# Eiropas Savienības C 94/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 94 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 16. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 94

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 16. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 094/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 094/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 2 |
| 2008/C 094/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 6 |
| 2008/C 094/04 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 094/05 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 12 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 094/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2008/C 094/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

2

2008/C 094/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

6

2008/C 094/04

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

10

2008/C 094/05

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

12

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 094/06 | Euro maiņas kurss | 16 |
| 2008/C 094/07 | Azinums, ko sniedza padomdevēju komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos sanāksmē 2007. gada 17. septembrī par lēmuma projektu lietā COMP/M.3333 — Sony/BMG — Ziņotājs: Dānija | 17 |
| 2008/C 094/08 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.3333 — Sony/BMG (atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma 2001/462/EK, EOTK 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 18 |
| 2008/C 094/09 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 3. oktobris), ar ko uzņēmumu koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3333 — Sony/BMG) (
  1
  ) | 19 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2008/C 094/10 | Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  ) | 29 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 094/06

Euro maiņas kurss

16

2008/C 094/07

Azinums, ko sniedza padomdevēju komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos sanāksmē 2007. gada 17. septembrī par lēmuma projektu lietā COMP/M.3333 — Sony/BMG — Ziņotājs: Dānija

17

2008/C 094/08

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.3333 — Sony/BMG (atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma 2001/462/EK, EOTK 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma 2001/462/EK, EOTK 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

18

2008/C 094/09

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2007. gada 3. oktobris), ar ko uzņēmumu koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.3333 — Sony/BMG) (
  1
  )

1

19

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2008/C 094/10

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  )

1

29

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 094/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 094/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix) (
  1
  ) | 31 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 094/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

30

2008/C 094/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 094/13 | Paziņojums | s3 |

2008/C 094/13

Paziņojums

Paziņojums

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 94/01)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.2.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 778/07 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | País Vasco |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Juridiskais pamats | Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 0,725 milj
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 0,725 milj |
| Atbalsta intensitāte | 70 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2008. |
| Tautsaimniecības nozares | Atpūta, kultūras pasākumi un sports |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.2.2008.

Atbalsta Nr.

N 778/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

País Vasco

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal

Juridiskais pamats

Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 0,725 milj

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 0,725 milj

Atbalsta intensitāte

70 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2008.

Tautsaimniecības nozares

Atpūta, kultūras pasākumi un sports

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/2

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2008/C 94/02)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 117/02 ex N 268/01 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds) | Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen |
| Juridiskais pamats | Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993 |
| Pasākumu veids | TSE (transmisīvā spongiozā encefalopātija) pārbaužu izmaksu pagaidu atlīdzināšana |
| Atbalsta mērķis | TSE novēršana atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2777/2000, Lēmumam 2000/773/EK, Lēmumam 2000/674/EK un Lēmumam 2001/8/EK. TSE pārbaužu izmaksu pagaidu maksājums 2001. gadā (kuru pakāpeniski samazināja no 100 % līdz 30 %). Nobeigušos lopu ķermeņa paraugu ņemšanas izmaksu atlīdzināšana, sākot ar 2001. gadu. 2002. gadā izmaksas saistībā ar liellopu izmeklēšanu uz BSE vairs netika atlīdzinātas |
| Atbalsta forma | Pārbaužu izmaksu atlīdzināšana |
| Atbalsta budžets | 2001. gads: aptuveni EUR 31 miljons
  Sākot ar 2002. gadu: līdz EUR 3,2 miljoniem gadā |
| Atbalsta intensitāte | No 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. martam: 100 %. No 2001. gada 1. aprīļa līdz 2001. gada 31. decembrim: aptuveni 30 %
  Sākot ar 2002. gadu: 100 % ķermeņu paraugu ņemšanai un paraugu transportēšanai |
| Atbalsta ilgums | BSE pārbaudes: no 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim
  Ķermeņu paraugu ņemšana un paraugu transportēšana: sākot ar 2002. gadu |
| Ekonomikas nozares | Lauksaimniecība — liellopu audzēšanas nozare |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.10.2007.

Atbalsta Nr.

NN 117/02 ex N 268/01

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds)

Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen

Juridiskais pamats

Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993

Pasākumu veids

TSE (transmisīvā spongiozā encefalopātija) pārbaužu izmaksu pagaidu atlīdzināšana

Atbalsta mērķis

TSE novēršana atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2777/2000, Lēmumam 2000/773/EK, Lēmumam 2000/674/EK un Lēmumam 2001/8/EK. TSE pārbaužu izmaksu pagaidu maksājums 2001. gadā (kuru pakāpeniski samazināja no 100 % līdz 30 %). Nobeigušos lopu ķermeņa paraugu ņemšanas izmaksu atlīdzināšana, sākot ar 2001. gadu. 2002. gadā izmaksas saistībā ar liellopu izmeklēšanu uz BSE vairs netika atlīdzinātas

Atbalsta forma

Pārbaužu izmaksu atlīdzināšana

Atbalsta budžets

2001. gads: aptuveni EUR 31 miljons

Sākot ar 2002. gadu: līdz EUR 3,2 miljoniem gadā

Atbalsta intensitāte

No 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. martam: 100 %. No 2001. gada 1. aprīļa līdz 2001. gada 31. decembrim: aptuveni 30 %

Sākot ar 2002. gadu: 100 % ķermeņu paraugu ņemšanai un paraugu transportēšanai

Atbalsta ilgums

BSE pārbaudes: no 2001. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim

Ķermeņu paraugu ņemšana un paraugu transportēšana: sākot ar 2002. gadu

Ekonomikas nozares

Lauksaimniecība — liellopu audzēšanas nozare

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 16.11.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 18/07 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector |
| Juridiskais pamats | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma, parafiskālā maksājuma korekcija; apstiprināts saskaņā ar atbalstu N 429/03, N 528/02 un N 700/2000 dzīvnieku slimību profilaksei un izskaušanai |
| Atbalsta mērķis | Ar atbalsta pasākumu groza apstiprinātos pasākumus atbilstīgi nozares pārstāvju lūgumam grozīt maksājuma bāzi, ko piemēro pētniecībai un attīstībai, kā arī dzīvnieku veselības aprūpes fondam, lai šo maksājumu vienmērīgāk sadalītu visā mājputnu nozarē |
| Atbalsta veids | Parafiskālais maksājums, atbalsts dzīvnieku slimību profilaksei un izskaušanai |
| Budžets | EUR 18 miljoni, maksimālais budžets ir atkarīgs no patiesajām izmaksām dzīvnieku slimību profilaksei un izskaušanai mājputnu nozarē. Parafiskālajā maksājumā ir paredzēts maksimums, lai varētu finansēt vajadzīgos pasākumus; patiesos izdevumus un tādējādi arī noteikto maksājumu var samazināt |
| Intensitāte | Līdz 100 % |
| Ilgums | Korekciju piemēro laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam. Atbalsta shēmu (atsauces numuri N 429/03, N 528/02 un N 700/2000) ilgums nav mainīts |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība, mājputnu un olu nozare |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

16.11.2007.

Atbalsta Nr.

N 18/07

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector

Juridiskais pamats

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma, parafiskālā maksājuma korekcija; apstiprināts saskaņā ar atbalstu N 429/03, N 528/02 un N 700/2000 dzīvnieku slimību profilaksei un izskaušanai

Atbalsta mērķis

Ar atbalsta pasākumu groza apstiprinātos pasākumus atbilstīgi nozares pārstāvju lūgumam grozīt maksājuma bāzi, ko piemēro pētniecībai un attīstībai, kā arī dzīvnieku veselības aprūpes fondam, lai šo maksājumu vienmērīgāk sadalītu visā mājputnu nozarē

Atbalsta veids

Parafiskālais maksājums, atbalsts dzīvnieku slimību profilaksei un izskaušanai

Budžets

EUR 18 miljoni, maksimālais budžets ir atkarīgs no patiesajām izmaksām dzīvnieku slimību profilaksei un izskaušanai mājputnu nozarē. Parafiskālajā maksājumā ir paredzēts maksimums, lai varētu finansēt vajadzīgos pasākumus; patiesos izdevumus un tādējādi arī noteikto maksājumu var samazināt

Intensitāte

Līdz 100 %

Ilgums

Korekciju piemēro laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam. Atbalsta shēmu (atsauces numuri N 429/03, N 528/02 un N 700/2000) ilgums nav mainīts

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība, mājputnu un olu nozare

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 162/07 |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds) | Forest Management Scheme |
| Juridiskais pamats | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Pasākumu veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts mežsaimniecības nozarei |
| Atbalsta forma | Tiešie piešķīrumi |
| Budžets | Budžeta kopsumma EUR 44,68 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Ekonomikas nozares | Mežsaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 162/07

Dalībvalsts

Īrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds)

Forest Management Scheme

Juridiskais pamats

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Pasākumu veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts mežsaimniecības nozarei

Atbalsta forma

Tiešie piešķīrumi

Budžets

Budžeta kopsumma EUR 44,68 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Ekonomikas nozares

Mežsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 10.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 338/07 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products |
| Juridiskais pamats | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Atbalsta mērķis | Kvalitatīvu produktu izveides veicināšana |
| Atbalsta veids | Pakalpojuma sniegšana ar izdevīgākiem nosacījumiem |
| Budžets | GBP 132 miljoni (EUR 195,4 miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | No 2008. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam |
| Tautsaimniecības nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Lēmuma pieņemšanas datums

10.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 338/07

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products

Juridiskais pamats

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Pasākuma veids

Shēma

Atbalsta mērķis

Kvalitatīvu produktu izveides veicināšana

Atbalsta veids

Pakalpojuma sniegšana ar izdevīgākiem nosacījumiem

Budžets

GBP 132 miljoni (EUR 195,4 miljoni)

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

No 2008. gada 1. aprīļa līdz 2014. gada 31. martam

Tautsaimniecības nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 428/07 |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti |
| Juridiskais pamats | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009) |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 428/07

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti

Juridiskais pamats

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)

| — | Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458) |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458)

Pasākuma veids

Atbalsts ražotāju grupām darbības uzsākšanai

Atbalsta mērķis

Nozares attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais budžets: LTL 22 000 000

Atbalsta intensitāte

60 % no attaisnotajām izmaksām

Atbalsta ilgums

No dienas, kad atbalstu apstiprinājusi Komisija, līdz 2013. gada 30. jūnijam

Tautsaimniecības nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/6

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2008/C 94/03)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 123/07 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten |
| Juridiskais pamats | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I) |
| Pasākuma veids | Triju īpašu parafiskālo nodevu izlīdzināšana (kas iepriekš apstiprināti ar numuru N 451/98 un N 334/99) |
| Atbalsta mērķis | Atbalsta pasākumā ir izdarītas izmaiņas saskaņā ar nozares pārstāvju lūgumu grozīt maksājuma bāzi, ko piemēro pētniecības un attīstības, kā arī dzīvnieku veselības aprūpes fondam, lai šo maksājumu vienmērīgāk sadalītu visā mājputnu nozarē |
| Atbalsta veids | Tiešais atbalsts, lai sekmētu pētniecības un attīstības projektus un izmaksātu kompensāciju par dzīvnieku slimību profilakses pasākumiem; parafiskālais maksājums |
| Budžets | EUR 4 656 874 |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | 2007–2013 |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība; mājputnu un olu nozare; pētniecība un attīstība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 123/07

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten

Juridiskais pamats

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I)

Pasākuma veids

Triju īpašu parafiskālo nodevu izlīdzināšana (kas iepriekš apstiprināti ar numuru N 451/98 un N 334/99)

Atbalsta mērķis

Atbalsta pasākumā ir izdarītas izmaiņas saskaņā ar nozares pārstāvju lūgumu grozīt maksājuma bāzi, ko piemēro pētniecības un attīstības, kā arī dzīvnieku veselības aprūpes fondam, lai šo maksājumu vienmērīgāk sadalītu visā mājputnu nozarē

Atbalsta veids

Tiešais atbalsts, lai sekmētu pētniecības un attīstības projektus un izmaksātu kompensāciju par dzīvnieku slimību profilakses pasākumiem; parafiskālais maksājums

Budžets

EUR 4 656 874

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

2007–2013

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība; mājputnu un olu nozare; pētniecība un attīstība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 14.11.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 209/07 |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat |
| Juridiskais pamats | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts dzīvnieku labturībai cūkkopības nozarē |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Ikgadējie izdevumi: HUF 6 000 miljoni
  Kopējais budžets: HUF 39 000 miljoni |
| Intensitāte | 100 % attiecīgo izdevumu (papildu izmaksas un negūtie ienākumi, kas izriet no dzīvnieku labturības saistībām) |
| Ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Lēmuma pieņemšanas datums

14.11.2007.

Atbalsta Nr.

N 209/07

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat

Juridiskais pamats

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts dzīvnieku labturībai cūkkopības nozarē

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Ikgadējie izdevumi: HUF 6 000 miljoni

Kopējais budžets: HUF 39 000 miljoni

Intensitāte

100 % attiecīgo izdevumu (papildu izmaksas un negūtie ienākumi, kas izriet no dzīvnieku labturības saistībām)

Ilgums

Līdz 31.12.2013.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth Lajos tér 11.

H-1055 Budapest

Cita informācija

(jo īpaši dalībvalsts saistības un/vai pienākums iesniegt īstenojuma ziņojumu Komisijai)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 488/07 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | England, Scotland, Wales and Northern Ireland |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | TSE testing of sheep and goats fallen stock |
| Juridiskais pamats | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, kas grozīta ar:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 488/07

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

England, Scotland, Wales and Northern Ireland

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

TSE testing of sheep and goats fallen stock

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, kas grozīta ar:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Dzīvnieku slimības

Atbalsta veids

Subsidēti pakalpojumi

Budžets

Kopējais budžets: GBP 22,4 miljoni (aptuveni EUR 32,9 miljoni)

Gada budžets: GBP 3,2 miljoni (aptuveni EUR 4,7 miljoni)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Pagarināts no 2008. gada 1. marta līdz 2014. gada 1. martam

Tautsaimniecības nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 489/07 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds) | TSE testing of fallen cattle aged over 24 months |
| Juridiskais pamats | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, kurā izdarīti grozījumi ar šādiem tiesību aktiem:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 489/07

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds)

TSE testing of fallen cattle aged over 24 months

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai, kurā izdarīti grozījumi ar šādiem tiesību aktiem:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Pasākumu veids

Shēma

Mērķis

Dzīvnieku slimības

Atbalsta forma

Dotācija

Atbalsta budžets

Ikgadējais budžets: GBP 4,26 miljoni (EUR 6,28 miljoni)

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

Pagarinājums no 2008. gada 31. decembra līdz 2014. gada 1. martam

Ekonomikas nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 538/07 |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Niederösterreich |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Juridiskais pamats | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kompensēt zaudējumus, ko izraisīja dabas katastrofas 2007. gadā |
| Atbalsta veids | Subsīdija |
| Budžets | Paredzētais gada budžets ir apmēram EUR 70 000, kā paziņots atbalsta lietā N 564a/04 |
| Atbalsta intensitāte | 30 %, īpaši smagos gadījumos 50 %, no attaisnotajām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | Vienreizējs atbalsts |
| Attiecīgā(-s) nozare(-s) | I pielikums |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Amt der Niederösterreichischen Landesregierung |
| Gruppe Land- und Forstwirtschaft |
| Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| Landhausplatz 1 |
| A-3109 St. Pölten |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 538/07

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Niederösterreich

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden

Juridiskais pamats

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kompensēt zaudējumus, ko izraisīja dabas katastrofas 2007. gadā

Atbalsta veids

Subsīdija

Budžets

Paredzētais gada budžets ir apmēram EUR 70 000, kā paziņots atbalsta lietā N 564a/04

Atbalsta intensitāte

30 %, īpaši smagos gadījumos 50 %, no attaisnotajām izmaksām

Atbalsta ilgums

Vienreizējs atbalsts

Attiecīgā(-s) nozare(-s)

I pielikums

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Amt der Niederösterreichischen Landesregierung

Gruppe Land- und Forstwirtschaft

Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

A-3109 St. Pölten

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/10

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 94/04)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.3.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 232/07 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Valencia |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i |
| Juridiskais pamats | — |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 50 milj
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 350 milj |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.7.2007.-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | IMPIVA, Región Valencia |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.3.2008.

Atbalsta Nr.

N 232/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Valencia

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i

Juridiskais pamats

—

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība, Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 50 milj

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 350 milj

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.7.2007.-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

IMPIVA, Región Valencia

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.1.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 447/07 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Société Turbomeca |
| Juridiskais pamats | Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Atmaksājama dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 30,5 milj |
| Atbalsta intensitāte | 40 % |
| Atbalsta ilgums | 2007-2011 |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC) |
| 50, rue Henry Farman |
| F-75720 Paris cedex 15 |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.1.2008.

Atbalsta Nr.

N 447/07

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Société Turbomeca

Juridiskais pamats

Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Atmaksājama dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 30,5 milj

Atbalsta intensitāte

40 %

Atbalsta ilgums

2007-2011

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC)

50, rue Henry Farman

F-75720 Paris cedex 15

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 31.1.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 474/07 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES |
| Juridiskais pamats | Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 0,1 milj
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 0,5 milj |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2011. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | NWO |
| Postbus 93138 |
| 2509 AC Den Haag |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

31.1.2008.

Atbalsta Nr.

N 474/07

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES

Juridiskais pamats

Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 0,1 milj

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 0,5 milj

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2011.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

NWO

Postbus 93138

2509 AC Den Haag

Nederland

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/12

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2008/C 94/05)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 24.1.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 105/02 ex N 579/01 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds) | Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal |
| Juridiskais pamats | Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet |
| Pasākumu veids | Kompensācijas: pagaidu atbalsts (ko pakāpeniski samazina), lai atlīdzinātu izdevumus saistībā ar dzīvnieku produktu un lopkautuvju atkritumu transportēšanu, uzglabāšanu un iznīcināšanu |
| Mērķis | TSE profilakse; kompensācija tika izmaksāta par dzīvnieku produktiem (kritušiem lopiem un lopkautuvju atkritumiem) kuri BSE krīzes rezultātā pēkšņi kļuva bezvērtīgi |
| Atbalsta forma | Iznīcināšanas izmaksu atlīdzināšana |
| Budžets | 2001. gadā — EUR 97,4 miljoni
  2002. gadā — EUR 26,9 miljoni
  2003. gadā — EUR 15,4 miljoni
  2004. gadā — EUR 18,58 miljoni
  2005. gadā — EUR 17,5 miljoni
  pēc 2005. gada — ne vairāk kā EUR 20 miljoni gadā |
| Atbalsta intensitāte | No 2001. līdz 2002. gadam: 100 % par kritušo dzīvnieku un lopkautuvju atkritumu transportēšanu un iznīcināšanu
  2002. un 2003. gadā: ne vairāk kā 30 % par kritušo dzīvnieku transportēšanu un ne vairāk kā 80 % par kritušo dzīvnieku iznīcināšanu
  2004. un turpmākajos gados: ne vairāk kā 30 % par kritušo dzīvnieku transportēšanu un ne vairāk kā 75 % par kritušo dzīvnieku iznīcināšanu |
| Atbalsta ilgums (periods) | Sākot ar2001. gadu: mainīgs kompensāciju apmērs un intensitāte |
| Ekonomikas nozares | Lauksaimniecība — liellopu audzēšanas nozare |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

24.1.2008.

Atbalsta Nr.

NN 105/02 ex N 579/01

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai labuma guvēja vārds)

Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal

Juridiskais pamats

Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet

Pasākumu veids

Kompensācijas: pagaidu atbalsts (ko pakāpeniski samazina), lai atlīdzinātu izdevumus saistībā ar dzīvnieku produktu un lopkautuvju atkritumu transportēšanu, uzglabāšanu un iznīcināšanu

Mērķis

TSE profilakse; kompensācija tika izmaksāta par dzīvnieku produktiem (kritušiem lopiem un lopkautuvju atkritumiem) kuri BSE krīzes rezultātā pēkšņi kļuva bezvērtīgi

Atbalsta forma

Iznīcināšanas izmaksu atlīdzināšana

Budžets

2001. gadā — EUR 97,4 miljoni

2002. gadā — EUR 26,9 miljoni

2003. gadā — EUR 15,4 miljoni

2004. gadā — EUR 18,58 miljoni

2005. gadā — EUR 17,5 miljoni

pēc 2005. gada — ne vairāk kā EUR 20 miljoni gadā

Atbalsta intensitāte

No 2001. līdz 2002. gadam: 100 % par kritušo dzīvnieku un lopkautuvju atkritumu transportēšanu un iznīcināšanu

2002. un 2003. gadā: ne vairāk kā 30 % par kritušo dzīvnieku transportēšanu un ne vairāk kā 80 % par kritušo dzīvnieku iznīcināšanu

2004. un turpmākajos gados: ne vairāk kā 30 % par kritušo dzīvnieku transportēšanu un ne vairāk kā 75 % par kritušo dzīvnieku iznīcināšanu

Atbalsta ilgums (periods)

Sākot ar2001. gadu: mainīgs kompensāciju apmērs un intensitāte

Ekonomikas nozares

Lauksaimniecība — liellopu audzēšanas nozare

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 29.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | NN 46/07 ex N 391/07 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland
  Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk |
| Juridiskais pamats | Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie |
| Pasākuma veids | Vienreizējs pasākums, investīcijas, vides pasākums |
| Pasākuma mērķis | Vides pasākums, energoefektivitāte |
| Atbalsta veids | Vienreizējs pasākums |
| Budžets | EUR 300 000 |
| Atbalsta intensitāte | 5,9 % no kopējām investīciju izmaksām. Kopā 34,6 %  investīciju tiek segti ar atbalsta pasākuma palīdzību |
| Atbalsta ilgums (periods) | 1.6.2006.-1.1.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība — vide un enerģētika |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Province of South-Holland |
| Zuid-Hollandplein 1 |
| 2509 LP The Hague |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

29.10.2007.

Atbalsta Nr.

NN 46/07 ex N 391/07

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland

Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk

Juridiskais pamats

Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie

Pasākuma veids

Vienreizējs pasākums, investīcijas, vides pasākums

Pasākuma mērķis

Vides pasākums, energoefektivitāte

Atbalsta veids

Vienreizējs pasākums

Budžets

EUR 300 000

Atbalsta intensitāte

5,9 % no kopējām investīciju izmaksām. Kopā 34,6 %  investīciju tiek segti ar atbalsta pasākuma palīdzību

Atbalsta ilgums (periods)

1.6.2006.-1.1.2009.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība — vide un enerģētika

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Province of South-Holland

Zuid-Hollandplein 1

2509 LP The Hague

Nederland

Cita informācija

Saistīts ar N 101/04 un N 246/05

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas diena | 29.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 535/07 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Campania |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Individuālais atbalsts |
| Mērķis | Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimniecības kultūrām un infrastruktūrai |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04) |
| Intensitāte | Līdz 100 % no zaudējumiem |
| Atbalsta ilgums | Komisijas apstiprinātās atbalsta shēmas izpildes pasākums |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas diena

29.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 535/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Campania

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Individuālais atbalsts

Mērķis

Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimniecības kultūrām un infrastruktūrai

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04)

Intensitāte

Līdz 100 % no zaudējumiem

Atbalsta ilgums

Komisijas apstiprinātās atbalsta shēmas izpildes pasākums

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās shēmas izpildes pasākums saskaņā ar lietu par valsts atbalstu NN 54/A/04 (Komisijas vēstule K(2005) 1622 galīgā redakcija, 2005. gada 7. jūnijs)

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 620/07 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Lombardia |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmējs) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Pasākuma mērķis | Nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi |
| Atbalsta veids | Subsīdijas |
| Budžets | Skatīt atbalstu NN 54/A/04 |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | — |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.12.2008.

Atbalsta Nr.

N 620/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Lombardia

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmējs)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Pasākuma mērķis

Nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi

Atbalsta veids

Subsīdijas

Budžets

Skatīt atbalstu NN 54/A/04

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 689/07 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Veneto |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Atbalsta mērķis | Nelabvēlīgi laika apstākļi |
| Atbalsta veids | Piešķīrumi |
| Budžets | Skatīt lietu NN 54/A/04 |
| Intensitāte | Līdz 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz maksājumu beigām |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | — |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 689/07

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Veneto

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Shēma

Atbalsta mērķis

Nelabvēlīgi laika apstākļi

Atbalsta veids

Piešķīrumi

Budžets

Skatīt lietu NN 54/A/04

Intensitāte

Līdz 100 %

Atbalsta ilgums

Līdz maksājumu beigām

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/16

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 15. aprīlis

(2008/C 94/06)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5828 |
| JPY | Japānas jēna | 159,87 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4594 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,8049 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,419 |
| CHF | Šveices franks | 1,5817 |
| ISK | Islandes krona | 117,6 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9105 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,819 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 252,17 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6971 |
| PLN | Polijas zlots | 3,4103 |
| RON | Rumānijas leja | 3,6213 |
| SKK | Slovākijas krona | 32,334 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0828 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7121 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6168 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 12,3355 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0184 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1471 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 564,6 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,538 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 11,0677 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,262 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 553,85 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0151 |
| PHP | Filipīnu peso | 66,003 |
| RUB | Krievijas rublis | 37,136 |
| THB | Taizemes bats | 50,009 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6635 |
| MXN | Meksikas peso | 16,5545 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5828

JPY

Japānas jēna

159,87

DKK

Dānijas krona

7,4594

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,8049

SEK

Zviedrijas krona

9,419

CHF

Šveices franks

1,5817

ISK

Islandes krona

117,6

NOK

Norvēģijas krona

7,9105

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,819

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

252,17

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6971

PLN

Polijas zlots

3,4103

RON

Rumānijas leja

3,6213

SKK

Slovākijas krona

32,334

TRY

Turcijas lira

2,0828

AUD

Austrālijas dolārs

1,7121

CAD

Kanādas dolārs

1,6168

HKD

Hongkongas dolārs

12,3355

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0184

SGD

Singapūras dolārs

2,1471

KRW

Dienvidkorejas vons

1 564,6

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,538

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

11,0677

HRK

Horvātijas kuna

7,262

IDR

Indonēzijas rūpija

14 553,85

MYR

Malaizijas ringits

5,0151

PHP

Filipīnu peso

66,003

RUB

Krievijas rublis

37,136

THB

Taizemes bats

50,009

BRL

Brazīlijas reāls

2,6635

MXN

Meksikas peso

16,5545

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/17

---

Azinums, ko sniedza padomdevēju komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos sanāksmē 2007. gada 17. septembrī par lēmuma projektu lietā COMP/M.3333 — Sony/BMG

Ziņotājs: Dānija

(2008/C 94/07)

| 1. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums rada koncentrāciju Apvienošanās regulas (EEK) Nr. 4064/89 nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums rada koncentrāciju Apvienošanās regulas (EEK) Nr. 4064/89 nozīmē.

| 2. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir Kopienas mēroga koncentrācija saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir Kopienas mēroga koncentrācija saskaņā ar minēto regulu.

| 3. | Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka šajā gadījumā attiecīgie produktu tirgi ir:






  a) | mūzikas fizisko ierakstu tirgus; |
| --- | --- | --- |

3.

Padomdevējas komitejas vairākums piekrīt Komisijai, ka šajā gadījumā attiecīgie produktu tirgi ir:

a)

mūzikas fizisko ierakstu tirgus;

| b) | digitālā formāta mūzikas ierakstu licencēšanas tirgus, ko var sīkāk iedalīt tiešsaistes digitālās mūzikas un mobilo sakaru digitālās mūzikas tirgos. |
| --- | --- |

b)

digitālā formāta mūzikas ierakstu licencēšanas tirgus, ko var sīkāk iedalīt tiešsaistes digitālās mūzikas un mobilo sakaru digitālās mūzikas tirgos.

Padomdevējas komitejas mazākums nepiekrīt 3.a punktā minētajam.

| 4. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka mūzikas fizisko ierakstu tirgus ir valsts mēroga tirgus. |
| --- | --- |

4.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka mūzikas fizisko ierakstu tirgus ir valsts mēroga tirgus.

| 5. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka digitālā formāta mūzikas ierakstu tirgus ir valsts mēroga tirgus. |
| --- | --- |

5.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka digitālā formāta mūzikas ierakstu tirgus ir valsts mēroga tirgus.

| 6. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu mūzikas fizisko ierakstu tirgiem neradīs individuālu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. |
| --- | --- |

6.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu mūzikas fizisko ierakstu tirgiem neradīs individuālu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

| 7. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu digitālā formāta mūzikas ierakstu tirgiem neradīs individuālu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. |
| --- | --- |

7.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu digitālā formāta mūzikas ierakstu tirgiem neradīs individuālu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

| 8. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu mūzikas fizisko ierakstu tirgiem nenostiprinās un neradīs kolektīvu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. |
| --- | --- |

8.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu mūzikas fizisko ierakstu tirgiem nenostiprinās un neradīs kolektīvu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

| 9. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu digitālā formāta mūzikas ierakstu tirgiem nenostiprinās un neradīs kolektīvu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. |
| --- | --- |

9.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija nevienā no EEZ valstu digitālā formāta mūzikas ierakstu tirgiem nenostiprinās un neradīs kolektīvu dominējošu stāvokli, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

| 10. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija ir jāatzīst par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ nolīgumam. |
| --- | --- |

10.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija ir jāatzīst par atbilstošu kopējam tirgum un EEZ nolīgumam.

| 11. | Padomdevēja komiteja uzskata, ka Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā Pirmās instances tiesas konstatējumus Impala lietā. |
| --- | --- |

11.

Padomdevēja komiteja uzskata, ka Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā Pirmās instances tiesas konstatējumus Impala lietā.

| 12. | Padomdevējas komitejas locekļi iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

12.

Padomdevējas komitejas locekļi iesaka publicēt atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/18

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.3333 — Sony/BMG

(atbilstoši Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmuma 2001/462/EK, EOTK 15. un 16. pantam par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(2008/C 94/08)

Komisija 2004. gada 9. janvārī saņēma paziņojumu par ierosināto koncentrāciju, saskaņā ar kuru uzņēmumi Bertelsmann AG un Sony Corporation of America, iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, iegūst kopīgu kontroli Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 (Apvienošanās regula) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pār mūzikas ierakstu kopuzņēmumu Sony BMG.

Komisija 2004. gada 19. jūlijā paziņoja, ka koncentrācija ir saderīga ar kopējo tirgu. Savā nobeiguma ziņojumā 2004. gada 13. jūlijā uzklausīšanas amatpersona secināja, ka ir ievērotas visas šīs lietas dalībnieku tiesības tikt uzklausītiem (1).

Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa 2006. gada 13. jūlijā atcēla Komisijas lēmumu pēc tam, kad Neatkarīgo mūzikas ierakstu izdevniecību asociācija (IMPALA) bija iesniegusi lūgumu atcelt Komisijas lēmumu.

Komisija 2007. gada 31. janvārī saņēma sākotnējā paziņojuma atjauninātu versiju, kurā bija ietverta visa nepieciešamā informācija un dati, lai ļautu Komisijai novērtēt paziņoto darījumu, ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus. Atjauninātais paziņojums ietvēra mūzikas ierakstu kopuzņēmuma Sony BMG izveidošanu, kas pēc Komisijas 2004. gada 19. jūlijā pieņemtā lēmuma par atbilstību ir pabeigta.

Izskatījusi atjaunināto paziņojumu, Komisija secināja, ka uz paziņoto darījumu attiecas Apvienošanās regulas darbības joma un ka šis darījums rada nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu un EEZ nolīguma darbību. Tādējādi Komisija 2007. gada 1. martā nolēma uzsākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Process tika pārtraukts no 2007. gada 22. marta līdz 26. jūnijam saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 5. punktu, jo puses neiesniedza pilnīgu atbildi pēc informācijas pieprasījuma.

Pēc Pušu pieprasījuma 2007. gada 15. martā, 8 maijā un 3. augustā tām tika piešķirta piekļuve galvenajiem dokumentiem trešo pušu iesniegtajos lietas materiālos saskaņā ar Konkurences ģenerāldirektorāta “Paraugpraksi EK apvienošanās kontroles procedūrās”.

Turklāt IMPALA, trešā puse, kas pārstāv neatkarīgas ierakstu kompānijas, pēc tās pieprasījuma saņēma lēmuma nekonfidenciālu variantu saskaņā ar regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu un tam sekojošus komentārus, ko iesniedza Puses, kā arī citus Pušu iesniegtos galvenos dokumentus, īpaši to komentārus par IMPALAS iesniegtajiem apsvērumiem.

Ņemot vērā padziļināto tirgus pētījumu, ko veikuši Komisijas dienesti, secināja, ka ierosinātais darījums nevarētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā, un tādēļ tas ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ nolīguma darbību. Tāpēc šajā lietā iebildumi Pusēm netika nosūtīti.

Ne lietas Puses, ne trešās puses uzklausīšanas amatpersonai nav iesniegušas nekādus jautājums vai apsvērumus. Saistībā ar šo lietu nav nepieciešams izteikt īpašas piezīmes par tiesībām tikt uzklausītam.

Briselē, 2007. gada 25. septembrī

Karen WILLIAMS

---

(1)  OV C 52, 2.3.2005., 5. lpp.

1

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/19

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2007. gada 3. oktobris),

ar ko uzņēmumu koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.3333 — Sony/BMG)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 94/09)

Komisija 2007. gada 3. oktobrī pieņēma lēmumu uzņēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 1989. gada 21. decembra Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli un jo īpaši ar minētās regulas 8. panta 2. punktu
   (1). Lēmuma pilnā versija, no kuras izņemta konfidenciāla informācija, lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās atrodama Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PUSES UN DARBĪBA

| 1. | Sony pasaules mērogā aktīvi darbojas mūzikas ierakstīšanas un izdošanas, rūpnieciskajā un patēriņa elektronikas ražošanas un izklaides jomā. Bertelsmann ir starptautisks plašsaziņas līdzekļu uzņēmums ar izvērstu darbību mūzikas ierakstīšanā, televīzijas un radio raidījumu veidošanā un pārraidē, grāmatu, žurnālu un avīžu izdošanā, drukas un mediju pakalpojumos, kā arī grāmatu un mūzikas klubos. |
| --- | --- |

1.

Sony pasaules mērogā aktīvi darbojas mūzikas ierakstīšanas un izdošanas, rūpnieciskajā un patēriņa elektronikas ražošanas un izklaides jomā. Bertelsmann ir starptautisks plašsaziņas līdzekļu uzņēmums ar izvērstu darbību mūzikas ierakstīšanā, televīzijas un radio raidījumu veidošanā un pārraidē, grāmatu, žurnālu un avīžu izdošanā, drukas un mediju pakalpojumos, kā arī grāmatu un mūzikas klubos.

| 2. | No jauna paziņotā koncentrācija nozīmē mūzikas ierakstu kopuzņēmuma Sony BMG izveidi, kas pabeigta pēc Komisijas atbrīvojuma lēmuma 2004. gada 19. jūlijā. Bertelsmann piedalās pasaules mūzikas ierakstu jomā ar tam pilnībā piederoša meitasuzņēmuma Bertelsmann Media Group (“BMG”) starpniecību; Sony, izņemot Japānu, — ar mūzikas ierakstu uzņēmējdarbību, ko vada Sony Music Entertainment. |
| --- | --- |

2.

No jauna paziņotā koncentrācija nozīmē mūzikas ierakstu kopuzņēmuma Sony BMG izveidi, kas pabeigta pēc Komisijas atbrīvojuma lēmuma 2004. gada 19. jūlijā. Bertelsmann piedalās pasaules mūzikas ierakstu jomā ar tam pilnībā piederoša meitasuzņēmuma Bertelsmann Media Group (“BMG”) starpniecību; Sony, izņemot Japānu, — ar mūzikas ierakstu uzņēmējdarbību, ko vada Sony Music Entertainment.

II.   PROCEDŪRA

| 3. | Saskaņā ar 4. pantu Regulā (EEK) Nr. 4064/89 Komisija 2004. gada 9. janvārī saņēma paziņojumu par paredzēto Sony/BMG mūzikas ierakstu kopuzņēmumu. Komisija 2004. gada 19. jūlijā paziņoja, ka uzņēmumu koncentrācija ir saderīga ar kopējo tirgu. Bertelsmann un Sony tagad kopā kontrolē Sony BMG, kas darbojas kā pilnvērtīgs kopuzņēmums. Saskaņā ar iesniegto ziņojumu koncentrācijas īstenošana bija pakāpeniska un pilnībā tika pabeigta 2006. gadā. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 4. pantu Regulā (EEK) Nr. 4064/89 Komisija 2004. gada 9. janvārī saņēma paziņojumu par paredzēto Sony/BMG mūzikas ierakstu kopuzņēmumu. Komisija 2004. gada 19. jūlijā paziņoja, ka uzņēmumu koncentrācija ir saderīga ar kopējo tirgu. Bertelsmann un Sony tagad kopā kontrolē Sony BMG, kas darbojas kā pilnvērtīgs kopuzņēmums. Saskaņā ar iesniegto ziņojumu koncentrācijas īstenošana bija pakāpeniska un pilnībā tika pabeigta 2006. gadā.

| 4. | Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa 2006. gada 13. jūlijā atcēla Komisijas lēmumu (2). Komisija 2007. gada 31. janvārī saņēma sākotnējā paziņojuma atjauninātu versiju. Pēc paziņojuma izskatīšanas Komisija 2007. gada 1. martā secināja, ka uz paziņotajām darbībām attiecas Regula (EEK) Nr. 4064/89, un izteica nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa 2006. gada 13. jūlijā atcēla Komisijas lēmumu (2). Komisija 2007. gada 31. janvārī saņēma sākotnējā paziņojuma atjauninātu versiju. Pēc paziņojuma izskatīšanas Komisija 2007. gada 1. martā secināja, ka uz paziņotajām darbībām attiecas Regula (EEK) Nr. 4064/89, un izteica nopietnas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību.

| 5. | Ar 2007. gada 22. marta lēmumu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4064/89 11. panta 5. punktu ziņotājām pusēm tika pieprasīta papildu informācija. Puses 2007. gada 26. jūnijā iesniedza pieprasīto informāciju un tādējādi no jauna aizsāka izmeklēšanas II posmu. |
| --- | --- |

5.

Ar 2007. gada 22. marta lēmumu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4064/89 11. panta 5. punktu ziņotājām pusēm tika pieprasīta papildu informācija. Puses 2007. gada 26. jūnijā iesniedza pieprasīto informāciju un tādējādi no jauna aizsāka izmeklēšanas II posmu.

III.   KONKRĒTIE PRODUKTU TIRGI

| 6. | Abas puses aktīvi darbojas mākslinieku atklāšanā un attīstīšanā (īsteno tā saukto A&R: artist and repertoire), kā arī izplata un pārdod mūzikas ierakstus. Sony BMG nenodarbojas ar saistītajiem uzņēmējdarbības veidiem, tādiem kā mūzikas ierakstu izdevējdarbība, ražošana un izplatīšana. Sony un BMG ieguldījumu šajās jomās nodrošināja mātesuzņēmumi vai arī darbs vispār netika veikts. |
| --- | --- |

6.

Abas puses aktīvi darbojas mākslinieku atklāšanā un attīstīšanā (īsteno tā saukto A&R: artist and repertoire), kā arī izplata un pārdod mūzikas ierakstus. Sony BMG nenodarbojas ar saistītajiem uzņēmējdarbības veidiem, tādiem kā mūzikas ierakstu izdevējdarbība, ražošana un izplatīšana. Sony un BMG ieguldījumu šajās jomās nodrošināja mātesuzņēmumi vai arī darbs vispār netika veikts.

1.   Mūzikas fiziskie ieraksti

| 7. | Ziņotājas puses uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir ierakstītās mūzikas tirgus (neatkarīgi no žanra), kas ir saistīts ar mākslinieku atklāšanu un attīstīšanu, ierakstītās mūzikas popularizēšanu, pārdošanu un tirgvedību. Sīkāks iedalījums (starptautiskā popmūzika, vietējā popmūzika, klasiskā mūzika un salikti darbi) nav uzskatāms par nepieciešamu. |
| --- | --- |

7.

Ziņotājas puses uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir ierakstītās mūzikas tirgus (neatkarīgi no žanra), kas ir saistīts ar mākslinieku atklāšanu un attīstīšanu, ierakstītās mūzikas popularizēšanu, pārdošanu un tirgvedību. Sīkāks iedalījums (starptautiskā popmūzika, vietējā popmūzika, klasiskā mūzika un salikti darbi) nav uzskatāms par nepieciešamu.

| 8. | No pieprasījuma viedokļa ir jāņem vērā, ka produkta tiešie patērētāji lēmumu iegādāties ierakstu pieņem pēc vairākiem kritērijiem, to skaitā pēc mūzikas veida (žanra), pēc tā, vai produkts ir starptautisks vai vietējais, ierakstīts nesen vai arī pirms zināma laika, ir viena mākslinieka radīts vai salikts darbs, kā arī pēc tā, vai tas ir singls vai albums un vai tas ir ticis plaši reklamēts. No piedāvājuma viedokļa mūzikas ierakstu sabiedrības var noslēgt līgumus ar māksliniekiem un izplatīt dažādu žanru mūziku. Tomēr dažas neatkarīgas ierakstu sabiedrības specializējas konkrētos žanros. Tirgus pētījumi rāda, ka visi stili un žanri ietilpst plašā tirgū, kas ir pakļauts dažādiem mūzikas standartiem un ietekmēm. Lielākā daļa ierakstu veikalu piedāvā dažādu veidu mūziku. Turklāt ir ļoti grūti precīzi un pārliecinoši definēt kategorijas un žanrus, jo tiem ir daudz kopīga (producenti, tirdzniecības vietas un līgumu mehānismi), kas parāda, ka sīkāks tirgus iedalījums nav būtisks. Savukārt, runājot par saliktiem darbiem, valda uzskats, ka no pieprasījuma viedokļa tie veido atsevišķu tirgu, taču piegādātāju (ierakstu sabiedrību) domas šajā jautājumā dalās. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka mūzikas fizisko ierakstu tirgū ietilpst visi fiziskie CD albumi neatkarīgi no to žanra un tā, vai albums ir salikts darbs vai viena mākslinieka radīts. |
| --- | --- |

8.

No pieprasījuma viedokļa ir jāņem vērā, ka produkta tiešie patērētāji lēmumu iegādāties ierakstu pieņem pēc vairākiem kritērijiem, to skaitā pēc mūzikas veida (žanra), pēc tā, vai produkts ir starptautisks vai vietējais, ierakstīts nesen vai arī pirms zināma laika, ir viena mākslinieka radīts vai salikts darbs, kā arī pēc tā, vai tas ir singls vai albums un vai tas ir ticis plaši reklamēts. No piedāvājuma viedokļa mūzikas ierakstu sabiedrības var noslēgt līgumus ar māksliniekiem un izplatīt dažādu žanru mūziku. Tomēr dažas neatkarīgas ierakstu sabiedrības specializējas konkrētos žanros. Tirgus pētījumi rāda, ka visi stili un žanri ietilpst plašā tirgū, kas ir pakļauts dažādiem mūzikas standartiem un ietekmēm. Lielākā daļa ierakstu veikalu piedāvā dažādu veidu mūziku. Turklāt ir ļoti grūti precīzi un pārliecinoši definēt kategorijas un žanrus, jo tiem ir daudz kopīga (producenti, tirdzniecības vietas un līgumu mehānismi), kas parāda, ka sīkāks tirgus iedalījums nav būtisks. Savukārt, runājot par saliktiem darbiem, valda uzskats, ka no pieprasījuma viedokļa tie veido atsevišķu tirgu, taču piegādātāju (ierakstu sabiedrību) domas šajā jautājumā dalās. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka mūzikas fizisko ierakstu tirgū ietilpst visi fiziskie CD albumi neatkarīgi no to žanra un tā, vai albums ir salikts darbs vai viena mākslinieka radīts.

2.   Digitālā formātā izplatāmā mūzika

| 9. | Digitālā formātā mūzika tiek izplatīta vai nu tiešsaistē internetā, vai arī mobilo sakaru tīklos un patērētāju sasniedz dažādās formās, tostarp kā lejupielādējami skaņdarbi, albumi un tālrunim pielāgotas melodijas, abonējama mūzika un mūzika, ko var noklausīties reālā laikā. Tā kā Sony BMG ir aktīva galvenokārt vairumtirdzniecības līmenī — izsniedzot kataloga licences digitālās mūzikas piegādātājiem — konkrētais tirgus ir digitālās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecības tirgus. |
| --- | --- |

9.

Digitālā formātā mūzika tiek izplatīta vai nu tiešsaistē internetā, vai arī mobilo sakaru tīklos un patērētāju sasniedz dažādās formās, tostarp kā lejupielādējami skaņdarbi, albumi un tālrunim pielāgotas melodijas, abonējama mūzika un mūzika, ko var noklausīties reālā laikā. Tā kā Sony BMG ir aktīva galvenokārt vairumtirdzniecības līmenī — izsniedzot kataloga licences digitālās mūzikas piegādātājiem — konkrētais tirgus ir digitālās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecības tirgus.

| 10. | Tāpat kā iepriekšējos lēmumos Komisija secina, ka ir radies jauns un potenciāli perspektīvs tirgus mūzikas piegādei tiešsaistē, ietverot iespēju klausīties mūziku reālajā laikā un lejupielādēt to. Lai gan digitālās mūzikas izplatīšana zināmā mērā konkurē ar mūzikas fizisko ierakstu izplatīšanu, tirgus pētījumi rāda, ka digitālie produkti fizisko ierakstu mūziku aizstās tikai daļēji. Tādēļ no tiešo patērētāju viedokļa digitālā mūzika būtu uzskatāma par papildinājumu, nevis aizstājēju mūzikas fiziskajiem ierakstiem. No piedāvājuma viedokļa digitālās mūzikas izplatīšana atšķiras no fizisko mūzikas ierakstu mazumtirdzniecības, jo galvenajās ierakstu sabiedrībās ir atsevišķas mūzikas fizisko ierakstu un digitālās mūzikas nodaļas, tāpēc digitālajai mūzikai ir sava vērtību ķēde. Tāpat tehniskie un komerciālie nosacījumi, saskaņā ar kādiem strādā digitālās mūzikas piegādātāji, atšķiras no tiem, kas ir spēkā mūzikas fizisko ierakstu tirgū. Arī digitālā tirgus tirgvedība un izmaksu struktūra būtiski atšķiras no mūzikas fizisko ierakstu tirgū izmantotajām. Līdz ar to var secināt (turklāt gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma viedokļa), ka digitālās (tiešsaistē/mobilo sakaru tīklā) izplatītās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecība veido savu tirgu, kas pastāv atsevišķi no mūzikas fizisko ierakstu vairumtirdzniecības tirgus. Ierobežotā pieprasījuma un aizstājamības dēļ, īpaši patērētāja līmenī, Komisija nelēma, vai mobilo sakaru tīklā izplatītajai mūzikai var būt savs tirgus atsevišķi no tiešsaistē izplatītās mūzikas tirgus. |
| --- | --- |

10.

Tāpat kā iepriekšējos lēmumos Komisija secina, ka ir radies jauns un potenciāli perspektīvs tirgus mūzikas piegādei tiešsaistē, ietverot iespēju klausīties mūziku reālajā laikā un lejupielādēt to. Lai gan digitālās mūzikas izplatīšana zināmā mērā konkurē ar mūzikas fizisko ierakstu izplatīšanu, tirgus pētījumi rāda, ka digitālie produkti fizisko ierakstu mūziku aizstās tikai daļēji. Tādēļ no tiešo patērētāju viedokļa digitālā mūzika būtu uzskatāma par papildinājumu, nevis aizstājēju mūzikas fiziskajiem ierakstiem. No piedāvājuma viedokļa digitālās mūzikas izplatīšana atšķiras no fizisko mūzikas ierakstu mazumtirdzniecības, jo galvenajās ierakstu sabiedrībās ir atsevišķas mūzikas fizisko ierakstu un digitālās mūzikas nodaļas, tāpēc digitālajai mūzikai ir sava vērtību ķēde. Tāpat tehniskie un komerciālie nosacījumi, saskaņā ar kādiem strādā digitālās mūzikas piegādātāji, atšķiras no tiem, kas ir spēkā mūzikas fizisko ierakstu tirgū. Arī digitālā tirgus tirgvedība un izmaksu struktūra būtiski atšķiras no mūzikas fizisko ierakstu tirgū izmantotajām. Līdz ar to var secināt (turklāt gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma viedokļa), ka digitālās (tiešsaistē/mobilo sakaru tīklā) izplatītās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecība veido savu tirgu, kas pastāv atsevišķi no mūzikas fizisko ierakstu vairumtirdzniecības tirgus. Ierobežotā pieprasījuma un aizstājamības dēļ, īpaši patērētāja līmenī, Komisija nelēma, vai mobilo sakaru tīklā izplatītajai mūzikai var būt savs tirgus atsevišķi no tiešsaistē izplatītās mūzikas tirgus.

IV.   KONKRĒTAIS ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

1.   Mūzikas fiziskie ieraksti

| 11. | Ziņotājas puses uzskata, ka mūzikas ieraksti tiek veidoti nacionāli, jo cenas (ieskaitot atlaides) un ierakstu pārdošana tiek organizēta galvenokārt valstu iekšējos tirgos. Turklāt visās dalībvalstīs ļoti pieprasīti ir vietējie mākslinieki, un jaunu mākslinieku atklāšana un attīstīšana ir lielā mērā vietēja komercdarbība. Puses ir arī norādījušas, ka tikai daži lielākie pircēji ir starptautiski, tirgvedība galvenokārt tiek īstenota katrā konkrētā valstī, un dažādu ierakstu sabiedrību ietekme katrā valstī atšķiras. Turklāt daudzas neatkarīgās ierakstu sabiedrības ir pārstāvētas tikai vienā vai dažās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

11.

Ziņotājas puses uzskata, ka mūzikas ieraksti tiek veidoti nacionāli, jo cenas (ieskaitot atlaides) un ierakstu pārdošana tiek organizēta galvenokārt valstu iekšējos tirgos. Turklāt visās dalībvalstīs ļoti pieprasīti ir vietējie mākslinieki, un jaunu mākslinieku atklāšana un attīstīšana ir lielā mērā vietēja komercdarbība. Puses ir arī norādījušas, ka tikai daži lielākie pircēji ir starptautiski, tirgvedība galvenokārt tiek īstenota katrā konkrētā valstī, un dažādu ierakstu sabiedrību ietekme katrā valstī atšķiras. Turklāt daudzas neatkarīgās ierakstu sabiedrības ir pārstāvētas tikai vienā vai dažās dalībvalstīs.

| 12. | Tāpat kā iepriekšējos lēmumos Komisija atzina, ka konkrētais tirgus no ģeogrāfiskā viedokļa ir gan valsts tirgus, gan starptautisks tirgus. Tirgus pētījumu rezultāti liecina, ka attīstība notiek virzienā uz valsts tirgu. Raksturīgi, ka valsts iekšējais repertuārs (tas, kas nav angloamerikāņu repertuārs) nopietnu interesi rada tikai izcelsmes valstīs vai valstīs, kurās runā tajā pašā valodā, un cenas, ko iesniedza ziņotājas puses, dažādās valstīs atšķiras, un tirgvedība tiek īstenota valsts līmenī. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka mūzikas fizisko ierakstu konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts iekšējais tirgus. |
| --- | --- |

12.

Tāpat kā iepriekšējos lēmumos Komisija atzina, ka konkrētais tirgus no ģeogrāfiskā viedokļa ir gan valsts tirgus, gan starptautisks tirgus. Tirgus pētījumu rezultāti liecina, ka attīstība notiek virzienā uz valsts tirgu. Raksturīgi, ka valsts iekšējais repertuārs (tas, kas nav angloamerikāņu repertuārs) nopietnu interesi rada tikai izcelsmes valstīs vai valstīs, kurās runā tajā pašā valodā, un cenas, ko iesniedza ziņotājas puses, dažādās valstīs atšķiras, un tirgvedība tiek īstenota valsts līmenī. Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka mūzikas fizisko ierakstu konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts iekšējais tirgus.

2.   Digitālā formātā izplatāmā mūzika

| 13. | Digitālā formātā izplatāmā mūzika būtībā tiek izplatīta arī ārpus valsts, jo internets nepazīst robežas un padara mūziku pieejamu patērētājiem jebkurā laikā un vietā. Tomēr, kā saistībā ar 2004. gada lēmumu rāda tirgus pētījumi, tirgus vēl aizvien ir valsts iekšējais tirgus. Vairumtirdzniecības līmenī ierakstu sabiedrības licences mūzikas izplatīšanai tiešsaistē parasti piešķir izplatīšanai noteiktā (valsts) teritorijā. Savukārt mazumtirdzniecības līmenī saskaņā ar pētījumu katras dalībvalsts digitālais tirgus var atšķirties no citiem gan struktūras, gan pieprasījuma, gan arī attīstības un dinamikas ziņā, kas liecina, ka tirgus ir valsts iekšējais tirgus. Tādēļ digitālās mūzikas licencēšanas tirgu var uzskatīt par valsts iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

13.

Digitālā formātā izplatāmā mūzika būtībā tiek izplatīta arī ārpus valsts, jo internets nepazīst robežas un padara mūziku pieejamu patērētājiem jebkurā laikā un vietā. Tomēr, kā saistībā ar 2004. gada lēmumu rāda tirgus pētījumi, tirgus vēl aizvien ir valsts iekšējais tirgus. Vairumtirdzniecības līmenī ierakstu sabiedrības licences mūzikas izplatīšanai tiešsaistē parasti piešķir izplatīšanai noteiktā (valsts) teritorijā. Savukārt mazumtirdzniecības līmenī saskaņā ar pētījumu katras dalībvalsts digitālais tirgus var atšķirties no citiem gan struktūras, gan pieprasījuma, gan arī attīstības un dinamikas ziņā, kas liecina, ka tirgus ir valsts iekšējais tirgus. Tādēļ digitālās mūzikas licencēšanas tirgu var uzskatīt par valsts iekšējo tirgu.

V.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Digitālā formātā izplatāmās mūzikas tirgus

1.1.   Nekoordinēta ietekme nav konstatēta

| 14. | Lai gan ierakstītās mūzikas industrija bija koncentrēta jau pirms apvienošanās 2004. gadā, Sony BMG ietekme tirgū ir mazāka, nekā būtu sagaidāms no vienīgā katras valsts tirgū dominējošā uzņēmuma. Turklāt apvienošanās nav ietekmējusi tos konkurences aspektus, kas ir saistīti ar tirgus atvērtību digitālās mūzikas mazumtirgotājiem, pārnēsājamo mūzikas atskaņotāju ražotājiem un neatkarīgajām ierakstu sabiedrībām. Īpaši attiecībā uz neatkarīgajām sabiedrībām digitālais tirgus tām būtībā ļauj nodrošināt pieprasījumu, iztiekot bez izplatītājiem un tradicionālajiem mazumtirgotājiem. |
| --- | --- |

14.

Lai gan ierakstītās mūzikas industrija bija koncentrēta jau pirms apvienošanās 2004. gadā, Sony BMG ietekme tirgū ir mazāka, nekā būtu sagaidāms no vienīgā katras valsts tirgū dominējošā uzņēmuma. Turklāt apvienošanās nav ietekmējusi tos konkurences aspektus, kas ir saistīti ar tirgus atvērtību digitālās mūzikas mazumtirgotājiem, pārnēsājamo mūzikas atskaņotāju ražotājiem un neatkarīgajām ierakstu sabiedrībām. Īpaši attiecībā uz neatkarīgajām sabiedrībām digitālais tirgus tām būtībā ļauj nodrošināt pieprasījumu, iztiekot bez izplatītājiem un tradicionālajiem mazumtirgotājiem.

1.2.   Nav pierādījumu par kolektīva dominējošā stāvokļa veidošanos vai nostiprināšanos digitāli izplatāmās mūzikas tirgū

| 15. | Tirgus pētījuma galvenais mērķis bija noskaidrot, vai koncentrācija ir radījusi vai nostiprinājusi kolektīvu dominējošu stāvokli digitālās mūzikas piegādātājiem paredzētās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecības tirgū. Tiešsaistē/mobilo sakaru tīklos izplatāmās mūzikas piegādātājiem ir nepieciešamas visu lielāko sabiedrību licences, lai varētu piedāvāt pēc iespējas daudzveidīgāku repertuāru, tāpēc pētījuma organizatori vēlējās uzzināt, vai Sony apvienošanās ar BMG jau tāpat koncentrētajā tirgū ir ļāvusi vai būtiski palīdzējusi lielākajām sabiedrībām iegūt kolektīvu dominējošo stāvokli digitālās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

15.

Tirgus pētījuma galvenais mērķis bija noskaidrot, vai koncentrācija ir radījusi vai nostiprinājusi kolektīvu dominējošu stāvokli digitālās mūzikas piegādātājiem paredzētās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecības tirgū. Tiešsaistē/mobilo sakaru tīklos izplatāmās mūzikas piegādātājiem ir nepieciešamas visu lielāko sabiedrību licences, lai varētu piedāvāt pēc iespējas daudzveidīgāku repertuāru, tāpēc pētījuma organizatori vēlējās uzzināt, vai Sony apvienošanās ar BMG jau tāpat koncentrētajā tirgū ir ļāvusi vai būtiski palīdzējusi lielākajām sabiedrībām iegūt kolektīvu dominējošo stāvokli digitālās mūzikas licencēšanas vairumtirdzniecības tirgū.

Tirgus raksturojums

| 16. | Slepena vienošanās būtībā ir uzskatāma par nesaderīgu ar dinamisko un nestabilo digitālo produktu tirgu. Digitālā tirgus attīstība nav prognozējama, jo uzņēmējdarbības modeļi ir dažādi un turpina attīstīties. Lai gan digitālajā tirgū regulāri ienāk jauni dalībnieki, pieprasījums ir izteikti koncentrēts, jo iTunes, Apple uzņēmums, kas izplata mūziku tiešsaistē, ir galvenais digitālās mūzikas mazumtirgotājs visu valstu tirgos, un šāds stāvoklis nodrošina iTunes atbilstīgu popularitāti pircēju vidū. Cenu politika, kuru iTunes ir ieviesusi digitālajā tirgū un kuru ir pārņēmusi lielākā daļa citu mūzikas piegādātāju, paredz noteikt standartcenu par skaņdarbu, kas būtiski ierobežo lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību iespējas vairumtirdzniecības līmenī ieviest atšķirīgas cenas. |
| --- | --- |

16.

Slepena vienošanās būtībā ir uzskatāma par nesaderīgu ar dinamisko un nestabilo digitālo produktu tirgu. Digitālā tirgus attīstība nav prognozējama, jo uzņēmējdarbības modeļi ir dažādi un turpina attīstīties. Lai gan digitālajā tirgū regulāri ienāk jauni dalībnieki, pieprasījums ir izteikti koncentrēts, jo iTunes, Apple uzņēmums, kas izplata mūziku tiešsaistē, ir galvenais digitālās mūzikas mazumtirgotājs visu valstu tirgos, un šāds stāvoklis nodrošina iTunes atbilstīgu popularitāti pircēju vidū. Cenu politika, kuru iTunes ir ieviesusi digitālajā tirgū un kuru ir pārņēmusi lielākā daļa citu mūzikas piegādātāju, paredz noteikt standartcenu par skaņdarbu, kas būtiski ierobežo lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību iespējas vairumtirdzniecības līmenī ieviest atšķirīgas cenas.

Nosacījumi kolektīva dominējošā stāvokļa konstatēšanai

| 17. | Tirgus pētījuma gaitā tika pārbaudīts, vai digitālās mūzikas tirgū eksistē nosacījumi kolektīva dominējošā stāvokļa attīstībai. |
| --- | --- |

17.

Tirgus pētījuma gaitā tika pārbaudīts, vai digitālās mūzikas tirgū eksistē nosacījumi kolektīva dominējošā stāvokļa attīstībai.

Pārskatāmība

| 18. | Pētījumā tika aplūkots, vai galvenais mazumtirdzniecības cenu noteikšanas modelis varētu būt tiešs vai netiešs galvenais instruments lielākajām sabiedrībām, veicot koordinēšanu. Attiecībā uz lielāko sabiedrību spēju kontrolēt šādu koordinēšanas nosacījumu ievērošanu tika pētīts, cik saskaņotas ir lielāko sabiedrību līgumos ar digitālās mūzikas piegādātājiem noteiktās cenas, un gadījumos, kad tika konstatēts zināms vairumtirdzniecības cenu izlīdzinājums, pētījuma veicēju mērķis bija atbildēt uz jautājumu, vai šis izlīdzinājums ir koordinācijas rezultāts vai arī tas ir radies konkurences faktoru, piemēram, lielo digitālā formātā izplatīto produktu mazumtirgotāju pārrunu prasmes, dēļ, vai to varbūt ir veicinājis pagaidām vēl neattīstītais digitālo produktu tirgus. Komisijas pētījumā tika konstatēts, ka lielākās sabiedrības cenšas katra atsevišķi gūt pēc iespējas lielākus ienākumus no digitālās mūzikas. Lielākās sabiedrības piemēro atšķirīgas cenas, izmanto atšķirīgas cenu struktūras un dažādus uzņēmējdarbības modeļus, turklāt šīs atšķirības pieaug. |
| --- | --- |

18.

Pētījumā tika aplūkots, vai galvenais mazumtirdzniecības cenu noteikšanas modelis varētu būt tiešs vai netiešs galvenais instruments lielākajām sabiedrībām, veicot koordinēšanu. Attiecībā uz lielāko sabiedrību spēju kontrolēt šādu koordinēšanas nosacījumu ievērošanu tika pētīts, cik saskaņotas ir lielāko sabiedrību līgumos ar digitālās mūzikas piegādātājiem noteiktās cenas, un gadījumos, kad tika konstatēts zināms vairumtirdzniecības cenu izlīdzinājums, pētījuma veicēju mērķis bija atbildēt uz jautājumu, vai šis izlīdzinājums ir koordinācijas rezultāts vai arī tas ir radies konkurences faktoru, piemēram, lielo digitālā formātā izplatīto produktu mazumtirgotāju pārrunu prasmes, dēļ, vai to varbūt ir veicinājis pagaidām vēl neattīstītais digitālo produktu tirgus. Komisijas pētījumā tika konstatēts, ka lielākās sabiedrības cenšas katra atsevišķi gūt pēc iespējas lielākus ienākumus no digitālās mūzikas. Lielākās sabiedrības piemēro atšķirīgas cenas, izmanto atšķirīgas cenu struktūras un dažādus uzņēmējdarbības modeļus, turklāt šīs atšķirības pieaug.

| 19. | Pētījuma rezultāti rāda, ka struktūras, saskaņā ar kurām tiek noteiktas vairumtirdzniecības cenas, kā arī vienošanās veidi pēdējo 36 mēnešu laikā ir kļuvuši arvien daudzveidīgāki un sarežģītāki. Šī pieaugošā sarežģītība izriet no tā, kā attīstās pārrunas starp lielākajām sabiedrībām un digitālā formātā izplatīto produktu mazumtirgotājiem, kā rezultātā tiek noslēgti daudz specifiskāki līgumi, kas atspoguļo mazumtirgotāja vietu tirgū, kā arī novērtē tā sniegtos pakalpojumus. Šīs cenu struktūras arī tiek daudz biežāk pārskatītas un apspriestas. Tāpat pieaug atšķirība starp dažādām produktu kategorijām. Ir jāmin arī tas, ka pieaug atšķirība starp līgumiem, kas ar digitālajiem mazumtirgotājiem tiek noslēgti valstu līmenī, jo lielāko sabiedrību vadības pārstāvji konkrētajā dalībvalstī iegūst arvien lielākas pilnvaras lemt par līguma nosacījumiem. Tirgus pētījumā ir identificēti vairāki elementi, kas būtiski ierobežo lielāko sabiedrību iespējas, izmantojot esošās mazumtirdzniecības cenas, identificēt novirzes no jebkādas slepeni koordinētas vairumtirdzniecības cenu politikas. Kopumā ir vērojama tendence vairumtirdzniecības cenu politiku padarīt sarežģītāku, piemēram: i) ieviešot atlaides un nosakot cenu atkarībā no apjoma; ii) izmantojot divu līmeņu cenu noteikšanas sistēmu; iii) izmantojot priekšapmaksu; iv) dažādojot lietošanas ierobežojumus, v) izmantojot saistītu saturu. |
| --- | --- |

19.

Pētījuma rezultāti rāda, ka struktūras, saskaņā ar kurām tiek noteiktas vairumtirdzniecības cenas, kā arī vienošanās veidi pēdējo 36 mēnešu laikā ir kļuvuši arvien daudzveidīgāki un sarežģītāki. Šī pieaugošā sarežģītība izriet no tā, kā attīstās pārrunas starp lielākajām sabiedrībām un digitālā formātā izplatīto produktu mazumtirgotājiem, kā rezultātā tiek noslēgti daudz specifiskāki līgumi, kas atspoguļo mazumtirgotāja vietu tirgū, kā arī novērtē tā sniegtos pakalpojumus. Šīs cenu struktūras arī tiek daudz biežāk pārskatītas un apspriestas. Tāpat pieaug atšķirība starp dažādām produktu kategorijām. Ir jāmin arī tas, ka pieaug atšķirība starp līgumiem, kas ar digitālajiem mazumtirgotājiem tiek noslēgti valstu līmenī, jo lielāko sabiedrību vadības pārstāvji konkrētajā dalībvalstī iegūst arvien lielākas pilnvaras lemt par līguma nosacījumiem. Tirgus pētījumā ir identificēti vairāki elementi, kas būtiski ierobežo lielāko sabiedrību iespējas, izmantojot esošās mazumtirdzniecības cenas, identificēt novirzes no jebkādas slepeni koordinētas vairumtirdzniecības cenu politikas. Kopumā ir vērojama tendence vairumtirdzniecības cenu politiku padarīt sarežģītāku, piemēram: i) ieviešot atlaides un nosakot cenu atkarībā no apjoma; ii) izmantojot divu līmeņu cenu noteikšanas sistēmu; iii) izmantojot priekšapmaksu; iv) dažādojot lietošanas ierobežojumus, v) izmantojot saistītu saturu.

| 20. | Neņemot vērā šos apstākļus, pētījuma veicēji tāpat centās atbildēt uz jautājumu, vai novērotais cenu izlīdzinājums pats par sevi ir pietiekams, lai tiešsaistes tirgu uzskatītu par pārskatāmu. Vadošo sabiedrību cenu attīstības un ar digitālās mūzikas mazumtirgotājiem noslēgto līgumu analīze ļāva Komisijai konstatēt, cik izlīdzinātas apsekotajās 15 dalībvalstīs ir cenas, ko lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības iekļauj līgumos ar digitālās mūzikas piegādātājiem. Šis pētījums sniedz informāciju par pārskatāmības pakāpi un cenu struktūru attīstību, iespējamo cenu un citu līguma nosacījumu izlīdzināšanos starp lielākajām sabiedrībām, kā arī to, kā apvienošanās ir ietekmējusi šo līgumu nosacījumus. |
| --- | --- |

20.

Neņemot vērā šos apstākļus, pētījuma veicēji tāpat centās atbildēt uz jautājumu, vai novērotais cenu izlīdzinājums pats par sevi ir pietiekams, lai tiešsaistes tirgu uzskatītu par pārskatāmu. Vadošo sabiedrību cenu attīstības un ar digitālās mūzikas mazumtirgotājiem noslēgto līgumu analīze ļāva Komisijai konstatēt, cik izlīdzinātas apsekotajās 15 dalībvalstīs ir cenas, ko lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības iekļauj līgumos ar digitālās mūzikas piegādātājiem. Šis pētījums sniedz informāciju par pārskatāmības pakāpi un cenu struktūru attīstību, iespējamo cenu un citu līguma nosacījumu izlīdzināšanos starp lielākajām sabiedrībām, kā arī to, kā apvienošanās ir ietekmējusi šo līgumu nosacījumus.

| 21. | Analizējot dažādus tirgus segmentus, tika konstatēts, ka visvairāk atšķiras maksa par abonēšanu, klausīšanos reālajā laikā, nosacīto lejupielādēšanu un ar reklāmu saistītajiem mūzikas pakalpojumiem, kuru sniegšanai ir izstrādāti dažādi uzņēmējdarbības modeļi. Šajos gadījumos vairumtirdzniecības cenu noteikšana un citi līguma nosacījumi nav pārskatāmi, un izlīdzinājums starp lielākajām sabiedrībām nepastāv. Arī maksa par mobilajos tālruņos izmantojamiem produktiem (mobilajam tālrunim pielāgotām melodijām, mobilajā tālrunī ielādējamiem skaņdarbiem un video) ir ļoti atšķirīga. Lielāko sabiedrību pieprasītās cenas atšķiras, jo lielākā daļa šo sabiedrību attiecībās ar katru no valstī esošajiem mobilās mūzikas piegādātājiem izvēlas citas cenas. Otrkārt, arī attiecībās ar katru mobilās mūzikas piegādātāju lielākā daļa lielo sabiedrību izmanto izteikti atšķirīgas cenas. Treškārt, cenas par dažādiem realizētajiem apjomiem kļūst arvien atšķirīgākas. |
| --- | --- |

21.

Analizējot dažādus tirgus segmentus, tika konstatēts, ka visvairāk atšķiras maksa par abonēšanu, klausīšanos reālajā laikā, nosacīto lejupielādēšanu un ar reklāmu saistītajiem mūzikas pakalpojumiem, kuru sniegšanai ir izstrādāti dažādi uzņēmējdarbības modeļi. Šajos gadījumos vairumtirdzniecības cenu noteikšana un citi līguma nosacījumi nav pārskatāmi, un izlīdzinājums starp lielākajām sabiedrībām nepastāv. Arī maksa par mobilajos tālruņos izmantojamiem produktiem (mobilajam tālrunim pielāgotām melodijām, mobilajā tālrunī ielādējamiem skaņdarbiem un video) ir ļoti atšķirīga. Lielāko sabiedrību pieprasītās cenas atšķiras, jo lielākā daļa šo sabiedrību attiecībās ar katru no valstī esošajiem mobilās mūzikas piegādātājiem izvēlas citas cenas. Otrkārt, arī attiecībās ar katru mobilās mūzikas piegādātāju lielākā daļa lielo sabiedrību izmanto izteikti atšķirīgas cenas. Treškārt, cenas par dažādiem realizētajiem apjomiem kļūst arvien atšķirīgākas.

| 22. | Tiešsaistē lejupielādējamas mūzikas gadījumā būtiski atšķiras cenas, kas tiek pieprasītas par dārgākajiem/vidēji dārgajiem skaņdarbiem un albumiem. Standarta lejupielādēšanas gadījumā (skaņdarbi un albumi) tika identificētas trīs mazumtirgotāju kategorijas ar atšķirīgu cenu līmeņu stabilitāti. Visās izvērtētājās dalībvalstīs lielākā daļa digitālās mūzikas piegādātāju saskaras ar ļoti atšķirīgām vairumtirdzniecības cenām, un šīs cenas laika gaitā var būtiski mainīties. Otrās kategorijas mūzikas pakalpojumu sniedzēji saskaras ar daudz stabilākām cenām, savukārt šobrīd spēkā esošās vairumtirdzniecības cenas var atšķirties par 10–15 %. Turklāt katram pakalpojumu sniedzējiem piemērotais cenu izlīdzinājums izvērtētajās dalībvalstīs būtiski atšķiras. Dažādas lielākās sabiedrības konkrētajam mazumtirgotājam nosaka dažādas cenas, turklāt tās laika gaitā var mainīties, tādējādi no piegādātāja viedokļa visdārgākā lielākā mūzikas ierakstu sabiedrība konkrētajam pakalpojumu sniedzējam var kļūt par vislētāko 24 mēnešu laikā. Šie secinājumi nesader ar teoriju par slepenu vienošanos. |
| --- | --- |

22.

Tiešsaistē lejupielādējamas mūzikas gadījumā būtiski atšķiras cenas, kas tiek pieprasītas par dārgākajiem/vidēji dārgajiem skaņdarbiem un albumiem. Standarta lejupielādēšanas gadījumā (skaņdarbi un albumi) tika identificētas trīs mazumtirgotāju kategorijas ar atšķirīgu cenu līmeņu stabilitāti. Visās izvērtētājās dalībvalstīs lielākā daļa digitālās mūzikas piegādātāju saskaras ar ļoti atšķirīgām vairumtirdzniecības cenām, un šīs cenas laika gaitā var būtiski mainīties. Otrās kategorijas mūzikas pakalpojumu sniedzēji saskaras ar daudz stabilākām cenām, savukārt šobrīd spēkā esošās vairumtirdzniecības cenas var atšķirties par 10–15 %. Turklāt katram pakalpojumu sniedzējiem piemērotais cenu izlīdzinājums izvērtētajās dalībvalstīs būtiski atšķiras. Dažādas lielākās sabiedrības konkrētajam mazumtirgotājam nosaka dažādas cenas, turklāt tās laika gaitā var mainīties, tādējādi no piegādātāja viedokļa visdārgākā lielākā mūzikas ierakstu sabiedrība konkrētajam pakalpojumu sniedzējam var kļūt par vislētāko 24 mēnešu laikā. Šie secinājumi nesader ar teoriju par slepenu vienošanos.

| 23. | iTunes mūzikas pakalpojumos ir vērojams zināms cenu izlīdzinājums. Lai gan dažas no lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām cenšas Apple pārliecināt, ka līdz ar iTunes darbības uzsākšanu Eiropā būtu jāievieš diferencētas cenas (palielinot maksu par pieprasītiem ierakstiem un otrādi), Apple vēl aizvien nevēlas attiekties no savas “viena cena visiem” politikas cenu veidošanā. Ņemot vērā ļoti izteikto pieprasījumu pēc iTunes pakalpojumiem (piemēram, vairāk nekā 80 % no vienas no lielāko sabiedrību ienākumiem 2006. gadā par tiešsaistē izplatītās mūzikas lejupielādēšanu Lielbritānijā, Īrijā, Austrijā un Beļģijā), iTunes spēja organizēt pārrunas acīm redzot būtiski ietekmē cenas. Turklāt Lielbritānijā, kur ir visattīstītākais digitālais tirgus EEZ, iTunes UK īsteno to pašu “viena cena visiem” mazumtirdzniecības cenu politiku (lai gan cenas ir augstākas nekā euro zonā), savukārt citas lielākās sabiedrības izmanto vairumtirdzniecības cenas, kas būtiski atšķiras no pārējo ierakstu sabiedrību cenām. Pieņēmums par slepenu shēmu neizskaidro, kāpēc dažas no lielākajām sabiedrībām piekristu izmantot zemākas vairumtirdzniecības cenas nekā pārējās, īpaši ņemot vērā, ka šīs cenu atšķirības noteica tās lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības, kas ir noslēgušas jaunus līgumus ar iTunes. |
| --- | --- |

23.

iTunes mūzikas pakalpojumos ir vērojams zināms cenu izlīdzinājums. Lai gan dažas no lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām cenšas Apple pārliecināt, ka līdz ar iTunes darbības uzsākšanu Eiropā būtu jāievieš diferencētas cenas (palielinot maksu par pieprasītiem ierakstiem un otrādi), Apple vēl aizvien nevēlas attiekties no savas “viena cena visiem” politikas cenu veidošanā. Ņemot vērā ļoti izteikto pieprasījumu pēc iTunes pakalpojumiem (piemēram, vairāk nekā 80 % no vienas no lielāko sabiedrību ienākumiem 2006. gadā par tiešsaistē izplatītās mūzikas lejupielādēšanu Lielbritānijā, Īrijā, Austrijā un Beļģijā), iTunes spēja organizēt pārrunas acīm redzot būtiski ietekmē cenas. Turklāt Lielbritānijā, kur ir visattīstītākais digitālais tirgus EEZ, iTunes UK īsteno to pašu “viena cena visiem” mazumtirdzniecības cenu politiku (lai gan cenas ir augstākas nekā euro zonā), savukārt citas lielākās sabiedrības izmanto vairumtirdzniecības cenas, kas būtiski atšķiras no pārējo ierakstu sabiedrību cenām. Pieņēmums par slepenu shēmu neizskaidro, kāpēc dažas no lielākajām sabiedrībām piekristu izmantot zemākas vairumtirdzniecības cenas nekā pārējās, īpaši ņemot vērā, ka šīs cenu atšķirības noteica tās lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības, kas ir noslēgušas jaunus līgumus ar iTunes.

Sankcijas

| 24. | Otrs faktors, kas ļauj spriest par kolektīvā dominējošā stāvokļa esamību, ir jebkāda veida iebiedēšanas mehānisms ar mērķi ietekmēt atkritējus. Tirgus pētījuma gaitā netika konstatēti stabili represīvi mehānismi, kas liktu lielākajām sabiedrībām ievērot pieņemtās slepenās shēmas nosacījumus. Tas, ka lielāko sabiedrību piedāvātās vairumtirdzniecības cenas var būtiski atšķirties abos virzienos, turklāt neizraisot citu sabiedrību reakciju, liecina, ka ierakstu tirgus nav pārskatāms, jo pretējā gadījumā novirzes tiktu ātri atklātas un tam sekotu represijas, lai nodrošinātu pakļaušanos slepenās vienošanās noteikumiem. Turklāt lielākās sabiedrības pēdējo 12 mēnešu laikā būtībā ir īstenojušas ievērojami daudzveidīgākas īstermiņa un ilgtermiņa stratēģijas nekā iepriekš. Pētījumi nav ļāvuši gūt pierādījumus, kas izskaidrotu, kā šāds lielāko sabiedrību individuālisms varētu kļūt par pamatu slepenai shēmai, kā arī to, kāpēc šie pasākumi, kas ietekmē lielu digitālā tirgus daļu, nav kļuvuši par iemeslu represijām. |
| --- | --- |

24.

Otrs faktors, kas ļauj spriest par kolektīvā dominējošā stāvokļa esamību, ir jebkāda veida iebiedēšanas mehānisms ar mērķi ietekmēt atkritējus. Tirgus pētījuma gaitā netika konstatēti stabili represīvi mehānismi, kas liktu lielākajām sabiedrībām ievērot pieņemtās slepenās shēmas nosacījumus. Tas, ka lielāko sabiedrību piedāvātās vairumtirdzniecības cenas var būtiski atšķirties abos virzienos, turklāt neizraisot citu sabiedrību reakciju, liecina, ka ierakstu tirgus nav pārskatāms, jo pretējā gadījumā novirzes tiktu ātri atklātas un tam sekotu represijas, lai nodrošinātu pakļaušanos slepenās vienošanās noteikumiem. Turklāt lielākās sabiedrības pēdējo 12 mēnešu laikā būtībā ir īstenojušas ievērojami daudzveidīgākas īstermiņa un ilgtermiņa stratēģijas nekā iepriekš. Pētījumi nav ļāvuši gūt pierādījumus, kas izskaidrotu, kā šāds lielāko sabiedrību individuālisms varētu kļūt par pamatu slepenai shēmai, kā arī to, kāpēc šie pasākumi, kas ietekmē lielu digitālā tirgus daļu, nav kļuvuši par iemeslu represijām.

Kompensēšanas iespējas

| 25. | Lai rīcība tiktu koordinēta efektīvi, citu tirgus dalībnieku, piemēram, esošo un topošo konkurentu, kas koordinēšanā nepiedalās, kā arī pircēju reakcija nedrīkstētu apdraudēt no koordinēšanas gaidītos rezultātus. Attiecībā uz iespējamo konkurenci neatkarīgo sabiedrību spējas ietekmēt lielākās ierakstu sabiedrības ir ļoti ierobežotas. Pircējiem ir svarīgi tas, ka tiešsaistē lejupielādējamās mūzikas jomā iTunes ir izveidojusi visai efektīvas lietišķās attiecības ar lielākajām ierakstu sabiedrībām (un ir veiksmīgi pretojusies jebkādām vairumtirdzniecības cenu atšķirībām par vienu skaņdarbu). No otras puses, tirgus pētījumu rezultāti nepārprotami norāda, ka digitālās mūzikas piegādātājiem ir nepieciešama pieeja visu lielāko sabiedrību repertuāram, jo tikai tā ir iespējams apmierināt pieprasījumu pēc aptauju sarakstu pirmajās vietās esošajām dziesmām. Tā kā sarakstu materiāls nav aizstājams, šī atkarība ietekmē mūzikas produktu piegādātāju darbu. |
| --- | --- |

25.

Lai rīcība tiktu koordinēta efektīvi, citu tirgus dalībnieku, piemēram, esošo un topošo konkurentu, kas koordinēšanā nepiedalās, kā arī pircēju reakcija nedrīkstētu apdraudēt no koordinēšanas gaidītos rezultātus. Attiecībā uz iespējamo konkurenci neatkarīgo sabiedrību spējas ietekmēt lielākās ierakstu sabiedrības ir ļoti ierobežotas. Pircējiem ir svarīgi tas, ka tiešsaistē lejupielādējamās mūzikas jomā iTunes ir izveidojusi visai efektīvas lietišķās attiecības ar lielākajām ierakstu sabiedrībām (un ir veiksmīgi pretojusies jebkādām vairumtirdzniecības cenu atšķirībām par vienu skaņdarbu). No otras puses, tirgus pētījumu rezultāti nepārprotami norāda, ka digitālās mūzikas piegādātājiem ir nepieciešama pieeja visu lielāko sabiedrību repertuāram, jo tikai tā ir iespējams apmierināt pieprasījumu pēc aptauju sarakstu pirmajās vietās esošajām dziesmām. Tā kā sarakstu materiāls nav aizstājams, šī atkarība ietekmē mūzikas produktu piegādātāju darbu.

| 26. | Var secināt, ka pastāv spēku samērs starp lielākajām sabiedrībām, kas var piegādāt nepieciešamo produktu, un iTunes (kā arī arvien lielāku skaitu jaunu un spēcīgu tirgus dalībnieku, kā, piemēram, telefonsakaru operatoriem). Ņemot vērā to, ka pircēja ietekme šajā tirgū ir daudz svarīgāka, nekā tas ir vērojams mūzikas fizisko ierakstu tirgū, digitālā tirgus klienti patiešām var zināmā mērā apdraudēt priekšrocības, ko lielākās sabiedrības gūtu, koordinējot savu rīcību. |
| --- | --- |

26.

Var secināt, ka pastāv spēku samērs starp lielākajām sabiedrībām, kas var piegādāt nepieciešamo produktu, un iTunes (kā arī arvien lielāku skaitu jaunu un spēcīgu tirgus dalībnieku, kā, piemēram, telefonsakaru operatoriem). Ņemot vērā to, ka pircēja ietekme šajā tirgū ir daudz svarīgāka, nekā tas ir vērojams mūzikas fizisko ierakstu tirgū, digitālā tirgus klienti patiešām var zināmā mērā apdraudēt priekšrocības, ko lielākās sabiedrības gūtu, koordinējot savu rīcību.

1.3.   Apvienošanās ietekme

| 27. | Lai gan apvienošanās ir pavājinājusi konkurenci, tirgus pētījuma laikā nav gūti pierādījumi tam, ka tās rezultātā sabiedrības būtu slepeni vienojušās par rīcības koordinēšanu vai arī, ka šī apvienošanās būtu atvieglojusi rīcības koordinēšanu. Turklāt informācija par līgumu noteikumiem un cenām rāda, ka apvienošanās nav palielinājusi BMG vai Sony produkcijas vairumtirdzniecības cenas. |
| --- | --- |

27.

Lai gan apvienošanās ir pavājinājusi konkurenci, tirgus pētījuma laikā nav gūti pierādījumi tam, ka tās rezultātā sabiedrības būtu slepeni vienojušās par rīcības koordinēšanu vai arī, ka šī apvienošanās būtu atvieglojusi rīcības koordinēšanu. Turklāt informācija par līgumu noteikumiem un cenām rāda, ka apvienošanās nav palielinājusi BMG vai Sony produkcijas vairumtirdzniecības cenas.

1.4.   Secinājums

| 28. | Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktus, ir jāsecina, ka apvienošanās nevienā no EEZ valstīm nav radījusi atlikušo četru lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību kolektīvo dominējošo stāvokli digitālās mūzikas licencēšanas tirgū, kas varētu ietekmēt konkurenci kopējā tirgū vai tā būtiskā daļā. Tāpat nav pamata uzskatīt, ka apvienošanās būtu nostiprinājusi šādu stāvokli. |
| --- | --- |

28.

Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktus, ir jāsecina, ka apvienošanās nevienā no EEZ valstīm nav radījusi atlikušo četru lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību kolektīvo dominējošo stāvokli digitālās mūzikas licencēšanas tirgū, kas varētu ietekmēt konkurenci kopējā tirgū vai tā būtiskā daļā. Tāpat nav pamata uzskatīt, ka apvienošanās būtu nostiprinājusi šādu stāvokli.

2.   Fizisko mūzikas ierakstu tirgus

2.1.   Nekoordinēta ietekme nav konstatēta

| 29. | Mūzikas ierakstu tirgus visās iesaistītajās valstīs raksturo četru lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group un EMI) klātbūtne, kas kopumā veido 80 % no mūzikas ierakstu tirgus, un liels skaits ievērojami mazāku neatkarīgu mūzikas ierakstu sabiedrību. Universal ir vadošajā pozīcijā, apsteidzot Sony BMG, EMI un Warner. Sony BMG tirgus daļa neļauj sabiedrībai sasniegt individuālu dominējošu stāvokli nevienā no šiem tirgiem. |
| --- | --- |

29.

Mūzikas ierakstu tirgus visās iesaistītajās valstīs raksturo četru lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group un EMI) klātbūtne, kas kopumā veido 80 % no mūzikas ierakstu tirgus, un liels skaits ievērojami mazāku neatkarīgu mūzikas ierakstu sabiedrību. Universal ir vadošajā pozīcijā, apsteidzot Sony BMG, EMI un Warner. Sony BMG tirgus daļa neļauj sabiedrībai sasniegt individuālu dominējošu stāvokli nevienā no šiem tirgiem.

2.2.   Nav pierādījumu par kolektīva dominējošā stāvokļa radīšanu vai nostiprināšanos fizisko mūzikas ierakstu izplatīšanas tirgū

Koordinēšana ar cenu nesaistītos jautājumos

| 30. | Tika analizētas un noraidītas turpmāk minētās teorijas par to, ka lielākās ierakstu sabiedrības varētu ierobežot neatkarīgo mūzikas ierakstu sabiedrību piekļuvi mazumtirgotājiem, piemērojot ar cenu nesaistītus mūzikas ierakstu tirgus aspektus. Turklāt tas nepārprotami liecina, ka tiktu ietekmēta konkurence starp lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām.
  —   Piekļuve plauktu vietām: Tirgus pētījums apstiprināja, ka hīti, ko izlaidušas neatkarīgas ierakstu sabieedrības, tiek izvietoti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā hīti, ko izlaidušas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības. Vietas plauktos piešķir neatkarīgi mazumtirgotāji, pamatojoties uz pašu vērtējumu par albuma pārdošanas potenciālu.
  —   Piekļuve skaņu ierakstu translācijai: Veiksmīgākās Eiropas radiostacijas pārraida mūziku, balstoties uz atskaņojamās mūzikas sarakstiem. Visas ierakstu sabiedrības konkurē, lai iekļūtu šādos atskaņojamās mūzikas sarakstos, jo regulāra atskaņošana ir viens no faktoriem, kas veicina pārdošanu. Vairums konkurentu ziņoja, ka TV vai radiostacijas, pieņemot lēmumu par raidlaika piešķiršanu mūzikas ierakstu sabiedrībām, nedod īpašu priekšroku savas grupas ierakstu sabiedrībām. Visbeidzot tika secināts, ka laikposmā no 2003. gada līdz 2005. gadam kombinētā atskaņošana neatkarīgām mūzikas ierakstu sabiedrībām ir procentuāli palielinājusies desmit valstīs no piecpadsmit analizētajām EEZ valstīm.
  —   Noteikumi iekļūšanai tabulās: Ievērojot to, ka tabulu pastāvēšana patiesi var palielināt pārskatāmību, visiem tirgus novērotājiem sniedzot regulāru informāciju par to, kādi ir konkurentu izlaisto CD albumu rādītāji, Komisijas pētījuma laikā nav gūts pierādījums tam, ka lielākās mūzikas ierakstu sabieedrības izmantotu tabulas kā iespēju liegt piekļuvi šīm tabulām māksliniekiem no neatkarīgām ierakstu sabiedrībām. Turklāt Komisija norāda, ka 12 valstīs patiešām pastāv minimālās cenas CD albumiem, lai tos iekļautu tabulās, bet jāņem vērā, ka šīs cenas ir pārāk zemas, lai ietekmētu konkurenci starp ierakstu sabiedrībām, nosakot atšķirīgas cenas un/vai lai tās uzskatītu par galveno instrumentu lielāko ierakstu sabiedrību koordinētai pieejai.
  —   Izlaides datumi: Sony BMG ir atzinusi, ka lēmumus par albumu izlaides datumiem ietekmē konkurentu albumu izlaides datumi. Šos datumus bieži publicē, un tāpēc tie ir pārskatāmi vai attiecas uz kādu konkrētu notikumu (piem., Ziemassvētku pirkumi). Tomēr izlaides datumus bieži atceļ, un jebkurā gadījumā lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību rīcību šajā sakarā nekādi nevar uzskatīt par slepenu norunu, un tā šķiet vairāk balstīta uz konkurenci, kad katra sabiedrība cenšas optimizēt izlaides datumus.
  —   Izdevējdarbības un ierakstu tiesības: Visām lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām ir meitasuzņēmumi, kas aktīvi darbojas mūzikas ierakstu izdevējdarbībā, izņemot Sony BMG, jo Bertelsmann 2007. gadā pārdeva tā izdevējdarbības nodaļu sabiedrībai Universal. Sony/ATV, izdevējdarbības kopuzņēmumam, ko nodibināja Sony un Maikls Džeksons, ir ievērojami mazāka tirgus daļa nekā tā konkurentiem. Turklāt Komisijas pētījumā tika secināts, ka kolekcionējošo sabiedrību dēļ izdevējdarbības sabiedrības nevar izmantot tirgus iespējas mūzikas ierakstu tirgū.
  —   Kultūras daudzveidība: Tirgus pētījums parādīja, ka visas ierakstu sabiedrības ir iesaistītas intensīvā konkurencē attiecībā uz jaunu mākslinieku atklāšanu un līgumu parakstīšanu ar tiem. Lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības ir samazinājušas mākslinieku skaitu savos sarakstos, bet šis samazinājums notika pēc ievērojamam krituma un sākās jau pirms Sony un BMG apvienošanās. Vietējo mākslinieku īpatsvars ierakstu pārdošanā pēdējos gados vairumā EEZ dalībvalstu ir ievērojami pieaudzis. Aizvien vairāk vietējo mākslinieku ierakstu tiek pārdots, izmantojot tradicionālos mazumtirdzniecības kanālus, kā arī internetā, kas ir sava veida forums zināmiem un nezināmiem māksliniekiem savas mūzikas pārdošanai tieši klientiem, neizmantojot tradicionālos mazumtirdzniecības kanālus. Tādējādi var secināt, ka Sony un BMG apvienošanās nav radījusi negatīvu ietekmi uz kultūras daudzveidību ne radīšanas un ierakstīšanas, ne izplatīšanas vai vairumtirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

30.

Tika analizētas un noraidītas turpmāk minētās teorijas par to, ka lielākās ierakstu sabiedrības varētu ierobežot neatkarīgo mūzikas ierakstu sabiedrību piekļuvi mazumtirgotājiem, piemērojot ar cenu nesaistītus mūzikas ierakstu tirgus aspektus. Turklāt tas nepārprotami liecina, ka tiktu ietekmēta konkurence starp lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām.

—   Piekļuve plauktu vietām: Tirgus pētījums apstiprināja, ka hīti, ko izlaidušas neatkarīgas ierakstu sabieedrības, tiek izvietoti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā hīti, ko izlaidušas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības. Vietas plauktos piešķir neatkarīgi mazumtirgotāji, pamatojoties uz pašu vērtējumu par albuma pārdošanas potenciālu.

—   Piekļuve skaņu ierakstu translācijai: Veiksmīgākās Eiropas radiostacijas pārraida mūziku, balstoties uz atskaņojamās mūzikas sarakstiem. Visas ierakstu sabiedrības konkurē, lai iekļūtu šādos atskaņojamās mūzikas sarakstos, jo regulāra atskaņošana ir viens no faktoriem, kas veicina pārdošanu. Vairums konkurentu ziņoja, ka TV vai radiostacijas, pieņemot lēmumu par raidlaika piešķiršanu mūzikas ierakstu sabiedrībām, nedod īpašu priekšroku savas grupas ierakstu sabiedrībām. Visbeidzot tika secināts, ka laikposmā no 2003. gada līdz 2005. gadam kombinētā atskaņošana neatkarīgām mūzikas ierakstu sabiedrībām ir procentuāli palielinājusies desmit valstīs no piecpadsmit analizētajām EEZ valstīm.

—   Noteikumi iekļūšanai tabulās: Ievērojot to, ka tabulu pastāvēšana patiesi var palielināt pārskatāmību, visiem tirgus novērotājiem sniedzot regulāru informāciju par to, kādi ir konkurentu izlaisto CD albumu rādītāji, Komisijas pētījuma laikā nav gūts pierādījums tam, ka lielākās mūzikas ierakstu sabieedrības izmantotu tabulas kā iespēju liegt piekļuvi šīm tabulām māksliniekiem no neatkarīgām ierakstu sabiedrībām. Turklāt Komisija norāda, ka 12 valstīs patiešām pastāv minimālās cenas CD albumiem, lai tos iekļautu tabulās, bet jāņem vērā, ka šīs cenas ir pārāk zemas, lai ietekmētu konkurenci starp ierakstu sabiedrībām, nosakot atšķirīgas cenas un/vai lai tās uzskatītu par galveno instrumentu lielāko ierakstu sabiedrību koordinētai pieejai.

—   Izlaides datumi: Sony BMG ir atzinusi, ka lēmumus par albumu izlaides datumiem ietekmē konkurentu albumu izlaides datumi. Šos datumus bieži publicē, un tāpēc tie ir pārskatāmi vai attiecas uz kādu konkrētu notikumu (piem., Ziemassvētku pirkumi). Tomēr izlaides datumus bieži atceļ, un jebkurā gadījumā lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību rīcību šajā sakarā nekādi nevar uzskatīt par slepenu norunu, un tā šķiet vairāk balstīta uz konkurenci, kad katra sabiedrība cenšas optimizēt izlaides datumus.

—   Izdevējdarbības un ierakstu tiesības: Visām lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām ir meitasuzņēmumi, kas aktīvi darbojas mūzikas ierakstu izdevējdarbībā, izņemot Sony BMG, jo Bertelsmann 2007. gadā pārdeva tā izdevējdarbības nodaļu sabiedrībai Universal. Sony/ATV, izdevējdarbības kopuzņēmumam, ko nodibināja Sony un Maikls Džeksons, ir ievērojami mazāka tirgus daļa nekā tā konkurentiem. Turklāt Komisijas pētījumā tika secināts, ka kolekcionējošo sabiedrību dēļ izdevējdarbības sabiedrības nevar izmantot tirgus iespējas mūzikas ierakstu tirgū.

—   Kultūras daudzveidība: Tirgus pētījums parādīja, ka visas ierakstu sabiedrības ir iesaistītas intensīvā konkurencē attiecībā uz jaunu mākslinieku atklāšanu un līgumu parakstīšanu ar tiem. Lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības ir samazinājušas mākslinieku skaitu savos sarakstos, bet šis samazinājums notika pēc ievērojamam krituma un sākās jau pirms Sony un BMG apvienošanās. Vietējo mākslinieku īpatsvars ierakstu pārdošanā pēdējos gados vairumā EEZ dalībvalstu ir ievērojami pieaudzis. Aizvien vairāk vietējo mākslinieku ierakstu tiek pārdots, izmantojot tradicionālos mazumtirdzniecības kanālus, kā arī internetā, kas ir sava veida forums zināmiem un nezināmiem māksliniekiem savas mūzikas pārdošanai tieši klientiem, neizmantojot tradicionālos mazumtirdzniecības kanālus. Tādējādi var secināt, ka Sony un BMG apvienošanās nav radījusi negatīvu ietekmi uz kultūras daudzveidību ne radīšanas un ierakstīšanas, ne izplatīšanas vai vairumtirdzniecības līmenī.

Koordinēšana cenu līmenī

| 31. | Ir analizētas un noraidītas turpmāk tekstā minētās koordinācijas teorijas, kas (ja tiktu piemērotas) norādītu uz to, ka lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības veic koordinēšanu, lai stabilizētu neto vairumtirdzniecības cenas fiziskiem CD albumiem ar virskonkurtspējīgām cenām. |
| --- | --- |

31.

Ir analizētas un noraidītas turpmāk tekstā minētās koordinācijas teorijas, kas (ja tiktu piemērotas) norādītu uz to, ka lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības veic koordinēšanu, lai stabilizētu neto vairumtirdzniecības cenas fiziskiem CD albumiem ar virskonkurtspējīgām cenām.

Koordinēšana budžeta līmenī

| 32. | Komisijai tika izteikts pieņēmums, ka lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību budžets tiek izmantots kā koordinācijas galvenais instruments, lai kontrolētu konkurentu vidējo gada atlaidi, vai kā signāls visiem mazumtirgotājiem (un caur tiem — visiem konkurentiem), un ka netiešā koordinācija, kas tika īstenota konkrētajā gadā, tiks īstenota arī nākamajā gadā. |
| --- | --- |

32.

Komisijai tika izteikts pieņēmums, ka lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību budžets tiek izmantots kā koordinācijas galvenais instruments, lai kontrolētu konkurentu vidējo gada atlaidi, vai kā signāls visiem mazumtirgotājiem (un caur tiem — visiem konkurentiem), un ka netiešā koordinācija, kas tika īstenota konkrētajā gadā, tiks īstenota arī nākamajā gadā.

| 33. | Komisija secināja, ka ierakstu sabiedrības regulāri nesagatavo budžetus atsevišķiem klientiem. Mazumtirgotāji ziņoja, ka nav informēti par ierakstu sabiedrību kopējo atlaižu budžetu, kas tiem piešķirts. Tāpat Komisija secināja, ka ierakstu sabiedrību sagatavotie budžeti ir konfidenciāli dokumenti, un pētījumā netika gūti nekādi pierādījumi tam, ka šie budžeti tiktu izplatīti starp lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām vai ka tos kā citādi varētu izmantot kā galveno instrumentu koordinācijai. Turklāt Komisija uzskata, ka, tā kā budžeti ir instruments, kurā paredz pārdošanu un atlaides, tie nav izmantojami kontrolējošām atlaidēm, kuras regulāri (piem., ik mēnesi, ik nedēļu) piešķir klientiem. Visbeidzot, ņemot vērā nenoteiktību, piemēram, attiecībā uz pārdošanas prognozēm, mēneša budžeti bieži vien tiek “pārtērēti”, un Komisija neatklāja nekādas norādes ne uz samazinātu pieejamību atlaidēm budžeta perioda beigu posmā, ne arī sankcijām, kas sekotu novērotām un regulārām novirzēm no budžeta. Neviens no minētajiem apgalvojumiem nav saderīgs ar teoriju par slepenu vienošanos. |
| --- | --- |

33.

Komisija secināja, ka ierakstu sabiedrības regulāri nesagatavo budžetus atsevišķiem klientiem. Mazumtirgotāji ziņoja, ka nav informēti par ierakstu sabiedrību kopējo atlaižu budžetu, kas tiem piešķirts. Tāpat Komisija secināja, ka ierakstu sabiedrību sagatavotie budžeti ir konfidenciāli dokumenti, un pētījumā netika gūti nekādi pierādījumi tam, ka šie budžeti tiktu izplatīti starp lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām vai ka tos kā citādi varētu izmantot kā galveno instrumentu koordinācijai. Turklāt Komisija uzskata, ka, tā kā budžeti ir instruments, kurā paredz pārdošanu un atlaides, tie nav izmantojami kontrolējošām atlaidēm, kuras regulāri (piem., ik mēnesi, ik nedēļu) piešķir klientiem. Visbeidzot, ņemot vērā nenoteiktību, piemēram, attiecībā uz pārdošanas prognozēm, mēneša budžeti bieži vien tiek “pārtērēti”, un Komisija neatklāja nekādas norādes ne uz samazinātu pieejamību atlaidēm budžeta perioda beigu posmā, ne arī sankcijām, kas sekotu novērotām un regulārām novirzēm no budžeta. Neviens no minētajiem apgalvojumiem nav saderīgs ar teoriju par slepenu vienošanos.

Koordinēšana katra nosaukuma pārdošanas līmenī

| 34. | Saskaņā ar teoriju, ka katra nosaukuma līmenī pastāv slepena vienošanās, lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām būtu nepārtraukti jāuzrauga tūkstošiem konkurentu albumu. Tirgus pētījumā secināts, ka, lai gan lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām būtu noderīgi iegūt informāciju par dažiem īpašiem albumiem, uzmanību pievēršot pārrunām ar mazumtirgotājiem, šķiet ļoti neticami, ka lielākās ierakstu sabiedrības varētu iegūt visaptverošu un izsmeļošu informāciju par visu konkurentu albumu cenu noteikšanu, vai pat tikai par tabulās esošajiem albumiem. Tirgus pētījumā neapstiprinājās apgalvojums, ka lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības sistemātiski censtos apkopot jebkādu informāciju. Turklāt PPD, akciju atlaides un mazumtirdzniecības cenas pastāvīgi attīstās, un tām būtu nepieciešama ikdienas vai vismaz iknedēļas uzraudzība, kura nozīmētu liela apjoma informācijas apkopošanu. Šādas datubāzes izmaksas būtu ļoti augstas, un, visticamāk, tā vienalga būtu nepilnīga. |
| --- | --- |

34.

Saskaņā ar teoriju, ka katra nosaukuma līmenī pastāv slepena vienošanās, lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām būtu nepārtraukti jāuzrauga tūkstošiem konkurentu albumu. Tirgus pētījumā secināts, ka, lai gan lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām būtu noderīgi iegūt informāciju par dažiem īpašiem albumiem, uzmanību pievēršot pārrunām ar mazumtirgotājiem, šķiet ļoti neticami, ka lielākās ierakstu sabiedrības varētu iegūt visaptverošu un izsmeļošu informāciju par visu konkurentu albumu cenu noteikšanu, vai pat tikai par tabulās esošajiem albumiem. Tirgus pētījumā neapstiprinājās apgalvojums, ka lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības sistemātiski censtos apkopot jebkādu informāciju. Turklāt PPD, akciju atlaides un mazumtirdzniecības cenas pastāvīgi attīstās, un tām būtu nepieciešama ikdienas vai vismaz iknedēļas uzraudzība, kura nozīmētu liela apjoma informācijas apkopošanu. Šādas datubāzes izmaksas būtu ļoti augstas, un, visticamāk, tā vienalga būtu nepilnīga.

Koordinēšana cenu veidošanas politikas līmenī (esošā uzņēmējdarbības modeļa stabilizēšana)

| 35. | Komisijai tika izteiktas aizdomas par kaitējuma teoriju, saskaņā ar kuru visas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības veic savstarpēju koordinēšanu vispārējā cenu veidošanas politikas līmenī. Tas nozīmētu, ka visas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības ievēro vienu un to pašu cenu veidošanas modeli, piemērojot nepieciešamo elastības līmeni, kas ļautu pielāgot albumu cenas pieprasījuma svārstībām. Saskaņā ar šādu teoriju lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības baudītu stabilu un uzticamu uzņēmējdarbības vidi tādā ziņā, ka cenu veidošana salīdzināmiem jauniem laidieniem vai salīdzināmiem katalogu nosaukumiem būtu relatīvi vienāda. Tā būtu garantija, ka albumu cenu attīstība noritētu pēc vienotiem noteikumiem. Konkurenti nekavējoties pamanītu novirzes no vispārējās cenu veidošanas politikas, jo tā būtu sistemātiska un to piemērotu lielai albumu kategorijai. |
| --- | --- |

35.

Komisijai tika izteiktas aizdomas par kaitējuma teoriju, saskaņā ar kuru visas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības veic savstarpēju koordinēšanu vispārējā cenu veidošanas politikas līmenī. Tas nozīmētu, ka visas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības ievēro vienu un to pašu cenu veidošanas modeli, piemērojot nepieciešamo elastības līmeni, kas ļautu pielāgot albumu cenas pieprasījuma svārstībām. Saskaņā ar šādu teoriju lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības baudītu stabilu un uzticamu uzņēmējdarbības vidi tādā ziņā, ka cenu veidošana salīdzināmiem jauniem laidieniem vai salīdzināmiem katalogu nosaukumiem būtu relatīvi vienāda. Tā būtu garantija, ka albumu cenu attīstība noritētu pēc vienotiem noteikumiem. Konkurenti nekavējoties pamanītu novirzes no vispārējās cenu veidošanas politikas, jo tā būtu sistemātiska un to piemērotu lielai albumu kategorijai.

| 36. | Komisija uzskata, ka iepriekšminēto teoriju nav pareizi kvalificēt kā tādu, kas koordinē mūzikas ierakstu tirgu, jo īpaši tādēļ, ka šāda teorija nozīmētu, ka dažādām lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām būtu iespēja izstrādāt daudzas alternatīvas cenu veidošanas shēmas un tādējādi tās nevarētu atšķirt no konkurences. |
| --- | --- |

36.

Komisija uzskata, ka iepriekšminēto teoriju nav pareizi kvalificēt kā tādu, kas koordinē mūzikas ierakstu tirgu, jo īpaši tādēļ, ka šāda teorija nozīmētu, ka dažādām lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām būtu iespēja izstrādāt daudzas alternatīvas cenu veidošanas shēmas un tādējādi tās nevarētu atšķirt no konkurences.

Cenu koordinēšana izlaides dienā un īsi pēc tās

| 37. | Lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības pārsvarā realizē tabulā esošo albumu ierakstus pirmajās nedēļās pēc to izlaides. Līdz ar to, ja lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības veiktu tabulās esošo albumu cenu koordinēšanu laikposmā īsi pēc to izlaides, tas aptvertu lielu daļu lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību darbības un ienākumu. Analīze, kas vispirms tika veikta vispārējā līmenī, aptverot visus skartos tirgus, norādīja uz daudziem šīs teorijas vājajiem punktiem, kurus diez vai ir iespējams savienot ar slepenu vienošanos. Koordinēšanas iespējamie nosacījumi būtu jāvērš vismaz uz šādiem jautājumiem. |
| --- | --- |

37.

Lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības pārsvarā realizē tabulā esošo albumu ierakstus pirmajās nedēļās pēc to izlaides. Līdz ar to, ja lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības veiktu tabulās esošo albumu cenu koordinēšanu laikposmā īsi pēc to izlaides, tas aptvertu lielu daļu lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību darbības un ienākumu. Analīze, kas vispirms tika veikta vispārējā līmenī, aptverot visus skartos tirgus, norādīja uz daudziem šīs teorijas vājajiem punktiem, kurus diez vai ir iespējams savienot ar slepenu vienošanos. Koordinēšanas iespējamie nosacījumi būtu jāvērš vismaz uz šādiem jautājumiem.

Kā lielākās sabiedrības izvēlas PPD?

Pētījums parāda, ka ne visas lielākās sabiedrības izmanto vienas un tās pašas cenrāžu cenas (PPD) un ka laika gaitā mainās arī “galveno PPD” skaits, ko izmanto visas lielākās sabiedrības. Turklāt ir redzams, ka nepastāv skaidri noteikumi, kuras galvenās PPD lielākās sabiedrības piemēro katram jaunam laidienam. Nav skaidrs, vai šo “brīvības” līmeni varētu izskaidrot ar slepenu vienošanos. Turklāt, ja koordinēšana ir notikusi, nav skaidrs, kāpēc dažādas lielākās sabiedrības joprojām izmanto dažādas galvenās PPD, kuru atšķirība ir vairāku euro apmērā, kā rezultātā lielākās sabiedrības ar zemākām PPD zaudē lielu daļu pārdošanas apjomu, salīdzina ar citām lielākajām sabiedrībām.

Kādu laikposmu pēc izlaides cenrāžu cenām jāpaliek stabilām?

Pētījums rāda, ka laikposms pēc izlaišanas, kurā albuma PPD ir stabila, dažādiem albumiem ir atšķirīgs. Līdz ar to, tā kā nav acīm redzama nosacījuma, nav skaidrs, vai katras lielākās sabiedrības tiesības “brīvi” samazināt albuma PPD ir savietojamas ar kādu slepenu vienošanos.

Kādus noteikumus piemēro atlaidēm iepriekš minētājā periodā?

Komisijas analīzē tika norādīts, ka akciju atlaides tiek piemērotas tikai dažiem albumiem un ka to līmenis ir atšķirīgs dažādiem albumiem un mazumtirgotājiem, kā arī albuma pārdošanas laikā. Šīs akciju atlaides piemēro ievērojamam daudzumam jauno izlaidumu, un tās ievērojami ietekmē neto vairumtirdzniecības cenas. Turklāt pētījumā netika atklāts relatīvi vienkāršs un periodisks modelis, kā attiecībā uz svarīgiem klientiem tiek piemērotas šīs akciju atlaides īsi pēc albumu izdošanas. Šādu modeļu neesamība nav saderīga ar pieņēmumu, ka ir notikusi koordinēšana starp lielākajām mūzikas ierakstu sabiedrībām.

| 38. | Turklāt, lai apstiprinātu kolektīvu dominējošo stāvokli, koordinācijai vajadzētu atbilst Airtours kritērijiem: pietiekama pārskatāmība, lai noteiktu novirzes, ticama represiju mehānisma pastāvēšana un klientu vai konkurentu nespēja apdraudēt slepeno norunu. |
| --- | --- |

38.

Turklāt, lai apstiprinātu kolektīvu dominējošo stāvokli, koordinācijai vajadzētu atbilst Airtours kritērijiem: pietiekama pārskatāmība, lai noteiktu novirzes, ticama represiju mehānisma pastāvēšana un klientu vai konkurentu nespēja apdraudēt slepeno norunu.

Pārskatāmības trūkums

| 39. | Cenrāžu cenas (PPD) ir tikai daļēji pārskatāmas, un Komisija secināja, ka lielākās sabiedrības tās sistemātiski neuzrauga. Vairumā valstu PPD vairs nav publiski pieejamas. Tās tiek publicētas veicināšanas materiālos, kas tiek izplatīti mazumtirgotājiem. Šie mazumtirgotāji teorētiski varētu dalīties ar šo informāciju ar citām ierakstu sabiedrībām, bet tirgus pētījums nesniedza pierādījumu tam, ka tas tiktu sistemātiski darīts. Dažās valstīs PPD vai PPD kodi ir pieejami arī tīmekļa vietnēs, kurām var piekļūt ierakstu sabiedrības un mazumtirgotāji. Tomēr puses apgalvoja, ka tās neizmanto šādas tīmekļa vietnes. Un daudzi mazumtirgotāji atzina, ka pārrunās ar citām lielākajām sabiedrībām daļēji izmanto vienas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības informāciju par cenām. Tā rezultātā (lai gan šķiet, ka Sony BMG ir iespējams apkopot PPD informāciju, kontaktējoties ar mazumtirgotājiem) informācija, kuru varētu apkopot šādā veidā, visticamāk būtu nepilnīga un apšaubāma. Līdz ar to nevar secināt, ka PPD varētu būt uzticams galvenais instruments koordinācijas teorijas apstiprināšanai. |
| --- | --- |

39.

Cenrāžu cenas (PPD) ir tikai daļēji pārskatāmas, un Komisija secināja, ka lielākās sabiedrības tās sistemātiski neuzrauga. Vairumā valstu PPD vairs nav publiski pieejamas. Tās tiek publicētas veicināšanas materiālos, kas tiek izplatīti mazumtirgotājiem. Šie mazumtirgotāji teorētiski varētu dalīties ar šo informāciju ar citām ierakstu sabiedrībām, bet tirgus pētījums nesniedza pierādījumu tam, ka tas tiktu sistemātiski darīts. Dažās valstīs PPD vai PPD kodi ir pieejami arī tīmekļa vietnēs, kurām var piekļūt ierakstu sabiedrības un mazumtirgotāji. Tomēr puses apgalvoja, ka tās neizmanto šādas tīmekļa vietnes. Un daudzi mazumtirgotāji atzina, ka pārrunās ar citām lielākajām sabiedrībām daļēji izmanto vienas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības informāciju par cenām. Tā rezultātā (lai gan šķiet, ka Sony BMG ir iespējams apkopot PPD informāciju, kontaktējoties ar mazumtirgotājiem) informācija, kuru varētu apkopot šādā veidā, visticamāk būtu nepilnīga un apšaubāma. Līdz ar to nevar secināt, ka PPD varētu būt uzticams galvenais instruments koordinācijas teorijas apstiprināšanai.

| 40. | Atlaides ir vēl nepārskatāmākas. Par tām katra lielākā mūzikas ierakstu sabiedrība tieši vienojas ar katru klientu. Kaut gan mazumtirgotāji pārrunās ar tās konkurentiem izmanto komercinformāciju no vienas lielākās ierakstu sabiedrības, vairums mazumtirgotāju atzīst, ka lielākās ierakstu sabiedrības nezina cita par citas piemērotajām atlaidēm. Līgumos, ko lielākās sabiedrības paraksta ar mazumtirgotājiem, parasti ir ietverti dažādi nosacījumi par atlaižu struktūru un atlaižu likmēm. Varētu iebilst, ka atlaides, ko piešķir klientiem, ir ļoti stabilas gadu no gada un tās varētu būt vieglāk pamanāmas. Tomēr Komisijas pētījumā atklājās arī tas, ka nav iespējams atvasināt periodiski paredzamu veidu, kādā dažādas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības piemēro akciju atlaides un akciju atlaižu līmeņus dažādiem mazumtirgotājiem (jauniem albumiem, kā arī stabiliem kataloga albumiem). Turklāt šīs akciju atlaides mazumtirdzniecības līmenī ir pamanāmas tikai daļēji, jo akciju atlaides var tikt piemērotas ar mērķi piespiest mazumtirgotājus veidot uzkrājumus vai piešķirt labāku albumu redzamību. Tās sistemātiski nenonāk pie tiešajiem patērētājiem un kā tādas nav sistemātiski novērojamas attiecībā uz to piemērošanu. Vēl jo mazāk tās ir novērojamas attiecībā uz to lielumu. Var secināt, ka atlaižu ierobežotā pārskatāmība padara jebkuras slepenas norunas pārraudzīšanu ļoti grūtu. |
| --- | --- |

40.

Atlaides ir vēl nepārskatāmākas. Par tām katra lielākā mūzikas ierakstu sabiedrība tieši vienojas ar katru klientu. Kaut gan mazumtirgotāji pārrunās ar tās konkurentiem izmanto komercinformāciju no vienas lielākās ierakstu sabiedrības, vairums mazumtirgotāju atzīst, ka lielākās ierakstu sabiedrības nezina cita par citas piemērotajām atlaidēm. Līgumos, ko lielākās sabiedrības paraksta ar mazumtirgotājiem, parasti ir ietverti dažādi nosacījumi par atlaižu struktūru un atlaižu likmēm. Varētu iebilst, ka atlaides, ko piešķir klientiem, ir ļoti stabilas gadu no gada un tās varētu būt vieglāk pamanāmas. Tomēr Komisijas pētījumā atklājās arī tas, ka nav iespējams atvasināt periodiski paredzamu veidu, kādā dažādas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības piemēro akciju atlaides un akciju atlaižu līmeņus dažādiem mazumtirgotājiem (jauniem albumiem, kā arī stabiliem kataloga albumiem). Turklāt šīs akciju atlaides mazumtirdzniecības līmenī ir pamanāmas tikai daļēji, jo akciju atlaides var tikt piemērotas ar mērķi piespiest mazumtirgotājus veidot uzkrājumus vai piešķirt labāku albumu redzamību. Tās sistemātiski nenonāk pie tiešajiem patērētājiem un kā tādas nav sistemātiski novērojamas attiecībā uz to piemērošanu. Vēl jo mazāk tās ir novērojamas attiecībā uz to lielumu. Var secināt, ka atlaižu ierobežotā pārskatāmība padara jebkuras slepenas norunas pārraudzīšanu ļoti grūtu.

| 41. | Attiecībā uz iespēju atgriezeniski noskaidrot CD albumu neto vairumtirdzniecības cenas, ņemot vērā to mazumtirdzniecības cenas, tirgus pētījumā noskaidrots, ka pēc jauna albuma izlaišanas mazumtirgotāju piemērotos uzcenojumus ietekmē dažādi faktori un tie nav regulāri. Pat attiecībā uz jauniem albumiem, kuru gadījumā mazumtirgotāju piemērotie uzcenojumi ir stabilāki, pētījums parādīja, ka pārskatāmības līmenis neļautu ar pietiekamu precizitāti noteikt konkurentu albumu neto vairumtirdzniecības cenas. Tas netieši norāda, ka ir grūti piemērot atgriezenisko tehniku albumiem kopumā, kā to apstiprināja vairākums mazumtirgotāju. |
| --- | --- |

41.

Attiecībā uz iespēju atgriezeniski noskaidrot CD albumu neto vairumtirdzniecības cenas, ņemot vērā to mazumtirdzniecības cenas, tirgus pētījumā noskaidrots, ka pēc jauna albuma izlaišanas mazumtirgotāju piemērotos uzcenojumus ietekmē dažādi faktori un tie nav regulāri. Pat attiecībā uz jauniem albumiem, kuru gadījumā mazumtirgotāju piemērotie uzcenojumi ir stabilāki, pētījums parādīja, ka pārskatāmības līmenis neļautu ar pietiekamu precizitāti noteikt konkurentu albumu neto vairumtirdzniecības cenas. Tas netieši norāda, ka ir grūti piemērot atgriezenisko tehniku albumiem kopumā, kā to apstiprināja vairākums mazumtirgotāju.

| 42. | Tātad pētījumi norāda, ka pārskatāmības līmenis, kas raksturo cenrāžu cenas (PPD), atlaides un uzcenojumus, ko piemēro mazumtirdzniecības cenām, neļauj pārbaudīt, vai citas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības ievēro kādu kopīgi norunātu cenu politiku visiem albumiem vai pat periodā pēc to pirmās izlaides. |
| --- | --- |

42.

Tātad pētījumi norāda, ka pārskatāmības līmenis, kas raksturo cenrāžu cenas (PPD), atlaides un uzcenojumus, ko piemēro mazumtirdzniecības cenām, neļauj pārbaudīt, vai citas lielākās mūzikas ierakstu sabiedrības ievēro kādu kopīgi norunātu cenu politiku visiem albumiem vai pat periodā pēc to pirmās izlaides.

Sankcijas

| 43. | Divi vienīgie sankciju veidi, uz kādiem tika norādīts Komisijai, ir pārkāpēja izslēgšana no piedalīšanās kopuzņēmumos vai citās kopējās darbībās, un otrais — netieši koordinēta sadarbības pārtraukšana attiecībā uz cenām un albumu izlaidi. Komisija iesaistītajās valstīs neatklāja nevienu rīcību, ko varētu uzskatīt par sankcijām — ne izslēgšanu no kopuzņēmumiem, ne citas darbības, kas būtu uzskatāmas par sankcijām par konkurējošu darbību veikšanu. Kaut gan drauds piemērot ticamu sankciju mehānismu pats par sevi var būt pietiekams sankciju mehānisms, novērojumu trūkums apstākļos, kad nepastāv izlīdzināšana, kas atbilst koordinēšanas nosacījumiem, apstiprina, ka šādi mehānismi nebūtu uzskatāmi par ticamiem sankciju līdzekļiem. |
| --- | --- |

43.

Divi vienīgie sankciju veidi, uz kādiem tika norādīts Komisijai, ir pārkāpēja izslēgšana no piedalīšanās kopuzņēmumos vai citās kopējās darbībās, un otrais — netieši koordinēta sadarbības pārtraukšana attiecībā uz cenām un albumu izlaidi. Komisija iesaistītajās valstīs neatklāja nevienu rīcību, ko varētu uzskatīt par sankcijām — ne izslēgšanu no kopuzņēmumiem, ne citas darbības, kas būtu uzskatāmas par sankcijām par konkurējošu darbību veikšanu. Kaut gan drauds piemērot ticamu sankciju mehānismu pats par sevi var būt pietiekams sankciju mehānisms, novērojumu trūkums apstākļos, kad nepastāv izlīdzināšana, kas atbilst koordinēšanas nosacījumiem, apstiprina, ka šādi mehānismi nebūtu uzskatāmi par ticamiem sankciju līdzekļiem.

Konkurentu un klientu reakcija

| 44. | šķiet, ka atsevišķas mūzikas ierakstu sabiedrības diez vai spēj nopietni reaģēt un apdraudēt gaidāmo lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību koordinētas rīcības rezultātu. No otras puses, šķiet, ka ir pietiekams daudzums (un to skaits palielinās) ievērojama lieluma klientu, kas spētu destabilizēt lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību koordināciju, samazinot iepirkumu cenas un reklamējot savus produktus. Tāpēc diez vai koordinēšana (par kuras esamību Komisija tirgus izpētē pierādījumus neguva) šādos apstākļos varētu pastāvēt. |
| --- | --- |

44.

šķiet, ka atsevišķas mūzikas ierakstu sabiedrības diez vai spēj nopietni reaģēt un apdraudēt gaidāmo lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību koordinētas rīcības rezultātu. No otras puses, šķiet, ka ir pietiekams daudzums (un to skaits palielinās) ievērojama lieluma klientu, kas spētu destabilizēt lielāko mūzikas ierakstu sabiedrību koordināciju, samazinot iepirkumu cenas un reklamējot savus produktus. Tāpēc diez vai koordinēšana (par kuras esamību Komisija tirgus izpētē pierādījumus neguva) šādos apstākļos varētu pastāvēt.

Secinājums

| 45. | Tātad tirgus izpēte nesniedza pierādījumus attiecībā uz cenu koordināciju, izvēloties cenrāžu cenas (PPD). Atlaižu stabilitātes analīze ļauj pieņemt, ka pat pilnīgas PPD pārskatāmības gadījumā ievērojamā skaitā pārdošanas darījumu pastāvīgi netiek ievērots vienkāršs un stabils atlaižu veids, par kādu varētu secināt zinošs tirgus dalībnieks, pamatojoties uz publiski pieejamu informāciju. PPD ir tikai daļēji pārskatāmas, un pastāv norādes, ka no mazumtirdzniecības cenām ar nepieciešamā līmeņa precizitāti nav iespējams atgriezeniski noteikt tīkla vairumtirdzniecības cenas. |
| --- | --- |

45.

Tātad tirgus izpēte nesniedza pierādījumus attiecībā uz cenu koordināciju, izvēloties cenrāžu cenas (PPD). Atlaižu stabilitātes analīze ļauj pieņemt, ka pat pilnīgas PPD pārskatāmības gadījumā ievērojamā skaitā pārdošanas darījumu pastāvīgi netiek ievērots vienkāršs un stabils atlaižu veids, par kādu varētu secināt zinošs tirgus dalībnieks, pamatojoties uz publiski pieejamu informāciju. PPD ir tikai daļēji pārskatāmas, un pastāv norādes, ka no mazumtirdzniecības cenām ar nepieciešamā līmeņa precizitāti nav iespējams atgriezeniski noteikt tīkla vairumtirdzniecības cenas.

2.3.   Secinājums

| 46. | Komisijas izpētē secināts, ka uzņēmumu apvienošanās nav radījusi un neradīs četru lielāko mūzikas sabiedrību kolektīvu dominējošo stāvokli mūzikas fizisko ierakstu tirgos kādā no EEZ valstīm, nedz arī to stiprinās, kā rezultātā kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā varētu tikt būtiski traucēta efektīva konkurence. |
| --- | --- |

46.

Komisijas izpētē secināts, ka uzņēmumu apvienošanās nav radījusi un neradīs četru lielāko mūzikas sabiedrību kolektīvu dominējošo stāvokli mūzikas fizisko ierakstu tirgos kādā no EEZ valstīm, nedz arī to stiprinās, kā rezultātā kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā varētu tikt būtiski traucēta efektīva konkurence.

VI.   NOBEIGUMS

| 47. | Lēmumā ir izdarīts secinājums, ka paredzētā uzņēmumu koncentrācija ievērojami neietekmēs efektīvu konkurenci, radot vai stiprinot dominējošu stāvokli kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. Līdz ar to uzņēmumu koncentrācija ir saderīga ar kopējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4064/89 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

47.

Lēmumā ir izdarīts secinājums, ka paredzētā uzņēmumu koncentrācija ievērojami neietekmēs efektīvu konkurenci, radot vai stiprinot dominējošu stāvokli kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. Līdz ar to uzņēmumu koncentrācija ir saderīga ar kopējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4064/89 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 1. lpp.

(2)  T-464/04 (Impala/Komisija). Puses, kas iesniedz ziņojumu, ir iesniegušas apelācijas sūdzību par Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas spriedumu (C-413/06 P).

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/29

---

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 94/10)

| Atbalsta Nr. | XR 16/08 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Lubuskie |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu | Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Juridiskais pamats | Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).
  Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Plānotie gada izdevumi | PLN 1 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | 50 % |
| Saskaņā ar regulas 4. pantu |
| Īstenošanas datums | 9.6.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp. |
| ul. Sikorskiego 3-4 |
| PL-66-400 Gorzów Wlkp. |
| Tel. (48-95) 721 95 27 |
| wojnicka@um.gorzow.pl |

Atbalsta Nr.

XR 16/08

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Lubuskie

Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu

Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Juridiskais pamats

Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).

Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Plānotie gada izdevumi

PLN 1 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

50 %

Saskaņā ar regulas 4. pantu

Īstenošanas datums

9.6.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp.

ul. Sikorskiego 3-4

PL-66-400 Gorzów Wlkp.

Tel. (48-95) 721 95 27

wojnicka@um.gorzow.pl

Atbalsta shēmas publikācijas tīmekļa vieta

http://www.wojewodalubuski.pl/download.php?what=../dzienniki/2007/duwl52.pdf

Papildu informācija

—

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/30

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 94/11)

| 1. | Komisija 2008. gada 7. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Autogrill S.p.A. (“Autogrill”) (Itālija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu World Duty Free Limited (“WDF”) (Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 7. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Autogrill S.p.A. (“Autogrill”) (Itālija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu World Duty Free Limited (“WDF”) (Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Autogrill: pārtika, dzērieni un ceļošanas mazumtirdzniecības pakalpojumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Autogrill: pārtika, dzērieni un ceļošanas mazumtirdzniecības pakalpojumi,

| — | WDF: ceļošanas mazumtirdzniecības pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

WDF: ceļošanas mazumtirdzniecības pakalpojumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/31

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 94/12)

| 1. | Komisija 2008. gada 8. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Electronics, Inc. (“Arrow”, Amerikas Savienotās Valstis) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Logix S.A. (“Logix”, Francija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 8. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Electronics, Inc. (“Arrow”, Amerikas Savienotās Valstis) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Logix S.A. (“Logix”, Francija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Arrow Electronics: elektronisko sastāvdaļu un IT produktu izplatīšana vairumā Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, Eiropā, kā arī Āzijas un Klusā okeāna reģionā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Arrow Electronics: elektronisko sastāvdaļu un IT produktu izplatīšana vairumā Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, Eiropā, kā arī Āzijas un Klusā okeāna reģionā,

| — | Logix: IT produktu izplatīšana vairumā Francijā, Polijā, Beniluksa valstīs, Ziemeļvalstīs, Izraēlā un Marokā. |
| --- | --- |

—

Logix: IT produktu izplatīšana vairumā Francijā, Polijā, Beniluksa valstīs, Ziemeļvalstīs, Izraēlā un Marokā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

16.4.2008

| 16.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 94/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 94/s3

---

PAZIŅOJUMS

2008. gada 16. aprīlī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 94 A tiks publicēts “Kopējais lauksaimniecības augu šķirņu katalogs — 26. pilnā izdevuma trešais papildinājums”.

Oficiālā Vēstneša abonenti bez maksas var saņemt tik daudz šā Oficiālā Vēstneša eksemplāru un valodas versiju, cik paredz to abonements. Lūdzam abonentus atsūtīt pilnīgi aizpildītu pievienoto pasūtījuma veidlapu, tajā minot abonementa reģistrācijas numuru (kods katras etiķetes kreisajā daļā, kas sākas ar O/...). Šis Oficiālais Vēstnesis būs pieejams bez maksas vienu gadu no publicēšanas datuma.

Citi interesenti šo Oficiālo Vēstnesi var pasūtīt par maksu kādā no mūsu pārdošanas birojiem (sk. http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).

Šo Oficiālo Vēstnesi, tāpat kā visas Oficiālā Vēstneša sērijas (L, C, CA, CE), bez maksas var lasīt tiešsaistes režīmā http://eur-lex.europa.eu.

Image

---