-lomakkeen, ja ilmoittaa sen kentässä 083, että sormenjäljet ja kuvat lähetetään SIS II:ssa olevan kuulutuksen täydentämiseksi. |
| --- | --- |

a)

Tiedot toimittava SIRENE-toimisto lähettää tavanomaista sähköistä kanavaa pitkin L-lomakkeen, ja ilmoittaa sen kentässä 083, että sormenjäljet ja kuvat lähetetään SIS II:ssa olevan kuulutuksen täydentämiseksi.

| b) | Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto lisää sormenjäljet tai kuvat SIS II:ssa olevaan kuulutukseen tai lähettää ne toimivaltaiselle viranomaiselle kuulutuksen täydentämistä varten. |
| --- | --- |

b)

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto lisää sormenjäljet tai kuvat SIS II:ssa olevaan kuulutukseen tai lähettää ne toimivaltaiselle viranomaiselle kuulutuksen täydentämistä varten.

2.13.3   Tekniset vaatimukset

Sormenjäljet ja kuvat on kerättävä ja välitettävä biometristen tietojen syöttämistä SIS II:een koskevissa täytäntöönpanosäännöissä määriteltävien vaatimusten mukaisesti.

Jokaisen SIRENE-toimiston on täytettävä nämä tekniset vaatimukset.

2.13.4   Biometristen tietojen muoto ja laatu

Järjestelmään syötettäville biometrisille tiedoille on tehtävä laatutarkastus, jossa varmistetaan, että ne täyttävät kaikille SIS II -käyttäjille yhteiset vähimmäislaatuvaatimukset.

Ennen tietojen syöttämistä tarkastetaan kansallisella tasolla seuraavat seikat:

| a) | Sormenjälkitiedot ovat Interpolin käyttämässä ja SIS II:een mukautetussa ANSI/NIST – ITL 1-2000 -muodossa. |
| --- | --- |

a)

Sormenjälkitiedot ovat Interpolin käyttämässä ja SIS II:een mukautetussa ANSI/NIST – ITL 1-2000 -muodossa.

| b) | Valokuvat, joita käytetään ainoastaan sellaisen henkilön henkilöllisyyden varmentamiseen, joka on löydetty SIS II:een tehdyn aakkosnumeerisen haun tuloksena, täyttävät seuraavat vaatimukset: suoraan edestä koko kasvoista otetun kuvan sivujen suhteen on oltava mahdollisuuksien mukaan 3:4 tai 4:5. Jos mahdollista, resoluution on oltava vähintään 480 × 600 pikseliä ja värisyvyyden 24 bittiä. Jos kuva saadaan skannaamalla, kuvakoon on oltava mahdollisuuksien mukaan pienempi kuin 200 kilotavua. |
| --- | --- |

b)

Valokuvat, joita käytetään ainoastaan sellaisen henkilön henkilöllisyyden varmentamiseen, joka on löydetty SIS II:een tehdyn aakkosnumeerisen haun tuloksena, täyttävät seuraavat vaatimukset: suoraan edestä koko kasvoista otetun kuvan sivujen suhteen on oltava mahdollisuuksien mukaan 3:4 tai 4:5. Jos mahdollista, resoluution on oltava vähintään 480 × 600 pikseliä ja värisyvyyden 24 bittiä. Jos kuva saadaan skannaamalla, kuvakoon on oltava mahdollisuuksien mukaan pienempi kuin 200 kilotavua.

2.14   Erityisetsinnät

2.14.1   Maantieteellisesti kohdennettu etsintä

Maantieteellisesti kohdennetulla etsinnällä tarkoitetaan etsintää tilanteessa, jossa jäsenvaltiolla on vankkoja todisteita kuulutuksen kohteena olevan henkilön olinpaikasta tai kuulutuksen kohteena olevan esineen sijaintipaikasta rajatulla maantieteellisellä alueella.

Maantieteellisesti kohdennetut etsinnät Schengen-alueella on toteutettava SIS II:ssa olevan kuulutuksen perusteella. Jos henkilön olinpaikka tai esineen sijaintipaikka on tiedossa, voidaan täyttää kenttä 311 (Important Notice – Tärkeä huomautus) ja merkitä siihen maantieteellinen etsintä sekä valita asianomaiset maat Jos etsityn henkilön olinpaikka on tiedossa tehtäessä kuulutusta kiinniottoa varten, tieto on sisällytettävä myös A-lomakkeen kenttään 061. Kaikissa muissa tapauksissa, myös esineen sijaintipaikasta ilmoitettaessa, on käytettävä M-lomaketta (kenttä 083). Etsittyä henkilöä koskeva kuulutus on syötettävä SIS II:een sen varmistamiseksi, että toimenpidepyyntö on välittömästi täytäntöönpanokelpoinen (puitepäätöksen 2002/584/YOS 9 artiklan 3 kohta).

Jos maantieteellisen etsinnän kohde on muualla kuin maantieteellisessä etsinnässä mainitussa paikassa, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava tästä M-lomakkeella niille jäsenvaltioille, jotka ovat maantieteellisessä etsinnässä mukana, jotta etsintään liittyvä työ voidaan lopettaa.

2.14.2   Pakoilevien henkilöiden aktiivisesta etsinnästä vastaavien yksiköiden (FAST) osallistuminen etsintään

Pyynnön vastaanottavien jäsenvaltioiden SIRENE-toimistojen olisi käytettävä soveltuvin osin myös pakoilevien henkilöiden aktiivisesta etsinnöistä vastaavien yksiköiden (FAST) tarjoamia palveluita. SIS II:een syötettävää kuulutusta ei pitäisi korvata kyseisten poliisiyksiköiden kansainvälisellä yhteistyöllä. Tällainen yhteistyö ei saisi olla päällekkäistä sen kanssa, että SIRENE-toimiston tehtävänä on toimia yhteyspisteenä SIS II -järjestelmää käyttäen tehtävissä etsinnöissä.

Asianmukaisella yhteistyöllä varmistetaan, että kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto saa kansalliselta FAST-yksiköltään tiedon käynnissä olevista operaatioista, jotka liittyvät SIS II -järjestelmään syötettyyn kuulutukseen. SIRENE-toimiston on tarvittaessa toimitettava tämä tieto muille SIRENE-toimistoille. Kaikista ENFAST-verkoston (Pakoilevien henkilöiden aktiivisesta etsinnästä vastaavien yksiköiden eurooppalainen verkosto, European Network on Fugitive Active Search Teams) koordinoiduista toimista, joihin sisältyy SIRENE-toimiston yhteistyötä, on ilmoitettava etukäteen SIRENE-toimistolle.

SIRENE-toimistojen on varmistettava, että lisätiedot, osumaa koskevat tiedot mukaan lukien, toimitetaan nopeasti kansalliselle FAST-yksikölle, jos viimeksi mainittu on mukana etsinnässä.

3.   KUULUTUKSET KIINNIOTTOA JA EUROOPPALAISEN PIDÄTYSMÄÄRÄYKSEN TAI LUOVUTUSSOPIMUKSEN PERUSTEELLA TAPAHTUVAA LUOVUTTAMISTA VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 26 ARTIKLA)

3.1   Kuulutuksen syöttäminen

Useimpiin kiinniottoa varten tehtyihin kuulutuksiin liittyy eurooppalainen pidätysmääräys. Rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen 16 artiklan mukaan myös henkilön väliaikainen pidättäminen on kuitenkin mahdollista kiinniottoa varten tehdyn kuulutuksen perusteella ennen luovutuspyynnön saamista.

Eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutuspyynnön antajana on oltava kuulutuksen tehneessä jäsenvaltiossa toimivaltainen oikeusviranomainen.

Kun syötetään kuulutus kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten, SIS II:een on syötettävä jäljennös alkuperäisestä eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä. Eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä voidaan syöttää käännös yhdellä tai useammalla unionin toimielinten virallisella kielellä.

Lisäksi lisätään valokuvia henkilöstä ja hänen sormenjälkensä, jos ne ovat saatavilla.

SIRENE-toimistolla on oltava kuulutusta syötettäessä käytössään tiedot kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten etsityistä henkilöistä, myös eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja luovuttamispyynnöstä. On tarkistettava, että tiedoissa ei ole puutteita ja että ne on esitetty asianmukaisessa muodossa.

Jäsenvaltioilla on oltava mahdollisuus syöttää useampia kuin yksi eurooppalainen pidätysmääräys kutakin kiinniottokuulutusta kohti. Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on poistettava eurooppalainen pidätysmääräys, joka ei ole enää voimassa, ja tarkistettava, että kuulutukseen ei liity mitään muuta eurooppalaista pidätysmääräystä, sekä tarvittaessa pidennettävä kuulutuksen voimassaoloa.

Jäsenvaltiot voivat liittää kiinniottokuulutukseen eurooppalaisen pidätysmääräyksen lisäksi siitä tehtyjä käännöksiä, tarvittaessa erillisinä binääritiedostoina.

Kuulutuksiin liitettävien skannattujen asiakirjojen vähimmäisresoluution on oltava mahdollisuuksien mukaan 150 pistettä tuumalle (DPI).

3.2   Päällekkäiset kuulutukset

Ks. yleiset menettelyt kohdassa 2.2.

Lisäksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:

On mahdollista, että useat jäsenvaltiot syöttävät kuulutuksen samasta henkilöstä. Jos vähintään kaksi jäsenvaltiota on tehnyt samaa henkilöä koskevan kuulutuksen, päätösvalta siitä, mikä määräys pannaan täytäntöön pidätystilanteessa, kuuluu pidätyksen tehneen jäsenvaltion toimeenpanevalle oikeusviranomaiselle. Täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimisto lähettää G-lomakkeen kaikille jäsenvaltioille, joita asia koskee.

3.3   Väärinkäytetty henkilöllisyys

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.1.

3.4   Peitenimen syöttäminen

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.2.

Jos SIRENE-toimistolla on tietoa kiinniottoa varten tehtyyn kuulutukseen liittyvistä peitenimistä, sen on ilmoitettava tiedot muille jäsenvaltioille käyttäen kiinniottoa varten tehtyjen kuulutusten tapauksessa A-lomakkeen kenttää 011 (24) (kuulutuksen syöttämisen yhteydessä) ja sen jälkeen M-lomakkeella.

3.5   Jäsenvaltioille lähetettävät lisätiedot

Kun kuulutus syötetään, kuulutusta koskevat lisätiedot lähetetään kaikille jäsenvaltioille.

Kohdassa 3.5.1 tarkoitetut tiedot lähetetään muille SIRENE-toimistoille A-lomakkeella samaan aikaan, kun kuulutus syötetään. Henkilöllisyyden toteamiseen tarvittavat lisätiedot on toimitettava toisen jäsenvaltion kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen ja/tai sen pyynnöstä.

Jos samasta henkilöstä on annettu useita eurooppalaisia pidätysmääräyksiä tai luovutuspyyntöjä, kustakin pidätysmääräyksestä ja luovutuspyynnöstä on täytettävä erillinen A-lomake.

Eurooppalaisessa pidätysmääräyksessä tai luovutuspyynnössä ja A-lomakkeella (erityisesti eurooppalaisen pidätysmääräyksen kohdassa e ”kuvaus olosuhteista, joissa rikos/rikokset tehtiin, mukaan lukien aika ja paikka” ja kentissä 042, 043, 044 ja 045 ”kuvaus olosuhteista”) on annettava riittävän yksityiskohtaiset tiedot, jotta muut SIRENE-toimistot voivat tarkistaa kuulutuksen. Tarvittavat tiedot ja niiden yhteys eurooppalaisen pidätysmääräyksen kenttiin esitetään liitteessä 3.

Kun eurooppalainen pidätysmääräys korvataan toisella tai perutaan, asiasta ilmoitetaan A-lomakkeen kentässä 267 (SIS II -päätöksen 26 artikla) tai kentässä 044 (Luovutuspyynnöt / Siirretyt kuulutukset) käyttäen seuraavaa tekstiä: ”Tämä lomake korvaa lomakkeen (viitenumero), jossa viitataan (päivämäärä) annettuun eurooppalaiseen pidätysmääräykseen (viitenumero).”

3.5.1   Väliaikaisen kiinnioton yhteydessä lähetettävät lisätiedot

3.5.1.1   Kuulutus perustuu sekä eurooppalaiseen pidätysmääräykseen että luovutuspyyntöön

Kun kuulutus syötetään kiinniottoa ja luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten, lisätiedot lähetetään kaikille jäsenvaltioille A-lomakkeella. Jos kuulutuksen tiedot ja jäsenvaltioille eurooppalaisen pidätysmääräyksen yhteydessä lähetetyt lisätiedot eivät ole riittäviä luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten, on annettava vielä muita tietoja.

Kentässä 239 mainitaan, että lomake koskee sekä eurooppalaista pidätysmääräystä että luovutuspyyntöä.

3.5.1.2   Kuulutus perustuu ainoastaan luovutussopimuksen perusteella tehtyyn luovutuspyyntöön

Kun kuulutus syötetään kiinniottoa ja luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten, lisätiedot lähetetään kaikille jäsenvaltioille A-lomakkeella.

Kentässä 239 mainitaan, että lomake koskee luovutuspyyntöä.

3.6   Liputuksen lisääminen

Ks. yleiset säännöt kohdassa 2.6.

Jos vähintään yksi kuulutukseen liitetty eurooppalainen pidätysmääräys voidaan toteuttaa, kuulutukseen ei lisätä liputusta.

Jos eurooppalaiseen pidätysmääräykseen sisältyy useampia kuin yksi rikos ja jos luovuttaminen voidaan toteuttaa ainakin yhden rikoksen osalta, kuulutukseen ei lisätä liputusta.

Kuten kohdassa 2.6 kerrotaan, SIS II -päätöksen 26 artiklan mukaista liputettua kuulutusta on liputuksen ajan pidettävä kuulutuksena kyseisen henkilön olinpaikasta.

3.6.1   Pyyntö liputuksen säännöllisestä lisäämisestä kuulutuksiin henkilöistä, joita etsitään heidän pidättämisekseen luovutustarkoituksessa, kun puitepäätöstä 2002/584/YOS ei sovelleta

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Kun kyseessä ovat kuulutukset henkilöistä, joita etsitään heidän pidättämisekseen luovutustarkoituksessa, eikä puitepäätöstä 2002/584/YOS sovelleta, SIRENE-toimisto voi pyytää muita SIRENE-toimistoja lisäämään kansalaisiaan koskeviin, SIS II -päätöksen 26 artiklan mukaisiin kuulutuksiin järjestelmällisesti liputuksen. |
| --- | --- |

a)

Kun kyseessä ovat kuulutukset henkilöistä, joita etsitään heidän pidättämisekseen luovutustarkoituksessa, eikä puitepäätöstä 2002/584/YOS sovelleta, SIRENE-toimisto voi pyytää muita SIRENE-toimistoja lisäämään kansalaisiaan koskeviin, SIS II -päätöksen 26 artiklan mukaisiin kuulutuksiin järjestelmällisesti liputuksen.

| b) | SIRENE-toimiston, joka haluaa näin tehdä, on lähetettävä muille SIRENE-toimistoille kirjallinen pyyntö. |
| --- | --- |

b)

SIRENE-toimiston, joka haluaa näin tehdä, on lähetettävä muille SIRENE-toimistoille kirjallinen pyyntö.

| c) | Tällaisen pyynnön vastaanottaneen SIRENE-toimiston on lisättävä liputus kyseisen jäsenvaltion puolesta välittömästi kuulutuksen tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

Tällaisen pyynnön vastaanottaneen SIRENE-toimiston on lisättävä liputus kyseisen jäsenvaltion puolesta välittömästi kuulutuksen tekemisen jälkeen.

| d) | Liputus on pidettävä voimassa, kunnes pyynnön esittänyt SIRENE-toimisto pyytää sen poistamista. |
| --- | --- |

d)

Liputus on pidettävä voimassa, kunnes pyynnön esittänyt SIRENE-toimisto pyytää sen poistamista.

3.7   SIRENE-toimistoilta edellytettävät toimenpiteet kiinniottoa varten tehdyn kuulutuksen vastaanoton yhteydessä

Kun SIRENE-toimisto vastaanottaa A-lomakkeen, sen on tutkittava mahdollisimman pian kaikki mahdolliset lähteet henkilön löytämiseksi. Jos kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimittamat tiedot eivät ole vastaanottavan jäsenvaltion mielestä riittäviä, tämä ei saisi estää tutkimusten suorittamista. Vastaanottavan jäsenvaltion on suoritettava tutkimuksia siinä määrin kuin se on kansallisen lainsäädännön nojalla sallittua.

Jos kiinniottoa varten tehty kuulutus varmennetaan ja henkilö paikallistetaan tai pidätetään jäsenvaltion alueella, vastaanottava SIRENE-toimisto voi toimittaa A-lomakkeella olevat tiedot edelleen eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutuspyynnön täytäntöönpanevan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos pyydetään alkuperäistä eurooppalaista pidätysmääräystä tai luovutuspyyntöä, asiakirjan antanut oikeusviranomainen voi välittää sen suoraan toimeenpanevalle oikeusviranomaiselle (ellei asiakirjan antanut jäsenvaltio ja/tai täytäntöönpaneva jäsenvaltio ole tehnyt vaihtoehtoisia järjestelyjä).

3.8   Tietojenvaihto osuman löydyttyä

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.3.

Lisäksi sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| a) | Kiinniottoa varten tehdyn kuulutuksen kohteena olevaa henkilöä koskevan osuman löytymisestä on aina välittömästi ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle. Lisäksi täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarvittaessa ilmoitettava osumasta G-lomakkeen lähettämisen jälkeen kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle myös puhelimitse. |
| --- | --- |

a)

Kiinniottoa varten tehdyn kuulutuksen kohteena olevaa henkilöä koskevan osuman löytymisestä on aina välittömästi ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle. Lisäksi täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarvittaessa ilmoitettava osumasta G-lomakkeen lähettämisen jälkeen kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle myös puhelimitse.

| b) | Sen jälkeen kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarvittaessa lähetettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot toimenpiteistä, jotka täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on toteutettava. |
| --- | --- |

b)

Sen jälkeen kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarvittaessa lähetettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot toimenpiteistä, jotka täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on toteutettava.

| c) | G-lomakkeen kentässä 091 on ilmoitettava eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutuspyynnön vastaanottamiseen toimivaltainen viranomainen, sen yhteystiedot (postiosoite, puhelinnumero ja mahdollinen faksinumero ja sähköpostiosoite), mahdollinen viitenumero, mahdollinen toimivaltainen henkilö, edellytetty kieli sekä toimituksen määräaika ja muoto. |
| --- | --- |

c)

G-lomakkeen kentässä 091 on ilmoitettava eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutuspyynnön vastaanottamiseen toimivaltainen viranomainen, sen yhteystiedot (postiosoite, puhelinnumero ja mahdollinen faksinumero ja sähköpostiosoite), mahdollinen viitenumero, mahdollinen toimivaltainen henkilö, edellytetty kieli sekä toimituksen määräaika ja muoto.

| d) | Lisäksi kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava muille SIRENE-toimistoille osumasta M-lomakkeella, jos tosiseikkojen ja käynnistettyjen lisätiedustelujen perusteella on todettu selvä yhteys tiettyihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

d)

Lisäksi kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava muille SIRENE-toimistoille osumasta M-lomakkeella, jos tosiseikkojen ja käynnistettyjen lisätiedustelujen perusteella on todettu selvä yhteys tiettyihin jäsenvaltioihin.

| e) | SIRENE-toimistot voivat antaa lisätietoja SIS II -päätöksen 26 artiklan mukaisista kuulutuksista ja toimia siten oikeusviranomaisten nimissä, jos kyseiset tiedot kuuluvat keskinäisen oikeusavun piiriin. |
| --- | --- |

e)

SIRENE-toimistot voivat antaa lisätietoja SIS II -päätöksen 26 artiklan mukaisista kuulutuksista ja toimia siten oikeusviranomaisten nimissä, jos kyseiset tiedot kuuluvat keskinäisen oikeusavun piiriin.

3.9   Luovuttamista koskeva lisätietojen vaihto

Kun toimivaltaiset oikeusviranomaiset antavat täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolle tiedon siitä, voidaanko henkilön, josta kuulutus kiinniottoa varten on tehty, luovuttaminen toteuttaa, kyseisen SIRENE-toimiston on välittömästi ilmoitettava tieto kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle M-lomakkeella merkitsemällä kenttään 083 sana ”SURRENDER” (luovutus eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusteella) tai ”EXTRADITION” (luovutussopimuksen perusteella tapahtuva luovuttaminen) (25). Mahdollisen luovuttamisen yksityiskohtaiset järjestelyt on ilmoitettava SIRENE-toimistojen kautta mahdollisimman pian.

3.10   Lisätietojen vaihto kuljettaessa toisen jäsenvaltion kautta

Jos henkilön luovuttaminen edellyttää kauttakulkua, sen jäsenvaltion SIRENE-toimiston, jonka kautta henkilö on määrä kuljettaa, on annettava tarvittavat tiedot ja tuki vastauksena pyyntöön, jonka kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto tai toimivaltainen oikeusviranomainen esittää SIRENE-toimiston lähettämällä M-lomakkeella, jonka kentän 083 alkuun on merkitty sana ”TRANSIT” (kauttakulku).

3.11   Kuulutusten poistaminen luovuttamisen yhteydessä

Kuulutukset kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten on poistettava, kun henkilö on luovutettu kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Poistaminen voi tapahtua myös, kun toimivaltainen oikeusviranomainen on kansallisen lainsäädännön mukaisesti kumonnut oikeuden päätöksen, johon kuulutus perustuu.

4.   MAAHANTULON TAI OLESKELUN EPÄÄMISTÄ KOSKEVAT KUULUTUKSET (SIS II -ASETUKSEN 24 ARTIKLA)

Johdanto

Tietojen vaihtaminen kolmansien maiden kansalaisista, joista on tehty SIS II -asetuksen 24 artiklan mukainen kuulutus, antaa jäsenvaltioille valmiudet tehdä päätöksen maahantulosta tai viisumihakemuksesta. Jos henkilö on jo jäsenvaltion alueella, tiedonvaihto antaa kansallisille viranomaisille valmiudet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet oleskeluluvan tai pitkäaikaisen viisumin myöntämiseksi tai henkilön karkottamiseksi. Viisumeilla tarkoitetaan tässä kohdassa pitkäaikaisia viisumeja, ellei ole selvästi selostettu toisin (esim. paluuviisumi).

Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 4 kohdassa säädettyjen ilmoittamismenettelyjen ja Schengenin yleissopimuksen 25 artiklassa määrättyjen neuvottelumenettelyjen hoitaminen kuuluu rajavalvonnasta ja oleskelulupien ja viisumien myöntämisestä vastaavien viranomaisten toimivaltaan. SIRENE-toimistot osallistuvat näihin menettelyihin periaatteessa ainoastaan välittämällä lisätietoja, jotka liittyvät suoraan kuulutuksiin (esim. osumasta tiedottaminen ja henkilöllisyyden selvittäminen), ja poistamalla kuulutuksia.

SIRENE-toimistot voivat kuitenkin osallistua menettelyihin välittämällä kolmannen maan kansalaisen karkottamiseksi tai maahantulon epäämiseksi tarvittavia lisätietoja ja välittämällä näistä toimenpiteistä johtuvia lisätietoja.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/38/EY (26) ei sovelleta Sveitsissä. Näin ollen silloin, kun osuma kohdistuu kolmannen maan kansalaiseen, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, on käytävä tavanomaiset neuvottelumenettelyt Sveitsin, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion ja minkä tahansa muun sellaisen jäsenvaltion välillä, jolla saattaa olla merkityksellistä tietoa kolmannen maan kansalaisen oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen.

4.1   Kuulutuksen syöttäminen

SIS II -asetuksen 25 artiklan mukaisesti kolmannen maan kansalaisiin, joilla on direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettu oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, sovelletaan erityissääntöjä. SIRENE-toimiston on mahdollisuuksien mukaan voitava julkistaa tiedot, joita on käytetty arvioitaessa, syötetäänkö henkilöstä, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, maahantulon tai oleskelun epäämistä koskeva kuulutus (27). Siinä poikkeustapauksessa, että syötetään kuulutus kolmannen maan kansalaisesta, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, kuulutuksen tekevän jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lähetettävä M-lomake kaikille jäsenvaltioille niiden tietojen perusteella, jotka kuulutuksen syöttänyt viranomainen on antanut (ks. kohdat 4.6 ja 4.7).

Lisäksi SIS II -asetuksen 26 artiklassa säädetään, että tietyin edellytyksin voidaan syöttää myös maahantulon tai maassa oleskelun epäämistä koskeva kuulutus sellaisista kolmansien maiden kansalaisista, joihin sovelletaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan mukaisesti toteutettavaa rajoittavaa toimenpidettä, jonka tarkoituksena on estää pääsy jäsenvaltioiden alueelle tai kauttakulku jäsenvaltioiden alueiden kautta (28). Kuulutukset syöttää ja pitää ajan tasalla sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, joka on Euroopan unionin puheenjohtaja toimenpiteen hyväksymisajankohtana. Jos kyseisellä jäsenvaltiolla ei ole pääsyä SIS II:een tai SIS II -asetuksen 24 artiklan mukaisiin kuulutuksiin, tehtävän ottaa jäsenvaltio, joka on seuraava puheenjohtaja ja jolla on pääsy SIS II:een ja SIS II -asetuksen 24 artiklan mukaisiin kuulutuksiin.

Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarvittavat menettelyt tällaisten kuulutusten syöttämiseksi, ajan tasalla pitämiseksi ja poistamiseksi.

4.2   Päällekkäiset kuulutukset

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.2.

4.3   Väärinkäytetty henkilöllisyys

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.1.

Ongelmia voi syntyä, jos kolmannen maan kansalainen, josta on tehty maahantulon tai oleskelun epäävä kuulutus, käyttää laittomasti jäsenvaltion kansalaisen henkilöllisyyttä pyrkiäkseen maahan. Jos tällainen tilanne havaitaan, jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille voidaan tiedottaa, mikä on oikea tapa käyttää väärinkäytettyä henkilöllisyyttä koskevaa toimintoa SIS II:ssa. Maahantulon epäämistä koskevat kuulutukset eivät saa kohdistua jäsenvaltion kansalaisten pääasialliseen henkilöllisyyteen.

4.4   Peitenimen syöttäminen

Ks. yleiset säännöt kohdassa 2.11.2.

4.5   Tietojenvaihto oleskelulupia tai viisumeja myönnettäessä

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi ilmoittaa maahantulon epäämistä koskevan kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle, että oleskeluluvan tai viisumin myöntämismenettelyn yhteydessä on löytynyt osuma. Tällä ei rajoiteta Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti tapahtuvan erityisen tietojenvaihtomenettelyn soveltamista eikä kohdan 4.8 (tietojenvaihto silloin, kun osuma kohdistuu kolmannen maan kansalaiseen, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, jolloin on neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston kanssa) soveltamista. Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi ilmoittaa sen jälkeen osumasta muille jäsenvaltioille tarvittaessa M-lomakkeella. |
| --- | --- |

a)

Täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi ilmoittaa maahantulon epäämistä koskevan kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle, että oleskeluluvan tai viisumin myöntämismenettelyn yhteydessä on löytynyt osuma. Tällä ei rajoiteta Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti tapahtuvan erityisen tietojenvaihtomenettelyn soveltamista eikä kohdan 4.8 (tietojenvaihto silloin, kun osuma kohdistuu kolmannen maan kansalaiseen, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, jolloin on neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston kanssa) soveltamista. Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio voi ilmoittaa sen jälkeen osumasta muille jäsenvaltioille tarvittaessa M-lomakkeella.

| b) | Kyseisten jäsenvaltioiden SIRENE-toimistot voivat pyynnöstä ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen avustaa tarvittavien tietojen toimittamisessa oleskelulupien ja viisumien myöntämisestä vastaaville viranomaisille. |
| --- | --- |

b)

Kyseisten jäsenvaltioiden SIRENE-toimistot voivat pyynnöstä ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen avustaa tarvittavien tietojen toimittamisessa oleskelulupien ja viisumien myöntämisestä vastaaville viranomaisille.

4.5.1   Schengenin yleissopimuksen 25 artiklassa määrätyt erityismenettelyt

Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu menettely

Jos jäsenvaltio, joka harkitsee oleskeluluvan tai viisumin myöntämistä, huomaa, että toinen jäsenvaltio on tehnyt kyseisestä hakijasta maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen, sen on neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion kanssa SIRENE-toimistojen välityksellä. Jäsenvaltion, joka harkitsee oleskeluluvan tai viisumin myöntämistä, on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle N-lomakkeella päätöksestä myöntää oleskelulupa tai viisumi. Jos jäsenvaltio päättää myöntää oleskeluluvan tai viisumin, kuulutus on poistettava. Henkilö voidaan kuitenkin merkitä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion kansalliseen luetteloon maahantulon epäämistä koskevista kuulutuksista.

Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely

Jos maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen syöttänyt jäsenvaltio huomaa, että kuulutuksen kohteena olevalle henkilölle on myönnetty oleskelulupa tai viisumi, se käynnistää oleskeluluvan tai viisumin myöntäneen jäsenvaltion kanssa neuvottelumenettelyn SIRENE-toimistojen välityksellä. Jäsenvaltion, joka on myöntänyt oleskeluluvan tai viisumin, on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle O-lomakkeella päätöksestä peruuttaa tai olla peruuttamatta oleskelulupa tai viisumi. Jos jäsenvaltio päättää pitää oleskeluluvan tai viisumin voimassa, kuulutus on poistettava. Henkilö voidaan kuitenkin merkitä jäsenvaltion kansalliseen luetteloon maahantulon epäämistä koskevista kuulutuksista.

SIRENE-toimistojen välityksellä käydään neuvotteluja O-lomakkeella myös, jos oleskeluluvan tai viisumin myöntänyt jäsenvaltio huomaa myöhemmin, että SIS II:een on syötetty kyseisen henkilön maahantulon tai oleskelun epäämistä koskeva kuulutus (29).

Jos kolmas jäsenvaltio (ei siis se, joka on myöntänyt oleskeluluvan tai viisumin, eikä se, joka on tehnyt kuulutuksen) huomaa, että kolmannen maan kansalaisesta, jolla on jonkin jäsenvaltion oleskelulupa tai viisumi, on tehty kuulutus, sen on ilmoitettava sekä oleskeluluvan tai viisumin myöntäneelle jäsenvaltiolle että kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle asiasta SIRENE-toimistojen välityksellä H-lomakkeella.

Jos Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan mukainen menettely johtaa maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen poistamiseen, SIRENE-toimistojen on pyynnöstä tarjottava apua kansallista lainsäädäntöään noudattaen.

4.5.2   Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 4 kohdan a ja c alakohdassa säädetyt erityismenettelyt

Menettely 5 artiklan 4 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa

Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan kolmannen maan kansalaiselle, josta on tehty maahantulon tai oleskelun epäävä kuulutus mutta jolla on jonkin jäsenvaltion myöntämä oleskelulupa, pitkäaikainen viisumi tai paluuviisumi, sallitaan kauttakulku kolmannen jäsenvaltion alueella oleskeluluvan tai paluuviisumin myöntäneeseen jäsenvaltioon. Maahantulo voidaan evätä, jos kyseinen jäsenvaltio on tehnyt maahantulon epäämistä koskevan kansallisen kuulutuksen. Kummassakin tapauksessa sen jäsenvaltion SIRENE-toimiston, johon kyseinen henkilö on pyrkimässä, on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä lähetettävä kyseisten kahden jäsenvaltion SIRENE-toimistoille viesti (H-lomake, jos kauttakulku sallitaan, ja G-lomake, jos maahantulo evätään), jolla niille ilmoitetaan ristiriidasta ja jolla niitä pyydetään neuvottelemaan keskenään, jotta voidaan joko poistaa kuulutus SIS II:sta tai peruuttaa oleskelulupa tai viisumi. Se voi myös pyytää, että sille ilmoitetaan neuvottelujen tuloksesta.

Jos kyseinen kolmannen maan kansalainen pyrkii jäsenvaltioon, joka on syöttänyt kuulutuksen SIS II -järjestelmään, kyseinen jäsenvaltio voi evätä maahantulon. Kyseisen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on kuitenkin toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä neuvoteltava oleskeluluvan tai viisumin myöntäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston kanssa, jotta toimivaltainen viranomainen voi päättää, onko oleskeluluvan tai viisumin peruuttamiselle riittäviä perusteita. Jäsenvaltion, joka on myöntänyt oleskeluluvan tai viisumin, on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle O-lomakkeella päätöksestä peruuttaa tai olla peruuttamatta oleskelulupa tai viisumi. Jos jäsenvaltio päättää pitää oleskeluluvan tai viisumin voimassa, kuulutus on poistettava. Henkilö voidaan kuitenkin merkitä jäsenvaltion kansalliseen luetteloon maahantulon epäämistä koskevista kuulutuksista.

Jos kyseinen henkilö pyrkii oleskeluluvan tai viisumin myöntäneeseen jäsenvaltioon, hänet päästetään maahan, mutta kyseisen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston kanssa, jotta kyseiset toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää oleskeluluvan tai viisumin peruuttamisesta tai kuulutuksen poistamisesta. Jäsenvaltion, joka on myöntänyt oleskeluluvan tai viisumin, on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle O-lomakkeella päätöksestä peruuttaa tai olla peruuttamatta oleskelulupa tai viisumi. Jos jäsenvaltio päättää pitää oleskeluluvan tai viisumin voimassa, kuulutus on poistettava. Henkilö voidaan kuitenkin merkitä jäsenvaltion kansalliseen luetteloon maahantulon epäämistä koskevista kuulutuksista.

Menettely 5 artiklan 4 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa

Jäsenvaltio voi 5 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaan humanitaarisesta syystä, kansallisen edun vuoksi tai kansainvälisten velvoitteiden perusteella poiketa periaatteesta, jonka mukaan maahantulo evätään henkilöltä, josta on tehty maahantulon epäämistä koskeva kuulutus. Maahantulon sallineen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä ilmoitettava asiasta kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle H-lomakkeella.

4.6   Kohdassa 4.5 tarkoitettuja menettelyjä koskevat yhteiset säännöt

| a) | Oleskeluluvan tai pitkäaikaisen viisumin myöntäneen tai sen myöntämistä tai voimassa pitämistä suunnittelevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lähetettävä vain yksi N-lomake tai O-lomake neuvottelumenettelyä kohden ilmoittaakseen maahantulon epäämistä koskevan kuulutuksen antaneelle tai kuulutuksen antamista suunnittelevalle jäsenvaltiolle lopullisesta päätöksestään, joka koskee oleskeluluvan tai viisumin myöntämistä, voimassa pitämistä tai peruuttamista. |
| --- | --- |

a)

Oleskeluluvan tai pitkäaikaisen viisumin myöntäneen tai sen myöntämistä tai voimassa pitämistä suunnittelevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lähetettävä vain yksi N-lomake tai O-lomake neuvottelumenettelyä kohden ilmoittaakseen maahantulon epäämistä koskevan kuulutuksen antaneelle tai kuulutuksen antamista suunnittelevalle jäsenvaltiolle lopullisesta päätöksestään, joka koskee oleskeluluvan tai viisumin myöntämistä, voimassa pitämistä tai peruuttamista.

| b) | Tämän neuvottelumenettelyn on oltava joko Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu menettely tai Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

b)

Tämän neuvottelumenettelyn on oltava joko Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu menettely tai Schengenin yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| c) | Kun M-, G- tai H-lomake lähetetään neuvottelumenettelyn yhteydessä, siihen voidaan merkitä avainsana ”Consultation procedure” (neuvottelumenettely). (M-lomake: kenttä 083; G-lomake: kenttä 086; H-lomake: kenttä 083). |
| --- | --- |

c)

Kun M-, G- tai H-lomake lähetetään neuvottelumenettelyn yhteydessä, siihen voidaan merkitä avainsana ”Consultation procedure” (neuvottelumenettely). (M-lomake: kenttä 083; G-lomake: kenttä 086; H-lomake: kenttä 083).

4.7   Tietojenvaihto osuman löydyttyä ja evättäessä maahantulo tai karkotettaessa Schengen-alueelta

Jäsenvaltio voi pyytää, että sille ilmoitetaan osumista kuulutuksiin, jotka se on syöttänyt maahantulon tai oleskelun epäämistä varten. Tällä ei rajoiteta Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 4 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti tapahtuvien erityisten tietojenvaihtomenettelyjen soveltamista eikä tämän käsikirjan kohdan 4.8 (tietojenvaihto silloin, kun osuma kohdistuu kolmannen maan kansalaiseen, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, jolloin on neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston kanssa) soveltamista.

Jäsenvaltioiden SIRENE-toimistoille, jotka ovat syöttäneet maahantulon epäämistä koskevia kuulutuksia, ei välttämättä ilmoiteta osumista automaattisesti, vaan ilmoitus saatetaan antaa poikkeusolosuhteissa. G-lomake tai H-lomake, toteutettavasta toimenpiteestä riippuen, voidaan lähettää joka tapauksessa esimerkiksi silloin, kun tarvitaan lisätietoja. G-lomake on lähetettävä aina, kun osuma kohdistuu henkilöön, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen.

Kuten kohdassa 10 esitetään, SIRENE-toimistojen on edellisen kohdan säännösten estämättä laadittava tilastoja osumista, jotka kohdistuvat ulkomaisiin kuulutuksiin niiden alueella.

Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Jäsenvaltio voi pyytää, että sille annetaan tieto kaikista osumista, jotka kohdistuvat sen tekemiin, maahantulon tai oleskelun epäämistä koskeviin kuulutuksiin. Jäsenvaltion, joka haluaa käyttää tätä mahdollisuutta, on pyydettävä sitä muilta jäsenvaltioilta kirjallisesti. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltio voi pyytää, että sille annetaan tieto kaikista osumista, jotka kohdistuvat sen tekemiin, maahantulon tai oleskelun epäämistä koskeviin kuulutuksiin. Jäsenvaltion, joka haluaa käyttää tätä mahdollisuutta, on pyydettävä sitä muilta jäsenvaltioilta kirjallisesti.

| b) | Täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi ilmoittaa kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle kyseistä kuulutusta koskevan osuman löytymisestä ja siitä, että kolmannen maan kansalaista ei ole päästetty maahan tai hänet on karkotettu Schengen-alueelta. |
| --- | --- |

b)

Täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi ilmoittaa kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle kyseistä kuulutusta koskevan osuman löytymisestä ja siitä, että kolmannen maan kansalaista ei ole päästetty maahan tai hänet on karkotettu Schengen-alueelta.

| c) | Kun osuman perusteella on toteutettu jokin toimenpide, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lähetettävä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle G-lomake. G-lomake on lähetettävä myös silloin, kun kyseessä on osuma, josta tarvitaan lisätietoja toimenpiteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

c)

Kun osuman perusteella on toteutettu jokin toimenpide, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lähetettävä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle G-lomake. G-lomake on lähetettävä myös silloin, kun kyseessä on osuma, josta tarvitaan lisätietoja toimenpiteen toteuttamiseksi.

| d) | Kun kuulutuksen tehneeltä jäsenvaltiolta saadaan kohdassa c tarkoitetut tiedot,






  i) | jos toimenpide toteutetaan, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle M-lomakkeella (samasta osumasta ei käytetä toista G-lomaketta), |
| --- | --- | --- |

d)

Kun kuulutuksen tehneeltä jäsenvaltiolta saadaan kohdassa c tarkoitetut tiedot,

i)

jos toimenpide toteutetaan, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle M-lomakkeella (samasta osumasta ei käytetä toista G-lomaketta),

| ii) | jos toimenpidettä ei toteuteta, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle H-lomakkeella, tai |
| --- | --- |

ii)

jos toimenpidettä ei toteuteta, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle H-lomakkeella, tai

| iii) | jos lisäneuvottelut ovat tarpeen, käytetään M-lomaketta, |
| --- | --- |

iii)

jos lisäneuvottelut ovat tarpeen, käytetään M-lomaketta,

| iv) | neuvottelumenettelyn viimeisessä lomakkeiden vaihdossa käytetään N- tai O-lomaketta. |
| --- | --- |

iv)

neuvottelumenettelyn viimeisessä lomakkeiden vaihdossa käytetään N- tai O-lomaketta.

| e) | Jos jäsenvaltio havaitsee alueellaan kolmannen maan kansalaisen, josta on tehty kuulutus, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on pyynnöstä toimitettava kyseisen kolmannen maan kansalaisen palauttamiseen tarvittavat tiedot. Riippuen siitä, mitkä ovat täytäntöönpanevan jäsenvaltion tarpeet, M-lomakkeella toimitettaviin tietoihin on sisällytettävä seuraavat:






  — | päätöksen tyyppi ja perustelut |
| --- | --- | --- |

e)

Jos jäsenvaltio havaitsee alueellaan kolmannen maan kansalaisen, josta on tehty kuulutus, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on pyynnöstä toimitettava kyseisen kolmannen maan kansalaisen palauttamiseen tarvittavat tiedot. Riippuen siitä, mitkä ovat täytäntöönpanevan jäsenvaltion tarpeet, M-lomakkeella toimitettaviin tietoihin on sisällytettävä seuraavat:

—

päätöksen tyyppi ja perustelut

| — | päätöksen tehnyt viranomainen |
| --- | --- |

—

päätöksen tehnyt viranomainen

| — | päätöksen päivämäärä |
| --- | --- |

—

päätöksen päivämäärä

| — | päätöksen tiedoksiantopäivä |
| --- | --- |

—

päätöksen tiedoksiantopäivä

| — | päätöksen täytäntöönpanopäivä |
| --- | --- |

—

päätöksen täytäntöönpanopäivä

| — | päivämäärä, jona päätöksen voimassaolo päättyy, tai sen voimassaolon pituus |
| --- | --- |

—

päivämäärä, jona päätöksen voimassaolo päättyy, tai sen voimassaolon pituus

| — | tieto siitä, onko kyseinen henkilö tuomittu, ja seuraamuksen luonne. |
| --- | --- |

—

tieto siitä, onko kyseinen henkilö tuomittu, ja seuraamuksen luonne.

Jos kuulutuksen kohteena oleva henkilö otetaan kiinni rajalla, on noudatettava Schengenin rajasäännöstössä säädettyjä ja kuulutuksen tehneen jäsenvaltion määräämiä menettelyjä.

Henkilön tunnistaminen varmuudella saattaa myös tietyissä tapauksissa edellyttää lisätietojen kiireellistä vaihtoa SIRENE-toimistojen välityksellä.

4.8   Tietojenvaihto silloin, kun osuma kohdistuu kolmannen maan kansalaiseen, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen

Jos kyseessä on kolmannen maan kansalainen, jolla on direktiivissä 2004/38/EY (30) tarkoitettu oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, sovelletaan seuraavia erityissääntöjä:

Jos osuma kohdistuu kolmannen maan kansalaiseen, jolla on direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettu oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, sovelletaan seuraavia erityissääntöjä (ks. kuitenkin kohdan 4 johdanto Sveitsin asemasta). Seuraavaa menettelyä sovelletaan:

| a) | Täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä otettava välittömästi yhteyttä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoon G-lomakkeella tarvittavien tietojen saamiseksi, jotta toteutettavista toimenpiteistä voidaan päättää viipymättä. |
| --- | --- |

a)

Täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä otettava välittömästi yhteyttä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoon G-lomakkeella tarvittavien tietojen saamiseksi, jotta toteutettavista toimenpiteistä voidaan päättää viipymättä.

| b) | Tietopyynnön saatuaan kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on alettava välittömästi koota pyydettyjä tietoja ja lähetettävä ne täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolle mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

b)

Tietopyynnön saatuaan kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on alettava välittömästi koota pyydettyjä tietoja ja lähetettävä ne täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolle mahdollisimman pian.

| c) | Jos tietoa ei vielä ole saatavilla, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarkistettava toimivaltaiselta viranomaiselta, voidaanko kuulutus säilyttää direktiivin 2004/38/EY nojalla. Jos toimivaltainen viranomainen päättää säilyttää kuulutuksen, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava asiasta kaikille muille SIRENE-toimistoille M-lomakkeella. |
| --- | --- |

c)

Jos tietoa ei vielä ole saatavilla, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarkistettava toimivaltaiselta viranomaiselta, voidaanko kuulutus säilyttää direktiivin 2004/38/EY nojalla. Jos toimivaltainen viranomainen päättää säilyttää kuulutuksen, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava asiasta kaikille muille SIRENE-toimistoille M-lomakkeella.

| d) | Täytäntöönpanevan jäsenvaltion on ilmoitettava SIRENE-toimistonsa välityksellä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle, onko pyydetty toimenpide toteutettu (M-lomake) vai ei (H-lomake) (31). |
| --- | --- |

d)

Täytäntöönpanevan jäsenvaltion on ilmoitettava SIRENE-toimistonsa välityksellä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle, onko pyydetty toimenpide toteutettu (M-lomake) vai ei (H-lomake) (31).

4.9   Tietojenvaihto silloin, kun jäsenvaltio havaitsee ilman osumaa, että kolmannen maan kansalaisesta, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, on tehty maahantulon epäävä kuulutus

Jos jäsenvaltio havaitsee osumaa saamatta, että kolmannen maan kansalaisesta, jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, on tehty maahantulon epäävä kuulutus, kyseisen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä annettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle tästä tieto M-lomakkeella.

Jos tietoa ei vielä ole saatavilla, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on tarkistettava toimivaltaiselta viranomaiselta, voidaanko kuulutus säilyttää direktiivin 2004/38/EY nojalla. Jos toimivaltainen viranomainen päättää säilyttää kuulutuksen, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava asiasta kaikille muille SIRENE-toimistoille M-lomakkeella.

4.10   Maahantulon tai oleskelun epäämistä koskevien kuulutusten poistaminen

Rajoittamatta Schengenin yleissopimuksen 25 artiklassa määrättyjen erityismenettelyjen ja Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 4 kohdan a ja c alakohdan soveltamista kolmansien maiden kansalaisia koskevat maahantulon tai oleskelun epäävät kuulutukset on poistettava, kun

| a) | kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, |
| --- | --- |

a)

kuulutuksen voimassaolo on päättynyt,

| b) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on päättänyt poistaa sen, |
| --- | --- |

b)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on päättänyt poistaa sen,

| c) | maahantulon epäämistä koskeva määräaika on umpeutunut, jos kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on määrittänyt päätöksensä voimassaololle päättymispäivän, tai |
| --- | --- |

c)

maahantulon epäämistä koskeva määräaika on umpeutunut, jos kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on määrittänyt päätöksensä voimassaololle päättymispäivän, tai

| d) | henkilö on saanut jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden. Jos jonkin muun jäsenvaltion kuin kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto saa tietää kansalaisuuden saamisesta, sen on neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston kanssa ja tarvittaessa lähetettävä J-lomake oikeudettomasti tallennettujen tai asiavirheitä sisältävien tietojen oikaisemista ja poistamista koskevan menettelyn mukaisesti (ks. kohta 2.7). |
| --- | --- |

d)

henkilö on saanut jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden. Jos jonkin muun jäsenvaltion kuin kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto saa tietää kansalaisuuden saamisesta, sen on neuvoteltava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston kanssa ja tarvittaessa lähetettävä J-lomake oikeudettomasti tallennettujen tai asiavirheitä sisältävien tietojen oikaisemista ja poistamista koskevan menettelyn mukaisesti (ks. kohta 2.7).

5.   KUULUTUKSET KADONNEISTA HENKILÖISTÄ (SIS II -PÄÄTÖKSEN 32 ARTIKLA)

5.1   Päällekkäiset kuulutukset

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.2.

5.2   Väärinkäytetty henkilöllisyys

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.1.

5.3   Peitenimen syöttäminen

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.2.

5.4   Liputuksen lisääminen

Voi olla tilanteita, joissa kadonnutta henkilöä koskevaan kuulutukseen kohdistuu osuma ja täytäntöönpanevan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset päättävät, että pyydettyä toimenpidettä ei toteuteta ja/tai että kuulutuksen suhteen ei toteuteta jatkotoimenpiteitä. Tällainen päätös saatetaan tehdä, vaikka kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset päättäisivät säilyttää kuulutuksen SIS II:ssa. Tällaisessa tilanteessa täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi pyytää liputusta osuman löydyttyä. Liputuksen lisäämisessä noudatetaan kohdassa 2.6 kuvattua yleistä menettelyä.

Kadonneista henkilöistä tehtyjen kuulutusten osalta ei ole vaihtoehtoisesti toteutettavia toimenpiteitä.

5.5   Kuvausten toimittaminen kadonneista alaikäisistä ja muista henkilöistä, joiden arvioidaan olevan vaarassa

SIRENE-toimistoilla on oltava kansallisella tasolla pääsy kaikkiin kadonneista tehtyjä kuulutuksia koskeviin merkityksellisiin lisätietoihin, jotta ne voivat olla täysimääräisesti mukana tapauksien ratkaisemisessa, helpottaa henkilön tunnistamista ja antaa nopeasti lisätietoja tapaukseen liittyvistä seikoista. Merkityksellisiin lisätietoihin voivat kuulua erityisesti kansalliset päätökset lapsen tai haavoittuvassa asemassa olevan henkilön huoltajuudesta tai pyynnöt lapsikaappausten hälytysmekanismien (Child Alert) käytöstä.

Koska kaikki haavoittuvassa asemassa olevat kadonneet henkilöt eivät ylitä valtion rajoja, päätökset siitä, toimitetaanko lisätietoja (kuvauksia) ja kenelle ne toimitetaan, tehdään tapauskohtaisesti ottaen huomioon kaikki mahdolliset tilanteet. Kun kansallisella tasolla on tehty päätös siitä, miten laajalti lisätietoja on toimitettava, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto päättää, mikä seuraavista toimenpiteistä on kussakin tapauksessa tarkoituksenmukaisin:

| a) | Tiedot jätetään toistaiseksi toimittamatta, jotta lisätietoja voidaan toimittaa jonkin toisen jäsenvaltion pyynnöstä. |
| --- | --- |

a)

Tiedot jätetään toistaiseksi toimittamatta, jotta lisätietoja voidaan toimittaa jonkin toisen jäsenvaltion pyynnöstä.

| b) | Jos tutkimukset osoittavat kadonneen henkilön todennäköisen määränpään, asianomaiselle SIRENE-toimistolle toimitetaan M-lomake. |
| --- | --- |

b)

Jos tutkimukset osoittavat kadonneen henkilön todennäköisen määränpään, asianomaiselle SIRENE-toimistolle toimitetaan M-lomake.

| c) | Sen perusteella, mitkä katoamisen olosuhteet olivat, kaikille asianomaisille SIRENE-toimistoille toimitetaan M-lomake, jotta kadonnutta henkilöä koskevat kaikki tiedot saataisiin toimitettua pikaisesti. |
| --- | --- |

c)

Sen perusteella, mitkä katoamisen olosuhteet olivat, kaikille asianomaisille SIRENE-toimistoille toimitetaan M-lomake, jotta kadonnutta henkilöä koskevat kaikki tiedot saataisiin toimitettua pikaisesti.

Kun kadonnut henkilö kuuluu hyvin riskialttiisiin henkilöihin, M-lomakkeen kentän 311 alkuun on lisättävä sana ”URGENT” (kiireellinen) ja selitys kiireellisyyden syistä. (Kun kadonnut alaikäinen on ilman huoltajaa (32), lisätään selitys ”Unaccompanied minor” (ilman huoltajaa oleva alaikäinen)). Lisäksi voidaan puhelimitse ilmoittaa, että kyse on kiireellisestä tapauksesta, ja korostaa M-lomakkeen tärkeyttä ja kiireellisyyttä.

Kun kadonnut henkilö kuuluu hyvin riskialttiisiin henkilöihin, lisätietojen merkitsemiseen on käytettävä yhteisesti sovittua merkitsemistapaa ja -järjestystä (33). Tiedot on syötettävä M-lomakkeen kenttään 083.

Jotta mahdollisuudet paikantaa henkilö kohdistetulla ja mielekkäällä tavalla olisivat mahdollisimman suuret, SIRENE-toimiston on tiedot saatuaan ilmoitettava ne seuraaville, mikäli se on tarkoituksenmukaista:

| a) | asianomaiset raja-asemat |
| --- | --- |

a)

asianomaiset raja-asemat

| b) | henkilöiden paikantamisessa ja suojelemisessa toimivaltaiset hallinto- ja poliisiviranomaiset |
| --- | --- |

b)

henkilöiden paikantamisessa ja suojelemisessa toimivaltaiset hallinto- ja poliisiviranomaiset

| c) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion asianomaiset konsuliviranomaiset, kun SIS II -järjestelmästä on löytynyt osuma. |
| --- | --- |

c)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion asianomaiset konsuliviranomaiset, kun SIS II -järjestelmästä on löytynyt osuma.

5.6   Tietojenvaihto osuman löydyttyä

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.3.

Lisäksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | SIRENE-toimistojen on toimitettava mahdollisuuksien mukaan kyseisten henkilöiden terveydentilaan liittyviä tietoja, jos heidän suojelemisekseen on ryhdyttävä toimenpiteisiin.
  Toimitettuja tietoja säilytetään ainoastaan niin kauan kuin se on ehdottoman välttämätöntä, ja niitä voidaan käyttää yksinomaan kyseisen henkilön terveyden hoidossa. |
| --- | --- |

a)

SIRENE-toimistojen on toimitettava mahdollisuuksien mukaan kyseisten henkilöiden terveydentilaan liittyviä tietoja, jos heidän suojelemisekseen on ryhdyttävä toimenpiteisiin.

Toimitettuja tietoja säilytetään ainoastaan niin kauan kuin se on ehdottoman välttämätöntä, ja niitä voidaan käyttää yksinomaan kyseisen henkilön terveyden hoidossa.

| b) | Täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on aina ilmoitettava olinpaikka kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle. |
| --- | --- |

b)

Täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on aina ilmoitettava olinpaikka kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle.

| c) | Kadonneen täysi-ikäisen henkilön olinpaikka voidaan SIS II -päätöksen 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittaa henkilölle, joka ilmoitti hänet kadonneeksi, ainoastaan kadonneen henkilön suostumuksella (34). Suostumus on annettava kirjallisesti tai siitä on oltava vähintäänkin kirjallinen todiste. Suostumus on evättävä kirjallisesti tai siitä on oltava kirjallinen todiste. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin ilmoittaa katoamisilmoituksen tehneelle henkilölle, että kuulutus on poistettu osuman löydyttyä. |
| --- | --- |

c)

Kadonneen täysi-ikäisen henkilön olinpaikka voidaan SIS II -päätöksen 33 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittaa henkilölle, joka ilmoitti hänet kadonneeksi, ainoastaan kadonneen henkilön suostumuksella (34). Suostumus on annettava kirjallisesti tai siitä on oltava vähintäänkin kirjallinen todiste. Suostumus on evättävä kirjallisesti tai siitä on oltava kirjallinen todiste. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin ilmoittaa katoamisilmoituksen tehneelle henkilölle, että kuulutus on poistettu osuman löydyttyä.

5.7   Kadonneista henkilöistä tehtyjen kuulutusten poistaminen

Jos kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toteuttama kuulutuksen poistaminen viivästyy merkittävästi, viivästyksestä on ilmoitettava täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolle, jotta kuulutukseen voidaan lisätä liputus, kuten SIRENE-käsikirjan kohdassa 5.4 kuvataan.

5.7.1   Alaikäiset

Kuulutus on poistettava, kun

| a) | tapaus on ratkennut (esim. alaikäinen palautetaan kotimaahan tai täytäntöönpanevan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksen lapsesta huolehtimisesta), |
| --- | --- |

a)

tapaus on ratkennut (esim. alaikäinen palautetaan kotimaahan tai täytäntöönpanevan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksen lapsesta huolehtimisesta),

| b) | kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai |
| --- | --- |

b)

kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai

| c) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen. |
| --- | --- |

c)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen.

5.7.2   Aikuiset, joiden osalta ei pyydetä turvaamistoimia

Kuulutus on poistettava, kun

| a) | toimenpide on toteutettu (täytäntöönpaneva jäsenvaltio on varmistanut olinpaikan), |
| --- | --- |

a)

toimenpide on toteutettu (täytäntöönpaneva jäsenvaltio on varmistanut olinpaikan),

| b) | kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai |
| --- | --- |

b)

kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai

| c) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen. |
| --- | --- |

c)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen.

5.7.3   Aikuiset, joiden osalta pyydetään turvaamistoimia

Kuulutus on poistettava, kun

| a) | toimenpide on toteutettu (henkilö on sijoitettu turvasäilöön), |
| --- | --- |

a)

toimenpide on toteutettu (henkilö on sijoitettu turvasäilöön),

| b) | kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai |
| --- | --- |

b)

kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai

| c) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen. |
| --- | --- |

c)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen.

Jos henkilö on virallisten turvaamistoimien kohteena, kuulutus voidaan kansallisen lainsäädännön sen salliessa säilyttää siihen saakka, että henkilö palautetaan kotimaahan.

6.   KUULUTUKSET HENKILÖISTÄ, JOITA ETSITÄÄN OIKEUDELLISTA MENETTELYÄ VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 34 ARTIKLA)

6.1   Päällekkäiset kuulutukset

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.2.

6.2   Väärinkäytetty henkilöllisyys

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.1.

6.3   Peitenimen syöttäminen

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.2.

6.4   Tietojenvaihto osuman löydyttyä

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.3.

Lisäksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | Tosiasiallisen olinpaikan tai asuinpaikan selvittämiseksi on toteutettava kaikki toimet, jotka ovat sallittuja sen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä, jossa henkilö on löydetty. |
| --- | --- |

a)

Tosiasiallisen olinpaikan tai asuinpaikan selvittämiseksi on toteutettava kaikki toimet, jotka ovat sallittuja sen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä, jossa henkilö on löydetty.

| b) | Käytössä on oltava tarvittavat kansalliset menettelyt, joilla varmistetaan, että kuulutuksia säilytetään SIS II:ssa ainoastaan sen ajan, joka on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on syötetty. |
| --- | --- |

b)

Käytössä on oltava tarvittavat kansalliset menettelyt, joilla varmistetaan, että kuulutuksia säilytetään SIS II:ssa ainoastaan sen ajan, joka on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on syötetty.

SIRENE-toimistot voivat antaa lisätietoja SIS II -päätöksen 34 artiklan nojalla syötetyistä kuulutuksista ja toimia siten oikeusviranomaisten nimissä, jos kyseiset tiedot kuuluvat keskinäisen oikeusavun piiriin.

6.5   Oikeudellista menettelyä varten etsittyjä henkilöitä koskevien kuulutusten poistaminen

Kuulutus on poistettava, kun

| a) | henkilön olinpaikasta on ilmoitettu kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos toimitettujen tietojen pohjalta ei voida ryhtyä toimenpiteisiin (esim. osoite on virheellinen tai vakinaista asuinpaikkaa ei ole), kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava asiasta täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolle ongelman ratkaisemiseksi, |
| --- | --- |

a)

henkilön olinpaikasta on ilmoitettu kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos toimitettujen tietojen pohjalta ei voida ryhtyä toimenpiteisiin (esim. osoite on virheellinen tai vakinaista asuinpaikkaa ei ole), kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava asiasta täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolle ongelman ratkaisemiseksi,

| b) | kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai |
| --- | --- |

b)

kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai

| c) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen asiassa. |
| --- | --- |

c)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt päätöksen asiassa.

Jos osuma löytyy yhdessä jäsenvaltiossa ja osoitetiedot on toimitettu kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle ja kyseisessä jäsenvaltiossa löytyneessä osumassa ilmenee samat osoitetiedot, osuma kirjataan täytäntöönpanevassa jäsenvaltiossa mutta osoitetietoja tai G-lomaketta ei lähetetä uudelleen kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle. Tällaisissa tapauksissa täytäntöönpaneva jäsenvaltio ilmoittaa kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle näistä toistuvista osumista, ja kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio harkitsee kuulutuksen säilyttämisen tarpeellisuutta.

7.   KUULUTUKSET SALAISTA TARKKAILUA TAI ERITYISTARKASTUKSIA VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 36 ARTIKLA)

7.1   Päällekkäiset kuulutukset

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.2.

7.2   Väärinkäytetty henkilöllisyys

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.1.

7.3   Peitenimen syöttäminen

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.11.2.

7.4   Ilmoittaminen muille jäsenvaltioille kuulutusten tekemisestä

Jäsenvaltion SIRENE-toimiston on kuulutusta tehdessään ilmoitettava asiasta kaikille muille SIRENE-toimistoille M-lomakkeella seuraavissa tapauksissa:

| a) | Se tekee kuulutuksen salaista tarkkailua tai erityistarkastusta varten ja pyytää, että osumat ilmoitetaan viipymättä kuulutuksen tehneelle SIRENE-toimistolle. Sen on käytettävä M-lomakkeessa seuraavaa tekstiä: ”ARTICLE 36(2) of the SIS II Decision – immediate action” tai ”ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision – immediate action”. Välittömien toimien perustelut olisi esitettävä myös M-lomakkeen kentässä 083; tai |
| --- | --- |

a)

Se tekee kuulutuksen salaista tarkkailua tai erityistarkastusta varten ja pyytää, että osumat ilmoitetaan viipymättä kuulutuksen tehneelle SIRENE-toimistolle. Sen on käytettävä M-lomakkeessa seuraavaa tekstiä: ”ARTICLE 36(2) of the SIS II Decision – immediate action” tai ”ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision – immediate action”. Välittömien toimien perustelut olisi esitettävä myös M-lomakkeen kentässä 083; tai

| b) | Kansallisesta turvallisuudesta vastaava viranomainen pyytää kuulutuksen tekemistä SIS II -päätöksen 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Sen on käytettävä M-lomakkeessa tekstiä: ”ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision”. |
| --- | --- |

b)

Kansallisesta turvallisuudesta vastaava viranomainen pyytää kuulutuksen tekemistä SIS II -päätöksen 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Sen on käytettävä M-lomakkeessa tekstiä: ”ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision”.

Jos kuulutus tehdään SIS II -päätöksen 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti, M-lomakkeen kentässä 080 on mainittava kuulutuksen tekemistä pyytävän viranomaisen nimi ensin kuulutuksen tekevän jäsenvaltion kielellä ja sen jälkeen myös englanniksi sekä kentässä 081 sen yhteystiedot muodossa, joka ei edellytä kääntämistä.

Tiettyjen tietojen luottamuksellisuus on turvattava kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kuten pitämällä SIRENE-toimistojen välinen yhteydenpito erillään valtion turvallisuudesta vastaavien viranomaisten välisestä yhteydenpidosta.

7.5   Liputuksen lisääminen

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.6.

Salaista tarkkailua ja erityistarkastuksia varten tehtyjen kuulutusten osalta ei ole vaihtoehtoisesti toteutettavia toimenpiteitä.

Lisäksi, jos täytäntöönpanevan jäsenvaltion kansallisesta turvallisuudesta vastaava viranomainen päättää, että kuulutukseen on lisättävä liputus, sen on otettava yhteyttä kansalliseen SIRENE-toimistoonsa ja ilmoitettava, että pyydettyä toimenpidettä ei voida toteuttaa. SIRENE-toimisto pyytää liputusta lähettämällä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle F-lomakkeen. Kuten muidenkin liputuspyyntöjen yhteydessä, syy on ilmoitettava yleisellä tasolla. Arkaluonteisia seikkoja ei tarvitse paljastaa (ks. myös kohdan 7.6 alakohta b).

7.6   Tietojenvaihto osuman löydyttyä

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.3.

Lisäksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | Kun SIS II -päätöksen 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtyyn kuulutukseen kohdistuu osuma, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle (salaisen tarkkailun tai erityistarkastuksen) tuloksista G-lomakkeella. Täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava samaan aikaan tuloksista omalle kansallisesta turvallisuudesta vastaavalle viranomaiselle. |
| --- | --- |

a)

Kun SIS II -päätöksen 36 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtyyn kuulutukseen kohdistuu osuma, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle (salaisen tarkkailun tai erityistarkastuksen) tuloksista G-lomakkeella. Täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava samaan aikaan tuloksista omalle kansallisesta turvallisuudesta vastaavalle viranomaiselle.

| b) | Tietojen luottamuksellisuuden turvaaminen edellyttää erityismenettelyä. Kansallisesta turvallisuudesta vastaavien viranomaisten välinen yhteydenpito on sen vuoksi pidettävä erillään SIRENE-toimistojen yhteydenpidosta. Liputuksen lisäämistä koskevan pyynnön yksityiskohtaisista syistä onkin keskusteltava suoraan kansallisesta turvallisuudesta vastaavien viranomaisten kesken eikä SIRENE-toimistojen kautta. |
| --- | --- |

b)

Tietojen luottamuksellisuuden turvaaminen edellyttää erityismenettelyä. Kansallisesta turvallisuudesta vastaavien viranomaisten välinen yhteydenpito on sen vuoksi pidettävä erillään SIRENE-toimistojen yhteydenpidosta. Liputuksen lisäämistä koskevan pyynnön yksityiskohtaisista syistä onkin keskusteltava suoraan kansallisesta turvallisuudesta vastaavien viranomaisten kesken eikä SIRENE-toimistojen kautta.

| c) | Kun osuma kohdistuu kuulutukseen, jossa pyydetään ilmoittamaan osumasta välittömästi, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle olisi lähetettävä viipymättä G-lomake. |
| --- | --- |

c)

Kun osuma kohdistuu kuulutukseen, jossa pyydetään ilmoittamaan osumasta välittömästi, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle olisi lähetettävä viipymättä G-lomake.

7.7   Salaista tarkkailua ja erityistarkastusta varten tehtyjen kuulutusten poistaminen

Kuulutus on poistettava, kun

| a) | kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai |
| --- | --- |

a)

kuulutuksen voimassaolo on päättynyt, tai

| b) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on päättänyt poistaa sen. |
| --- | --- |

b)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on päättänyt poistaa sen.

7.8   Automaattiset ajoneuvojen rekisterinumeroiden tunnistamisjärjestelmät (ANPR)

Ks. kohta 9.

8.   KUULUTUKSET ESINEISTÄ TAKAVARIKOINTIA TAI TODISTEENA KÄYTTÄMISTÄ VARTEN (SIS II -PÄÄTÖKSEN 38 ARTIKLA)

8.1   Päällekkäiset kuulutukset

Ks. yleinen menettely kohdassa 2.2.

8.2   Kuulutukset ajoneuvoista

8.2.1   Samaa ajoneuvoa koskevien päällekkäisten kuulutusten tarkistaminen

Ajoneuvoa koskevien päällekkäisten kuulutusten toteamiseksi pakollisia tunnistetietoja ovat

| a) | rekisteri-/numerokilpi ja/tai |
| --- | --- |

a)

rekisteri-/numerokilpi ja/tai

| b) | ajoneuvon valmistenumero (VIN). |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon valmistenumero (VIN).

Molemmat numerot voidaan tallentaa SIS II:een.

Jos uutta kuulutusta tallennettaessa ilmenee, että sama VIN ja/tai rekisterinumero on jo SIS II:ssa, voidaan olettaa, että uuden kuulutuksen tekeminen johtaa päällekkäisiin kuulutuksiin samasta ajoneuvosta. Tämä tarkistusmenetelmä toimii kuitenkin vain silloin, kun tunnistetiedot ovat samat. Näin ollen vertailu ei ole aina mahdollista.

SIRENE-toimiston on saatava käyttäjät kiinnittämään huomiota ongelmiin, joita saattaa aiheutua siitä, että vertailuun käytetään vain yhtä näistä numeroista, sekä kiinnittämään huomiota VIN-kaksosiin ja rekisterikilpien uudelleenkäyttöön. Myönteinen tulos ei välttämättä merkitse osuman löytymistä, eikä kielteinen tulos välttämättä sitä, että ajoneuvosta ei ole tehty kuulutusta.

Tunnistamisperusteet, joita käytetään selvitettäessä, onko samasta ajoneuvosta tehty kaksi kuulutusta, esitetään kohdassa 2.2.3.

SIRENE-toimistojen on päällekkäisiä ja yhteensopimattomia kuulutuksia tarkistaessaan sovellettava ajoneuvoihin samoja neuvottelumenettelyjä kuin henkilöihin. Ks. yleiset menettelyt kohdassa 2.2.

Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on säilytettävä kuulutuksen poistamiseen saakka tieto uuden kuulutuksen tekemistä koskevista pyynnöistä, jotka on hylätty neuvotteluiden jälkeen edellä mainittujen määräysten nojalla.

8.2.2   VIN-kaksoset

VIN-kaksosella tarkoitetaan SIS II:een syötettyä samaan ajoneuvotyyppiin kuuluvaa ajoneuvoa, jolla on sama ajoneuvon valmistenumero (VIN) kuin alkuperäisellä ajoneuvolla (esim. traktori ja moottoripyörä, joilla on sama VIN, eivät kuulu tähän ryhmään). Seuraavaa erityismenettelyä on noudatettava, jotta vältetään ne kielteiset seuraukset, joita aiheutuisi siitä, että alkuperäinen ajoneuvo, jolla on sama VIN, otettaisiin toistuvasti haltuun:

| a) | Kun mahdollinen VIN-kaksonen on havaittu, SIRENE-toimiston on tarvittaessa






  i) | varmistettava, että SIS II -kuulutuksessa ei ole virhettä ja että kuulutuksen tiedot ovat mahdollisimman täydelliset; |
| --- | --- | --- |

a)

Kun mahdollinen VIN-kaksonen on havaittu, SIRENE-toimiston on tarvittaessa

i)

varmistettava, että SIS II -kuulutuksessa ei ole virhettä ja että kuulutuksen tiedot ovat mahdollisimman täydelliset;

| ii) | tarkistettava SIS II -kuulutukseen johtaneen tapauksen olosuhteet; |
| --- | --- |

ii)

tarkistettava SIS II -kuulutukseen johtaneen tapauksen olosuhteet;

| iii) | selvitettävä kummankin ajoneuvon historia valmistuksesta lähtien; |
| --- | --- |

iii)

selvitettävä kummankin ajoneuvon historia valmistuksesta lähtien;

| iv) | pyydettävä haltuun otetun ajoneuvon ja erityisesti sen VIN-numeron perusteellista tarkistamista sen selvittämiseksi, onko ajoneuvo alkuperäinen ajoneuvo. |
| --- | --- |

iv)

pyydettävä haltuun otetun ajoneuvon ja erityisesti sen VIN-numeron perusteellista tarkistamista sen selvittämiseksi, onko ajoneuvo alkuperäinen ajoneuvo.

Osallisten SIRENE-toimistojen on tehtävä näiden toimien toteuttamisessa tiivistä yhteistyötä.

| b) | Jos VIN-kaksosuus vahvistetaan, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on harkittava, onko kuulutus tarpeen säilyttää SIS II:ssa. Jos jäsenvaltio päättää säilyttää kuulutuksen SIS II:ssa, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on






  i) | lisättävä kuulutukseen ajoneuvoon liittyvä huomautus ”Suspicion of clone” (klooniepäily) (35); |
| --- | --- | --- |

b)

Jos VIN-kaksosuus vahvistetaan, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on harkittava, onko kuulutus tarpeen säilyttää SIS II:ssa. Jos jäsenvaltio päättää säilyttää kuulutuksen SIS II:ssa, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on

i)

lisättävä kuulutukseen ajoneuvoon liittyvä huomautus ”Suspicion of clone” (klooniepäily) (35);

| ii) | kehotettava alkuperäisen ajoneuvon omistajaa hänen nimenomaisesti tähän suostuessaan toimittamaan kuulutuksen tehneen jäsenvaltion kansalliselle SIRENE-toimistolle kansallista lainsäädäntöä noudattaen tiedot, joita virheellisten tunnistusten aiheuttamien kielteisten seurausten välttäminen edellyttää; |
| --- | --- |

ii)

kehotettava alkuperäisen ajoneuvon omistajaa hänen nimenomaisesti tähän suostuessaan toimittamaan kuulutuksen tehneen jäsenvaltion kansalliselle SIRENE-toimistolle kansallista lainsäädäntöä noudattaen tiedot, joita virheellisten tunnistusten aiheuttamien kielteisten seurausten välttäminen edellyttää;

| iii) | lähetettävä SIRENE-toimistonsa välityksellä kaikille muille toimistoille M-lomake, jossa tilanteen mukaan esitetään alkuperäisen ajoneuvon tuntomerkit ja erityispiirteet, jotka erottavat sen SIS II:een syötetystä ajoneuvosta. M-lomakkeen kenttään 083 on merkittävä selvästi ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (alkuperäinen ajoneuvo). |
| --- | --- |

iii)

lähetettävä SIRENE-toimistonsa välityksellä kaikille muille toimistoille M-lomake, jossa tilanteen mukaan esitetään alkuperäisen ajoneuvon tuntomerkit ja erityispiirteet, jotka erottavat sen SIS II:een syötetystä ajoneuvosta. M-lomakkeen kenttään 083 on merkittävä selvästi ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (alkuperäinen ajoneuvo).

| c) | Jos SIS II:n käytön yhteydessä havaitaan ajoneuvoon liittyvä huomautus ”Suspicion of clone” (klooniepäily), tarkastuksen suorittavan käyttäjän on otettava yhteyttä kansalliseen SIRENE-toimistoon ja pyydettävä lisätietoja selvittääkseen, onko tarkastettava ajoneuvo etsitty ajoneuvo vai alkuperäinen ajoneuvo. |
| --- | --- |

c)

Jos SIS II:n käytön yhteydessä havaitaan ajoneuvoon liittyvä huomautus ”Suspicion of clone” (klooniepäily), tarkastuksen suorittavan käyttäjän on otettava yhteyttä kansalliseen SIRENE-toimistoon ja pyydettävä lisätietoja selvittääkseen, onko tarkastettava ajoneuvo etsitty ajoneuvo vai alkuperäinen ajoneuvo.

| d) | Jos tarkastuksen yhteydessä todetaan, että M-lomakkeen tiedot eivät ole enää ajan tasalla, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on otettava yhteyttä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoon selvittääkseen ajoneuvon senhetkisen laillisen omistajan. Viimeksi mainitun SIRENE-toimiston on lähetettävä uusi M-lomake, jonka kenttään 083 on merkittävä selvästi ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (alkuperäinen ajoneuvo). |
| --- | --- |

d)

Jos tarkastuksen yhteydessä todetaan, että M-lomakkeen tiedot eivät ole enää ajan tasalla, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on otettava yhteyttä kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistoon selvittääkseen ajoneuvon senhetkisen laillisen omistajan. Viimeksi mainitun SIRENE-toimiston on lähetettävä uusi M-lomake, jonka kenttään 083 on merkittävä selvästi ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (alkuperäinen ajoneuvo).

8.3   Tietojenvaihto osuman löydyttyä

SIRENE-toimistot voivat antaa lisätietoja SIS II -päätöksen 38 artiklan nojalla syötetyistä kuulutuksista ja toimia siten oikeusviranomaisten nimissä, jos kyseiset tiedot kuuluvat kansallisen lainsäädännön mukaisesti keskinäisen oikeusavun piiriin.

SIRENE-toimistojen on lähetettävä lisätiedot mahdollisimman pian P-lomakkeella, jos sitä pyydetään G-lomakkeen kentässä 089, kun ilmoitetaan osumasta, joka koskee SIS II -päätöksen 38 artiklan mukaisesti takavarikointia tai todisteena käyttämistä varten tehtyä kuulutusta ajoneuvosta, ilma-aluksesta, vesialuksesta, teollisuuslaitteistosta tai kontista.

Koska vastaus on annettava kiireellisesti eikä kaikkia tietoja voida koota välittömästi yhteen, P-lomakkeen kaikkia kenttiä ei tarvitse täyttää. On kuitenkin pyrittävä kokoamaan tiedot, jotka liittyvät tärkeimpiin kenttiin, joita ovat 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 ja 169.

Jos saatu osuma kohdistuu esineen yksilöitävissä olevaan komponenttiin, täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle osuman olosuhteista käyttäen G-lomaketta ja selostettava kentässä 090 (”Additional information” – Lisätietoja), että takavarikointi ei kohdistu koko esineeseen vaan sen komponenttiin tai komponentteihin. Jos samaan aikaan löydetään useita komponentteja, jotka liittyvät samaan kuulutukseen, lähetetään vain yksi G-lomake. Kaikki myöhemmät tähän kuulutukseen kohdistuvat osumat ilmoitetaan kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle G-lomakkeella. Kuulutusta ei saa poistaa, elleivät kohdassa 8.4 esitetyt edellytykset täyty.

8.4   Esineistä takavarikointia tai rikosprosessin todisteena käyttämistä varten tehtyjen kuulutusten poistaminen

Kuulutus on poistettava, kun

| a) | esine on takavarikoitu tai on toteutettu vastaava toimenpide sen jälkeen, kun tarvittava lisätietojen jatkovaihto on toteutettu SIRENE-toimistojen välillä tai esineestä tulee toisen oikeudellisen tai hallinnollisen menettelyn kohde (esim. hyvässä uskossa tehtyä hankintaa koskeva oikeudellinen menettely, kiistanalainen omistusoikeus tai todisteita koskeva oikeudellinen yhteistyö); |
| --- | --- |

a)

esine on takavarikoitu tai on toteutettu vastaava toimenpide sen jälkeen, kun tarvittava lisätietojen jatkovaihto on toteutettu SIRENE-toimistojen välillä tai esineestä tulee toisen oikeudellisen tai hallinnollisen menettelyn kohde (esim. hyvässä uskossa tehtyä hankintaa koskeva oikeudellinen menettely, kiistanalainen omistusoikeus tai todisteita koskeva oikeudellinen yhteistyö);

| b) | kuulutuksen voimassaolo on päättynyt; tai |
| --- | --- |

b)

kuulutuksen voimassaolo on päättynyt; tai

| c) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on päättänyt poistaa sen. |
| --- | --- |

c)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on päättänyt poistaa sen.

9.   AUTOMAATTISET AJONEUVOJEN REKISTERINUMEROIDEN TUNNISTAMISJÄRJESTELMÄT (ANPR)

Automaattisilla ajoneuvojen rekisterinumeroiden tunnistamisjärjestelmillä (ANPR) on merkitystä SIS II -päätöksen 36 ja 38 artiklan nojalla tehtyjen kuulutusten kannalta. Koska ANPR-järjestelmiä käytetään laajalti lainvalvontatarkoituksissa, on teknisesti mahdollista saada lyhyessä ajassa lukuisia ajoneuvoon tai rekisterikilpeen kohdistuvia osumia.

Koska jotkut ANPR-asemat ovat miehitettyjä, on mahdollista havaita ajoneuvo ja toteuttaa pyydetty toimenpide. Tällaisessa tapauksessa ANPR-järjestelmän käyttäjien on ennen minkään toimenpiteen toteuttamista tarkistettava, liittyykö ANPR:n kautta saatu osuma SIS II -päätöksen 36 ja 38 artiklan nojalla tehtyyn kuulutukseen.

On kuitenkin monia kiinteitä ANPR-asemia, joissa ei ole jatkuvaa miehitystä. Vaikka teknologia rekisteröi ajoneuvon kulun ja saadaan osuma, pyydettyä toimenpidettä ei voida toteuttaa.

Kun pyydettyä toimenpidettä, joka liittyy 36 tai 38 artiklan nojalla tehtyihin kuulutuksiin, ei ole voitu toteuttaa, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

Ensimmäisestä osumasta on lähetettävä H-lomake. Jos ajoneuvon liikkumisesta tarvitaan enemmän tietoa, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on otettava kahdenvälisesti yhteyttä täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistoon, jotta tiedontarpeesta voidaan keskustella.

Kuulutuksiin, jotka on tehty 36 artiklan nojalla, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| a) | osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista G-lomakkeella, jossa kentän 086 alkuun merkitään ”ANPR”. Jos ajoneuvon liikkumisesta tarvitaan enemmän tietoa, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on otettava kahdenvälisesti yhteyttä täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistoon; |
| --- | --- |

a)

osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista G-lomakkeella, jossa kentän 086 alkuun merkitään ”ANPR”. Jos ajoneuvon liikkumisesta tarvitaan enemmän tietoa, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on otettava kahdenvälisesti yhteyttä täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistoon;

| b) | erityistarkastusta koskevaan kuulutukseen kohdistuvan osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on siinä tapauksessa, että pyydettyä toimenpidettä ei voida toteuttaa, ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista H-lomakkeella, jossa kenttään 083 merkitään ”ANPR” ja sen jälkeen ”This hit has been achieved by use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (Osuma on löydetty ANPR-järjestelmää käyttämällä. Pyydämme ilmoittamaan, jos maanne haluaa jatkossakin tiedon tähän ajoneuvoon tai rekisterikilpeen kohdistuvista ANPR:n välityksellä saaduista osumista, joiden osalta ei ole voitu toteuttaa pyydettyä toimenpidettä.); |
| --- | --- |

b)

erityistarkastusta koskevaan kuulutukseen kohdistuvan osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on siinä tapauksessa, että pyydettyä toimenpidettä ei voida toteuttaa, ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista H-lomakkeella, jossa kenttään 083 merkitään ”ANPR” ja sen jälkeen ”This hit has been achieved by use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (Osuma on löydetty ANPR-järjestelmää käyttämällä. Pyydämme ilmoittamaan, jos maanne haluaa jatkossakin tiedon tähän ajoneuvoon tai rekisterikilpeen kohdistuvista ANPR:n välityksellä saaduista osumista, joiden osalta ei ole voitu toteuttaa pyydettyä toimenpidettä.);

| c) | kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on päätettävä, onko kuulutuksen tarkoitus saavutettu, poistetaanko kuulutus ja olisiko tiedon tarpeista keskusteltava kahdenvälisesti. |
| --- | --- |

c)

kuulutuksen tehneen jäsenvaltion on päätettävä, onko kuulutuksen tarkoitus saavutettu, poistetaanko kuulutus ja olisiko tiedon tarpeista keskusteltava kahdenvälisesti.

Kuulutuksiin, jotka on tehty 38 artiklan nojalla, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| a) | tilanteissa, joissa osuma löytyy ja pyydetty toimenpide on toteutettu, osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista G-lomakkeella; |
| --- | --- |

a)

tilanteissa, joissa osuma löytyy ja pyydetty toimenpide on toteutettu, osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneelle SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista G-lomakkeella;

| b) | tilanteissa, joissa osuma löytyy ja pyydettyä toimenpidettä ei ole toteutettu, osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista H-lomakkeella, jossa kenttään 083 merkitään ”ANPR” ja sen jälkeen ”This hit has been achieved by the use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (Osuma on löydetty ANPR-järjestelmää käyttämällä. Pyydämme ilmoittamaan, jos maanne haluaa jatkossakin tiedon tähän ajoneuvoon tai rekisterikilpeen kohdistuvista ANPR:n välityksellä saaduista osumista, joiden osalta ei ole voitu toteuttaa pyydettyä toimenpidettä.); |
| --- | --- |

b)

tilanteissa, joissa osuma löytyy ja pyydettyä toimenpidettä ei ole toteutettu, osuman löytäneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on ilmoitettava kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimistolle osumaan liittyvistä olosuhteista H-lomakkeella, jossa kenttään 083 merkitään ”ANPR” ja sen jälkeen ”This hit has been achieved by the use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken.” (Osuma on löydetty ANPR-järjestelmää käyttämällä. Pyydämme ilmoittamaan, jos maanne haluaa jatkossakin tiedon tähän ajoneuvoon tai rekisterikilpeen kohdistuvista ANPR:n välityksellä saaduista osumista, joiden osalta ei ole voitu toteuttaa pyydettyä toimenpidettä.);

| c) | vastaanottaessaan tällaisen H-lomakkeen kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on neuvoteltava toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Viranomaisten on päätettävä, onko tarpeen vastaanottaa jatkossakin H-lomakkeita vai vastaanottaa täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolta tietoja kahdenvälisesti. |
| --- | --- |

c)

vastaanottaessaan tällaisen H-lomakkeen kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on neuvoteltava toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Viranomaisten on päätettävä, onko tarpeen vastaanottaa jatkossakin H-lomakkeita vai vastaanottaa täytäntöönpanevan jäsenvaltion SIRENE-toimistolta tietoja kahdenvälisesti.

10.   TILASTOTIEDOT

SIRENE-toimistojen on laadittava kerran vuodessa tilastot, jotka on lähetettävä tietotekniikkavirastolle ja komissiolle. Tilastotiedot on lähetettävä pyynnöstä myös Euroopan tietosuojavaltuutetulle ja toimivaltaisille kansallisille tietosuojaviranomaisille. Tilastoissa selvitetään, montako kappaletta kutakin lomaketyyppiä on lähetetty kuhunkin jäsenvaltioon. Tilastoissa on esitettävä muun muassa osumien ja liputusten määrä. Osumat, jotka koskevat toisen jäsenvaltion tekemiä kuulutuksia, ja osumat, jotka koskevat osuman löytäneen jäsenvaltion tekemiä kuulutuksia, on erotettava toisistaan.

Tämän kohdan nojalla laadittavien tilastojen esittämistä koskevat menettelyt ja mallit esitetään liitteessä 5.”

---

(1)  Neuvoston puitepäätös 2002/584/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä (EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1).

1

(2)  
  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

2

(3)  Toimeenpanevan komitean päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen voimaansaattamisesta (SCH/Com-ex (94)29 rev. 2) (EYVL L 239, 22.9.2000, s. 130).

3

(4)  Toimeenpanevan komitean päätökset, tehty 7 päivänä lokakuuta 1997, Italian osalta (SCH/com-ex 97(27) rev. 4) ja Itävallan osalta (SCH/com-ex 97(28) rev. 4).

4

(5)  Neuvoston päätös 1999/848/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1999, Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Kreikassa (EYVL L 327, 21.12.1999, s. 58).

5

(6)  Neuvoston päätös 2000/777/EY, tehty 1 päivänä joulukuuta 2000, Schengenin säännöstön soveltamisesta Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa sekä Islannissa ja Norjassa (EYVL L 309, 9.12.2000, s. 24).

6

(7)  Neuvoston päätös 2004/926/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, Schengenin säännöstön osien voimaansaattamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL L 395, 31.12.2004, s. 70).

7

(8)  
  EYVL C 340, 10.11.1997, s. 92.

8

(9)  Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36).

9

(10)  
  EUVL L 370, 17.12.2004, s. 78.

10

(11)  
  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 3.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1986/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden pääsyn sallimisesta toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (EUVL L 381, 28.12.2006, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 562/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1).

13

(14)  SIRENE-toimistoilla voi olla poliisiyhteistyön puitteissa myös muita alan lainsäädäntöön perustuvia tehtäviä, esim. Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehtyä neuvoston puitepäätöstä 2006/960/YOS (EUVL L 386, 29.12.2006, s. 89) sovellettaessa.

14

(15)  Neuvoston päätös 2009/371/YOS, tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta (EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37).

15

(16)  Ks. myös Schengen-luettelo, suositukset ja parhaat käytännöt.

16

(17)  Tämä toinen verkkoalue sijaitsee teknisessä esituotantoympäristössä.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

18

(19)  Neuvoston puitepäätös 2008/977/YOS, tehty 27 päivänä marraskuuta 2008, rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta (EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1077/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta (EUVL L 286, 1.11.2011, s. 1).

20

(21)  Osa kuljetusyhtiöistä käyttää toisenlaisia viitenumeroita. SIS II mahdollistaa BIC-numeron lisäksi myös muiden sarjanumeroiden syöttämisen.

21

(22)  Koska esineiden sarjanumeroita ei ole standardoitu, on mahdollista, että esimerkiksi kahdella erimerkkisellä ampuma-aseella on sama sarjanumero. On niin ikään mahdollista, että jollakin esineellä, esimerkiksi myönnetyllä asiakirjalla, on sama sarjanumero kuin hyvin erityyppisellä esineellä, kuten teollisuuslaitteistolla. Kun on selvää, että sarjanumerot ovat samat mutta esineet selvästikään eivät, SIRENE-toimistojen ei tarvitse neuvotella keskenään. Käyttäjille voidaan ilmoittaa, että tällaisia tilanteita saattaa esiintyä. Lisäksi on mahdollista, että esine – esimerkiksi passi tai auto – on varastettu ja varkaudesta on ilmoiteltu yhdessä maassa, jonka jälkeen siitä ilmoitetaan vielä uudelleen alkuperämaassa. Tämä voi johtaa siihen, että samasta esineestä on tehty kaksi kuulutusta. Jos asia käy ilmi, asianomaiset SIRENE-toimistot voivat ratkaista sen.

22

(23)  Teknisen toteutuksen osalta ks. SIRENE-toimistojen välistä tietojenvaihtoa koskeva asiakirja, johon viitataan kohdassa 1.10.2.

23

(24)  Ks. alaviite 23.

24

(25)  Ks. myös kohta 1.13.1 kiireellisyyden ilmoittamisesta SIRENE-lomakkeissa.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77).

26

(27)  Direktiivin 2004/38/EY 30 artiklassa säädetään, että henkilölle, jonka maahanpääsy on evätty, on ilmoitettava asiasta kirjallisesti ja kerrottava seikat, joihin päätös perustuu, jollei tämä ole vastoin valtion turvallisuusetuja.

27

(28)  SIS II -asetuksen 26 artiklassa viitataan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklaan. Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä tästä 15 artiklasta on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoidussa toisinnossa tullut 29 artikla.

28

(29)  Jos EU:n kansalaisten perheenjäsenistä on tehty maahantulon epäämistä koskevia kuulutuksia, on muistettava, että SIS II:n rutiininomainen konsultoiminen ei ole mahdollista ennen oleskelukortin myöntämistä kyseiselle henkilölle. Direktiivin 2004/38/EY 10 artiklassa luetellaan edellytykset, joiden täyttyessä unionin kansalaisen perheenjäsenille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, myönnetään oikeus oleskella vastaanottavassa jäsenvaltiossa yli kolme kuukautta. Tässä tyhjentävässä luettelossa ei sallita SIS-järjestelmän rutiininomaista konsultointia ennen oleskelukortin myöntämistä. Direktiivin 27 artiklan 3 kohdassa täsmennetään, että jäsenvaltio voi, jos se pitää sitä välttämättömänä, pyytää toista jäsenvaltiota antamaan tietoja ainoastaan kyseisen henkilön mahdollisesta aikaisemmasta poliisirekisteristä (eli ei kaikkia SIS II -tietoja). Tällaisten tiedustelujen tekeminen ei saa olla järjestelmällistä.

29

(30)  Direktiivin 2004/38/EY mukaan henkilöltä, jota oikeus vapaaseen liikkuvuuteen koskee, voidaan evätä maahantulo tai oleskelu ainoastaan yleiseen järjestykseen tai yleiseen turvallisuuteen liittyvistä syistä, jos hänen käyttäytymisensä muodostaa todellisen, välittömän ja riittävän vakavan uhkan, joka vaikuttaa yhteiskunnan olennaisiin etuihin, ja direktiivin 27 artiklan 2 kohdan muita kriteerejä noudatetaan. Direktiivin 27 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Yleisen järjestyksen tai yleisen turvallisuuden vuoksi toteutettujen toimenpiteiden on oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia, ja niiden on perustuttava yksinomaan asianomaisen henkilön omaan käyttäytymiseen. Aiemmat rikostuomiot eivät yksin saa olla perusteena tällaisten toimenpiteiden toteuttamiselle. Asianomaisen yksilön käyttäytymisen on muodostettava todellinen, välitön ja riittävän vakava uhka, joka vaikuttaa johonkin yhteiskunnan olennaiseen etuun. Perustelut, jotka eivät liity yksittäiseen tapaukseen tai jotka johtuvat yleistävistä näkökohdista, eivät ole hyväksyttäviä.” Lisäksi direktiivin 2004/38/EY 28 artiklan 2 kohdassa säädetään lisärajoituksista, jotka koskevat henkilöitä, joilla on pysyvä oleskeluoikeus. Heidän maahantulonsa ja oleskelunsa voidaan evätä ainoastaan yleiseen järjestykseen tai yleiseen turvallisuuteen liittyvistä vakavista syistä.

30

(31)  Jos kolmannen maan kansalaisella on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, direktiivin 2004/38/EY mukaisesti täytäntöönpaneva jäsenvaltio ei voi pelkästään sillä perusteella rajoittaa tämän liikkuvuutta, että kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio pitää kuulutuksen voimassa, elleivät alaviitteessä 34 tarkoitetut edellytykset täyty.

31

(32)  Ilman huoltajaa olevat alaikäiset ovat 20 päivänä marraskuuta 1989 lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen 1 artiklassa määriteltyjä lapsia, jotka ovat erossa kummastakin vanhemmastaan ja joista ei huolehdi heistä joko oikeuden tai vakiintuneen käytännön mukaan vastuussa oleva aikuinen.

32

(33)  Tiedot katoamisesta:

33

| a) | katoamispaikka, -päivä ja -aika |
| --- | --- |

a)

katoamispaikka, -päivä ja -aika

| b) | katoamisolosuhteet. |
| --- | --- |

b)

katoamisolosuhteet.

Tiedot kadonneesta:

| c) | ikä |
| --- | --- |

c)

ikä

| d) | pituus |
| --- | --- |

d)

pituus

| e) | ihonväri |
| --- | --- |

e)

ihonväri

| f) | hiusten väri ja muoto |
| --- | --- |

f)

hiusten väri ja muoto

| g) | silmien väri |
| --- | --- |

g)

silmien väri

| h) | muut ulkoiset ominaisuudet (esim. lävistykset, epämuodostumat, amputoinnit, tatuoinnit, syntymämerkit, arvet jne.) |
| --- | --- |

h)

muut ulkoiset ominaisuudet (esim. lävistykset, epämuodostumat, amputoinnit, tatuoinnit, syntymämerkit, arvet jne.)

| i) | tiedot henkisestä tilasta: itsemurhariski, mielenterveysongelmat, aggressiivisuus jne. |
| --- | --- |

i)

tiedot henkisestä tilasta: itsemurhariski, mielenterveysongelmat, aggressiivisuus jne.

| j) | muita tietoja: lääkitys jne. |
| --- | --- |

j)

muita tietoja: lääkitys jne.

| k) | vaatetus katoamishetkellä |
| --- | --- |

k)

vaatetus katoamishetkellä

| l) | valokuva: on / ei ole |
| --- | --- |

l)

valokuva: on / ei ole

| m) | ante mortem -lomake: on / ei ole. |
| --- | --- |

m)

ante mortem -lomake: on / ei ole.

Lisätietoja:

| n) | mukana oleva(t) henkilö(t) (ja Schengen-henkilöys, jos mahdollista) |
| --- | --- |

n)

mukana oleva(t) henkilö(t) (ja Schengen-henkilöys, jos mahdollista)

| o) | tapaukseen liittyvä(t) ajoneuvo(t) (ja Schengen-tunniste, jos mahdollista) |
| --- | --- |

o)

tapaukseen liittyvä(t) ajoneuvo(t) (ja Schengen-tunniste, jos mahdollista)

| p) | Jos mahdollista: matkapuhelinnumero ja viimeinen sisäänkirjautuminen tai yhteydenotto sosiaalisissa verkkoyhteisöissä. |
| --- | --- |

p)

Jos mahdollista: matkapuhelinnumero ja viimeinen sisäänkirjautuminen tai yhteydenotto sosiaalisissa verkkoyhteisöissä.

Kenttään 083 ei merkitä eri alakenttien otsikkoja, vaan vain viitekirjain. Jos tiedot ovat jo saatavilla kuulutuksen kentissä, tiedot, myös sormenjäljet tai valokuvat, sisällytetään kuulutukseen.

(34)  Suostumuksen selvyydestä, kun on kyse yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, ks. direktiivin 95/46/EY 2 artiklan h alakohta.

34

(35)  
  ”Klooniepäily” liittyy tapauksiin, joissa esimerkiksi ajoneuvon rekisteröintiasiakirjat varastetaan ja niitä käytetään rekisteröitäessä uudelleen toinen, myös varastettu ajoneuvo, jonka merkki, malli ja väri on sama.

35

---