# Az Európai Unió C 94/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 94 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. április 16. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 94

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. április 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 094/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 094/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 2 |
| 2008/C 094/03 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 6 |
| 2008/C 094/04 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 094/05 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 12 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 094/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2008/C 094/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

2

2008/C 094/03

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

6

2008/C 094/04

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

10

2008/C 094/05

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

12

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 094/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 16 |
| 2008/C 094/07 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 17-i ülésén a COMP/M.3333 – Sony/BMG üggyel kapcsolatos határozattervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye – Előadó: Dánia | 17 |
| 2008/C 094/08 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.3333 – Sony/BMG ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) | 18 |
| 2008/C 094/09 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2007. október 3.) az összefonódás közös piaccal, valamint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének kinyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.3333 – Sony/BMG) (
  1
  ) | 19 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 094/10 | A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 29 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 094/06

Euro-átváltási árfolyamok

16

2008/C 094/07

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 17-i ülésén a COMP/M.3333 – Sony/BMG üggyel kapcsolatos határozattervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye – Előadó: Dánia

17

2008/C 094/08

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.3333 – Sony/BMG ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

18

2008/C 094/09

A Bizottság határozatának összefoglalója (2007. október 3.) az összefonódás közös piaccal, valamint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének kinyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.3333 – Sony/BMG) (
  1
  )

1

19

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 094/10

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

29

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 094/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 094/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix) (
  1
  ) | 31 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 094/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

30

2008/C 094/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 094/13 | Közlemény | s3 |

2008/C 094/13

Közlemény

Közlemény

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 94/01)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.2.22. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 778/07 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | País Vasco |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Jogalap | Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,725 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 0,725 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 70 % |
| Időtartam | 2008.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.2.22.

Támogatás száma

N 778/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

País Vasco

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal

Jogalap

Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,725 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 0,725 millió EUR

Támogatás intenzitása

70 %

Időtartam

2008.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/2

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 94/02)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.15. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 117/02 ex N 268/01 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen |
| Jogalap | Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993 |
| Az intézkedés típusa | TSE-vizsgálatok költségeinek átmeneti kompenzációja |
| Célkitűzés | A TSE megelőzése a 2777/2000/EK rendelettel, valamint a 2000/773/EK, a 2000/674/EK és a 2001/8/EK határozattal összhangban. Átmeneti degresszív hozzájárulás a 2001-ben végzett TSE-vizsgálatok költségeihez (100 %–30 %), valamint az elhullott állatokon 2001-ben és azután végzett mintavételezés költségeinek kompenzációja. 2002-ben megszűnt a szarvasmarhafélék BSE-vizsgálatának költségkompenzációja |
| A támogatás formája | A vizsgálatok költségeinek kompenzációja |
| Költségvetés | 2001: mintegy 31 millió EUR
  2002-től: legfeljebb 3,2 millió EUR évente |
| A támogatás intenzitása | 2001. január 1. és 2001. március 31. között: 100 %, 2001. április 1. és 2001. december 31. között: körülbelül 30 %
  2002-től: az elhullott állatokon végzett mintavételezéssel és a minták szállításával járó költségek 100 %-a |
| Időtartam | BSE-vizsgálatok: 2001. január 1.–2001. december 31.
  Az elhullott állatokon végzett mintavételezés és a minták szállítása: 2002-től kezdődően |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság, szarvasmarhafélék tenyésztése |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.15.

A támogatás száma

NN 117/02 ex N 268/01

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen

Jogalap

Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993

Az intézkedés típusa

TSE-vizsgálatok költségeinek átmeneti kompenzációja

Célkitűzés

A TSE megelőzése a 2777/2000/EK rendelettel, valamint a 2000/773/EK, a 2000/674/EK és a 2001/8/EK határozattal összhangban. Átmeneti degresszív hozzájárulás a 2001-ben végzett TSE-vizsgálatok költségeihez (100 %–30 %), valamint az elhullott állatokon 2001-ben és azután végzett mintavételezés költségeinek kompenzációja. 2002-ben megszűnt a szarvasmarhafélék BSE-vizsgálatának költségkompenzációja

A támogatás formája

A vizsgálatok költségeinek kompenzációja

Költségvetés

2001: mintegy 31 millió EUR

2002-től: legfeljebb 3,2 millió EUR évente

A támogatás intenzitása

2001. január 1. és 2001. március 31. között: 100 %, 2001. április 1. és 2001. december 31. között: körülbelül 30 %

2002-től: az elhullott állatokon végzett mintavételezéssel és a minták szállításával járó költségek 100 %-a

Időtartam

BSE-vizsgálatok: 2001. január 1.–2001. december 31.

Az elhullott állatokon végzett mintavételezés és a minták szállítása: 2002-től kezdődően

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság, szarvasmarhafélék tenyésztése

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Egyéb információk

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.11.16. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 18/07 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector |
| Jogalap | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program, egy adójellegű járulék kiigazítása; a jóváhagyásra az N 429/03, N 528/02 és N 700/2000 szám alatt került sor (állatbetegségek megelőzése és felszámolása) |
| Célkitűzés | A támogatási program megváltoztatja a jóváhagyott intézkedéseket az ágazati szereplők arra irányuló kérésének megfelelően, hogy változtassák meg a kutatási és fejlesztési és az állat-egészségügyi alap céljára kiszabott járulék alapját, így biztosítva az illeték baromfiágazaton belüli igazságosabb eloszlását |
| A támogatás formája | Adójellegű járulék, az állatbetegségek megelőzése és felszámolása érdekében nyújtott támogatás |
| Költségvetés | 18 millió EUR. A költségvetés felső határát az állatbetegségek baromfi ágazaton belüli megelőzésével és felszámolásával kapcsolatban felmerülő tényleges költségek határozzák meg. Az adójellegű járulék összege a lehetséges legmagasabb összeg a szükséges intézkedések finanszírozásának lehetővé tétele érdekében; a tényleges költségek és ebből következően a behajtott járulék összege alacsonyabb is lehet |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 100 % |
| Időtartam | A kiigazítás a 2007–2010 közötti időszakra alkalmazandó. Az N 429/03, N 528/02 és N 700/2000 számon bejelentett támogatási programok időtartama nem változik |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság; baromfi és tojás ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.11.16.

A támogatás száma

N 18/07

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector

Jogalap

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I)

Az intézkedés típusa

Támogatási program, egy adójellegű járulék kiigazítása; a jóváhagyásra az N 429/03, N 528/02 és N 700/2000 szám alatt került sor (állatbetegségek megelőzése és felszámolása)

Célkitűzés

A támogatási program megváltoztatja a jóváhagyott intézkedéseket az ágazati szereplők arra irányuló kérésének megfelelően, hogy változtassák meg a kutatási és fejlesztési és az állat-egészségügyi alap céljára kiszabott járulék alapját, így biztosítva az illeték baromfiágazaton belüli igazságosabb eloszlását

A támogatás formája

Adójellegű járulék, az állatbetegségek megelőzése és felszámolása érdekében nyújtott támogatás

Költségvetés

18 millió EUR. A költségvetés felső határát az állatbetegségek baromfi ágazaton belüli megelőzésével és felszámolásával kapcsolatban felmerülő tényleges költségek határozzák meg. Az adójellegű járulék összege a lehetséges legmagasabb összeg a szükséges intézkedések finanszírozásának lehetővé tétele érdekében; a tényleges költségek és ebből következően a behajtott járulék összege alacsonyabb is lehet

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 100 %

Időtartam

A kiigazítás a 2007–2010 közötti időszakra alkalmazandó. Az N 429/03, N 528/02 és N 700/2000 számon bejelentett támogatási programok időtartama nem változik

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság; baromfi és tojás ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.15. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 162/07 |
| Tagállam | Írország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Forest Management Scheme |
| Jogalap | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Támogatás az erdészeti ágazat számára |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | A teljes költségvetés 44,68 millió EUR |
| A támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Érintett gazdasági ágazatok | Erdészet |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.15.

A támogatás száma

N 162/07

Tagállam

Írország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Forest Management Scheme

Jogalap

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Támogatás az erdészeti ágazat számára

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

A teljes költségvetés 44,68 millió EUR

A támogatás intenzitása

—

Időtartam

2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Erdészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Egyéb információk

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.10. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 338/07 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products |
| Jogalap | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Minőségi termékek fejlesztésének ösztönzése |
| A támogatás formája | Szolgáltatások nyújtása kedvezményes feltételekkel |
| Költségvetés | 132 millió GBP (195,4 millió EUR) |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 100 % |
| Időtartam | 2008. április 1-jétől 2014. március 31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.10.

A támogatás száma

N 338/07

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products

Jogalap

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Minőségi termékek fejlesztésének ösztönzése

A támogatás formája

Szolgáltatások nyújtása kedvezményes feltételekkel

Költségvetés

132 millió GBP (195,4 millió EUR)

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 100 %

Időtartam

2008. április 1-jétől 2014. március 31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.19. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 428/07 |
| Tagállam | Litvánia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti |
| Jogalap | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009) |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.19.

A támogatás száma

N 428/07

Tagállam

Litvánia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti

Jogalap

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)

| — | Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458) |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458)

Az intézkedés típusa

Induló támogatás termelői csoportoknak

Célkitűzés

Ágazati fejlesztés

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 22 000 000 LTL

A támogatás intenzitása

A támogatható kiadások 60 %-a

Időtartam

A bizottsági jóváhagyás időpontjától 2013. június 30-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/6

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 94/03)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.19. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 123/07 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten |
| Jogalap | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I) |
| Az intézkedés típusa | Három meghatározott adójellegű illeték kiigazítása (amelyeket az N 451/98 és az N 334/99 számú támogatás keretében már elfogadtak) |
| Célkitűzés | A támogatási intézkedés az ágazat kérésének megfelelően megváltozik; változik a kutatási és fejlesztési, valamint az állat-egészségügyi alap javára kiszabott illeték alapja, hogy a baromfi ágazaton belül kiegyensúlyozottabb legyen az illetékek eloszlása |
| A támogatás formája | Kutatási és fejlesztési projektek közvetlen támogatása, valamint állatbetegségek megelőzéséhez nyújtott kompenzáció; Adójellegű illeték |
| Költségvetés | 4 656 874 EUR |
| A támogatás intenzitása | Maximum 100 % |
| Időtartam | 2007–2013 |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság: baromfi- és tojáságazat, kutatás és fejlesztés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.19.

A támogatás száma

N 123/07

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten

Jogalap

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I)

Az intézkedés típusa

Három meghatározott adójellegű illeték kiigazítása (amelyeket az N 451/98 és az N 334/99 számú támogatás keretében már elfogadtak)

Célkitűzés

A támogatási intézkedés az ágazat kérésének megfelelően megváltozik; változik a kutatási és fejlesztési, valamint az állat-egészségügyi alap javára kiszabott illeték alapja, hogy a baromfi ágazaton belül kiegyensúlyozottabb legyen az illetékek eloszlása

A támogatás formája

Kutatási és fejlesztési projektek közvetlen támogatása, valamint állatbetegségek megelőzéséhez nyújtott kompenzáció; Adójellegű illeték

Költségvetés

4 656 874 EUR

A támogatás intenzitása

Maximum 100 %

Időtartam

2007–2013

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság: baromfi- és tojáságazat, kutatás és fejlesztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.11.14. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 209/07 |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat |
| Jogalap | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Állatjóléti kötelezettségvállalások támogatása a sertéságazatban |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Éves kiadás: 6 000 millió HUF
  Teljes költségvetés: 39 000 millió HUF |
| A támogatás intenzitása | A támogatható költségek (az állatjóléti kötelezettségvállalásokból eredő többletköltségek és jövedelemkiesés) 100 %-a |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| H-1055 Budapest |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.11.14.

A támogatás száma

N 209/07

Tagállam

Magyarország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat

Jogalap

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Állatjóléti kötelezettségvállalások támogatása a sertéságazatban

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Éves kiadás: 6 000 millió HUF

Teljes költségvetés: 39 000 millió HUF

A támogatás intenzitása

A támogatható költségek (az állatjóléti kötelezettségvállalásokból eredő többletköltségek és jövedelemkiesés) 100 %-a

Időtartam

2013.12.31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth Lajos tér 11.

H-1055 Budapest

Egyéb információ

(különösen a tagállam kötelezettségvállalásai és/vagy jelentési kötelezettség a Bizottság felé a végrehajtásról)

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.11. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 488/07 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | England, Scotland, Wales and Northern Ireland |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | TSE testing of sheep and goats fallen stock |
| Jogalap | Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelõzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK módosított európai parlamenti és tanácsi rendelet:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228). |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.11.

A támogatás száma

N 488/07

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

England, Scotland, Wales and Northern Ireland

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

TSE testing of sheep and goats fallen stock

Jogalap

Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelõzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK módosított európai parlamenti és tanácsi rendelet:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228).

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530). |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530).

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117). |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117).

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Állatbetegségek

A támogatás formája

Támogatott szolgáltatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 22,4 millió GBP (körülbelül 32,9 millió EUR)

Tervezett éves költségvetés: 3,2 millió GBP (körülbelül 4,7 millió EUR)

A támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

Meghosszabbítás 2008. március 1-jétől 2014. március 1-jéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.15. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 489/07 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | TSE testing of fallen cattle aged over 24 months |
| Jogalap | Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK többször módosított rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228). |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.15.

A támogatás száma

N 489/07

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

TSE testing of fallen cattle aged over 24 months

Jogalap

Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK többször módosított rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228).

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530). |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530).

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117). |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117).

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Állatbetegségek

A támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 4,26 millió GBP (6,28 millió EUR)

A támogatás intenzitása

A költségek 100 %-áig

Időtartam

Meghosszabbítás 2008. december 31-től 2014. március 1-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.4. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 538/07 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | Niederösterreich |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Jogalap | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A 2007-es természeti csapások által okozott károk ellentételezése |
| A támogatás formája | Szubvenció |
| Költségvetés | Az N 564a/04-es számú támogatásban említettek szerint az éves költségvetés becsült összege 70 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | A támogatható károk 30 %-a, különösen súlyos károk esetében 50 %-a |
| Időtartam | Egyszeri támogatás |
| Érintett gazdasági ágazatok | I. melléklet |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Amt der Niederösterreichischen Landesregierung |
| Gruppe Land- und Forstwirtschaft |
| Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| Landhausplatz 1 |
| A-3109 St. Pölten |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.4.

A támogatás száma

N 538/07

Tagállam

Ausztria

Régió

Niederösterreich

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden

Jogalap

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A 2007-es természeti csapások által okozott károk ellentételezése

A támogatás formája

Szubvenció

Költségvetés

Az N 564a/04-es számú támogatásban említettek szerint az éves költségvetés becsült összege 70 000 EUR

A támogatás intenzitása

A támogatható károk 30 %-a, különösen súlyos károk esetében 50 %-a

Időtartam

Egyszeri támogatás

Érintett gazdasági ágazatok

I. melléklet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Amt der Niederösterreichischen Landesregierung

Gruppe Land- und Forstwirtschaft

Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

A-3109 St. Pölten

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/10

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 94/04)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.3.5. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 232/07 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Valencia |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 50 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 350 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 2007.7.1.-2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | IMPIVA, Región Valencia |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.3.5.

Támogatás száma

N 232/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

Valencia

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 50 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 350 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2007.7.1.-2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

IMPIVA, Región Valencia

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.1.8. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 447/07 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Société Turbomeca |
| Jogalap | Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Visszatérítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 30,5 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 40 % |
| Időtartam | 2007-2011 |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC) |
| 50, rue Henry Farman |
| F-75720 Paris cedex 15 |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.1.8.

Támogatás száma

N 447/07

Tagállam

Franciaország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Société Turbomeca

Jogalap

Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Visszatérítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 30,5 millió EUR

Támogatás intenzitása

40 %

Időtartam

2007-2011

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC)

50, rue Henry Farman

F-75720 Paris cedex 15

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.1.31. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 474/07 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES |
| Jogalap | Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,1 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 0,5 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 2011.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | — |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | NWO |
| Postbus 93138 |
| 2509 AC Den Haag |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.1.31.

Támogatás száma

N 474/07

Tagállam

Hollandia

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES

Jogalap

Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,1 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 0,5 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2011.12.31-ig

Gazdasági ágazat

—

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

NWO

Postbus 93138

2509 AC Den Haag

Nederland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/12

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 94/05)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.1.24. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 105/02 ex N 579/01 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal |
| Jogalap | Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet |
| Az intézkedés típusa | Kompenzáció: átmeneti és degresszív támogatás az állati termékek és vágóhídi hulladékok szállításával, tárolásával és megsemmisítésével kapcsolatos költségekre |
| Célkitűzés | A TSE megelőzése; kompenzációt fizettek a kergemarhakór (BSE) miatt egyszerre értéktelenné vált állati termékekre (állati tetemek és vágóhídi hulladékok) |
| A támogatás formája | A megsemmisítés költségeinek kompenzációja |
| Költségvetés | 2001-ben: 97,4 millió EUR
  2002-ben: 26,9 millió EUR
  2003-ban: 15,4 millió EUR
  2004-ben: 18,58 millió EUR
  2005-ben: 17,5 millió EUR
  2005 után: évente legfeljebb 20 millió EUR |
| A támogatás intenzitása | 2001–2002: 100 % az állati tetemek és vágóhídi hulladékok szállítására és ártalmatlanítására
  a 2002. és a 2003. évben: legfeljebb 30 % az állati tetemek szállítására és legfeljebb 80 % az állati tetemek ártalmatlanítására
  2004-től: legfeljebb 30 % az állati tetemek szállítására és legfeljebb 75 % az állatok tetemeinek ártalmatlanítására |
| Időtartam | 2001-től: változó jellegű és mértékű kompenzáció |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság, szarvasmarha-ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.1.24.

A támogatás száma

NN 105/02 ex N 579/01

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal

Jogalap

Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet

Az intézkedés típusa

Kompenzáció: átmeneti és degresszív támogatás az állati termékek és vágóhídi hulladékok szállításával, tárolásával és megsemmisítésével kapcsolatos költségekre

Célkitűzés

A TSE megelőzése; kompenzációt fizettek a kergemarhakór (BSE) miatt egyszerre értéktelenné vált állati termékekre (állati tetemek és vágóhídi hulladékok)

A támogatás formája

A megsemmisítés költségeinek kompenzációja

Költségvetés

2001-ben: 97,4 millió EUR

2002-ben: 26,9 millió EUR

2003-ban: 15,4 millió EUR

2004-ben: 18,58 millió EUR

2005-ben: 17,5 millió EUR

2005 után: évente legfeljebb 20 millió EUR

A támogatás intenzitása

2001–2002: 100 % az állati tetemek és vágóhídi hulladékok szállítására és ártalmatlanítására

a 2002. és a 2003. évben: legfeljebb 30 % az állati tetemek szállítására és legfeljebb 80 % az állati tetemek ártalmatlanítására

2004-től: legfeljebb 30 % az állati tetemek szállítására és legfeljebb 75 % az állatok tetemeinek ártalmatlanítására

Időtartam

2001-től: változó jellegű és mértékű kompenzáció

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság, szarvasmarha-ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.29. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 46/07 ex N 391/07 |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland
  Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk |
| Jogalap | Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie |
| Az intézkedés típusa | Egyszeri intézkedés, beruházás, környezetvédelmi intézkedés |
| Célkitűzés | Környezetvédelmi intézkedés, energiahatékonyság |
| A támogatás formája | Egyszeri intézkedés |
| Költségvetés | 300 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | Az összes beruházási költség 5,9 %-a. A támogatási intézkedés a beruházás összesen 34,6 %-át fedezi |
| Időtartam | 2006.6.1.-2009.1.1. |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság – környezetvédelem és energia |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Province of South-Holland |
| Zuid-Hollandplein 1 |
| 2509 LP The Hague |
| Nederland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.29.

A támogatás száma

NN 46/07 ex N 391/07

Tagállam

Hollandia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland

Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk

Jogalap

Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie

Az intézkedés típusa

Egyszeri intézkedés, beruházás, környezetvédelmi intézkedés

Célkitűzés

Környezetvédelmi intézkedés, energiahatékonyság

A támogatás formája

Egyszeri intézkedés

Költségvetés

300 000 EUR

A támogatás intenzitása

Az összes beruházási költség 5,9 %-a. A támogatási intézkedés a beruházás összesen 34,6 %-át fedezi

Időtartam

2006.6.1.-2009.1.1.

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság – környezetvédelem és energia

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Province of South-Holland

Zuid-Hollandplein 1

2509 LP The Hague

Nederland

Egyéb információ

Kapcsolódik az N 101/04 és az N 246/05 számú támogatásokhoz

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.29. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 535/07 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Campania |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | A mezőgazdasági terményeket és infrastruktúrát a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében ért károk ellentételezése |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Lásd az NN 54/A/04 sz. jóváhagyott támogatási rendszer |
| A támogatás intenzitása | A károk 100 %-áig |
| Időtartam | A Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.29.

A támogatás száma

N 535/07

Tagállam

Olaszország

Régió

Campania

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

A mezőgazdasági terményeket és infrastruktúrát a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében ért károk ellentételezése

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Lásd az NN 54/A/04 sz. jóváhagyott támogatási rendszer

A támogatás intenzitása

A károk 100 %-áig

Időtartam

A Bizottság által jóváhagyott támogatási rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedés

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Egyéb információ

A támogatási rendszer alkalmazására vonatkozó intézkedést a Bizottság az NN 54/A/04 számú állami támogatás keretében jóváhagyta (a Bizottság C(2005) 1622 végleges jelzésű, 2005. június 7-i levele)

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.12.4. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 620/07 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Lombardia |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk enyhítése |
| A támogatás formája | Támogatás |
| Költségvetés | Lásd az NN 54/A/04 dokumentumot |
| A támogatás intenzitása | A károk 100 %-áig |
| Időtartam | A kifizetések teljesítéséig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.12.4.

A támogatás száma

N 620/07

Tagállam

Olaszország

Régió

Lombardia

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk enyhítése

A támogatás formája

Támogatás

Költségvetés

Lásd az NN 54/A/04 dokumentumot

A támogatás intenzitása

A károk 100 %-áig

Időtartam

A kifizetések teljesítéséig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.19. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 689/07 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Veneto |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza) |
| Jogalap | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kedvezőtlen időjárási viszonyok |
| A támogatás formája | Támogatások |
| Költségvetés | Lásd az NN 54/A/04 sz. program dokumentációja |
| A támogatás intenzitása | 100 %-ig |
| Időtartam | A kifizetések teljesítéséig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.19.

A támogatás száma

N 689/07

Tagállam

Olaszország

Régió

Veneto

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza)

Jogalap

Decreto legislativo n. 102/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kedvezőtlen időjárási viszonyok

A támogatás formája

Támogatások

Költségvetés

Lásd az NN 54/A/04 sz. program dokumentációja

A támogatás intenzitása

100 %-ig

Időtartam

A kifizetések teljesítéséig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/16

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. április 15.

(2008/C 94/06)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5828 |
| JPY | Japán yen | 159,87 |
| DKK | Dán korona | 7,4594 |
| GBP | Angol font | 0,8049 |
| SEK | Svéd korona | 9,419 |
| CHF | Svájci frank | 1,5817 |
| ISK | Izlandi korona | 117,6 |
| NOK | Norvég korona | 7,9105 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,819 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 252,17 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6971 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,4103 |
| RON | Román lej | 3,6213 |
| SKK | Szlovák korona | 32,334 |
| TRY | Török líra | 2,0828 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7121 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6168 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,3355 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0184 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1471 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 564,6 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,538 |
| CNY | Kínai renminbi | 11,0677 |
| HRK | Horvát kuna | 7,262 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 553,85 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0151 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 66,003 |
| RUB | Orosz rubel | 37,136 |
| THB | Thaiföldi baht | 50,009 |
| BRL | Brazil real | 2,6635 |
| MXN | Mexikói peso | 16,5545 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5828

JPY

Japán yen

159,87

DKK

Dán korona

7,4594

GBP

Angol font

0,8049

SEK

Svéd korona

9,419

CHF

Svájci frank

1,5817

ISK

Izlandi korona

117,6

NOK

Norvég korona

7,9105

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,819

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

252,17

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6971

PLN

Lengyel zloty

3,4103

RON

Román lej

3,6213

SKK

Szlovák korona

32,334

TRY

Török líra

2,0828

AUD

Ausztrál dollár

1,7121

CAD

Kanadai dollár

1,6168

HKD

Hongkongi dollár

12,3355

NZD

Új-zélandi dollár

2,0184

SGD

Szingapúri dollár

2,1471

KRW

Dél-Koreai won

1 564,6

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,538

CNY

Kínai renminbi

11,0677

HRK

Horvát kuna

7,262

IDR

Indonéz rúpia

14 553,85

MYR

Maláj ringgit

5,0151

PHP

Fülöp-szigeteki peso

66,003

RUB

Orosz rubel

37,136

THB

Thaiföldi baht

50,009

BRL

Brazil real

2,6635

MXN

Mexikói peso

16,5545

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/17

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. szeptember 17-i ülésén a COMP/M.3333 – Sony/BMG üggyel kapcsolatos határozattervezetre vonatkozóan megfogalmazott véleménye

Előadó: Dánia

(2008/C 94/07)

| 1. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 4064/89/EGK összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a 4064/89/EGK összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet az említett rendelet meghatározása szerint közösségi léptékű. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet az említett rendelet meghatározása szerint közösségi léptékű.

| 3. | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy ezen ügyben a vonatkozó termékpiacok a következők:






  a) | a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piaca; |
| --- | --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy ezen ügyben a vonatkozó termékpiacok a következők:

a)

a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piaca;

| b) | a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek engedélyezett forgalmazásának piaca, amelyet tovább lehetne osztani online és mobil digitális zenére. |
| --- | --- |

b)

a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek engedélyezett forgalmazásának piaca, amelyet tovább lehetne osztani online és mobil digitális zenére.

A tanácsadó bizottság kisebb része nem ért egyet a 3a. ponttal.

| 4. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piaca az adott országra terjed ki. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piaca az adott országra terjed ki.

| 5. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek piaca az adott országra terjed ki. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek piaca az adott országra terjed ki.

| 6. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan egyedüli erőfölény kialakulásához, amely a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan egyedüli erőfölény kialakulásához, amely a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban.

| 7. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan egyedüli erőfölény kialakulásához, amely a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan egyedüli erőfölény kialakulásához, amely a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban.

| 8. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan közös erőfölény megerősödéséhez vagy kialakulásához, amely a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan közös erőfölény megerősödéséhez vagy kialakulásához, amely a fizikailag rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban.

| 9. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan közös erőfölény megerősödéséhez vagy kialakulásához, amely a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódás nem vezet olyan közös erőfölény megerősödéséhez vagy kialakulásához, amely a digitális formátumban rögzített zenei hangfelvételek piacán jelentősen akadályozná a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak tekintélyes részén, valamint bármelyik EGT-országban.

| 10. | A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

10.

A tanácsadó bizottság tagjai egyetértenek a Bizottsággal abban, hogy a javasolt összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

| 11. | A tanácsadó bizottság azon a véleményen van, hogy a Bizottság megfelelőképpen figyelembe vette az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága által az Impala ügyben tett megállapításokat. |
| --- | --- |

11.

A tanácsadó bizottság azon a véleményen van, hogy a Bizottság megfelelőképpen figyelembe vette az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága által az Impala ügyben tett megállapításokat.

| 12. | A tanácsadó bizottság tagjai javasolják, hogy a bizottság véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé. |
| --- | --- |

12.

A tanácsadó bizottság tagjai javasolják, hogy a bizottság véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé.

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/18

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.3333 – Sony/BMG ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2008/C 94/08)

2004. január 9-én a Bizottság bejelentést kapott a Bertelsmann AG és a Sony Corporation of America által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek a 4064/89/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Sony BMG zenei társulás felett.

2004. július 19-én a Bizottság az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította. 2004. július 13-án a meghallgató tisztviselő zárójelentésében megállapította, hogy az eljárás minden résztvevőjének meghallgatáshoz való jogát tiszteletben tartották (1).

Ezt követően, az Independent Music Publisher és a Labels Association (IMPALA) megsemmisítési keresetére hivatkozva az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága 2006. július 13-án megsemmisítette a bizottsági határozatot.

2007. január 31-én a Bizottsághoz megérkezett az eredeti értesítés frissített változata, amely tartalmazta a szükséges információkat és adatokat ahhoz, hogy a bejelentett ügyletet az akkori piaci feltételek fényében lehessen értékelni. A frissített értesítésben szerepel a Sony BMG zenei társulás létrehozása, amelynek folyamata a Bizottság 2004. július 19-i engedélyező határozatát követően zárult le.

A bejelentés frissített változatának vizsgálata után a Bizottság arra következtetésre jutott, hogy a bejelentett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozik, és komoly kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A Bizottság ezért 2007. március 1-jén úgy határozott, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően eljárást kezdeményez.

Az eljárást az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján a 2007. március 22-től2007. június 26-ig tartó időszakra felfüggesztették, mivel a felek nem tettek teljes körűen eleget az információkérésnek.

2007. március 15-én, május 8-án és augusztus 3-án a felek kérésre betekinthettek a harmadik felek által az ügyirathoz szolgáltatott, kulcsfontosságú dokumentumokba, összhangban a Versenypolitikai Főigazgatóság „Az EK összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlata” című dokumentummal.

Ezenfelül az IMPALA, mint független zenei vállalatokat képviselő harmadik fél, kérésre megkapta a 6. cikk (1) bekezdés c) pontja szerinti határozat és a felek által a későbbiekben benyújtott észrevételek nem bizalmas változatát, valamint az ügyben a felek által benyújtott egyéb kulcsfontosságú dokumentumokat, nevezetesen az IMPALA beadványaira vonatkozó észrevételeiket.

A Bizottság szolgálatai a piac alapos elemzését követően arra a következtetésre jutottak, hogy a tervezett ügylet nem akadályozná lényegesen a közös piacon vagy annak jelentős részén a hatékony versenyt, és így összeegyeztethető a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Ennek megfelelően az ügyben nem küldtek a feleknek kifogásközlést.

A meghallgató tisztviselőnek sem a felek, sem harmadik fél nem nyújtott be kérdést vagy észrevételeket. Az ügy kapcsán a meghallgatási joggal kapcsolatban nincs szükség különleges észrevételek megtételére.

Brüsszel, 2007. szeptember 25.

Karen WILLIAMS

---

(1)  HL C 52., 2005.3.2., 5. o.

1

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/19

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2007. október 3.)

az összefonódás közös piaccal, valamint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének kinyilvánításáról

(Ügyszám COMP/M.3333 – Sony/BMG)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 94/09)

A Bizottság 2007. október 3-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet, és különösen e rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében határozatot fogadott el egy összefonódási ügyben
   (1)
  . A határozat teljes szövegének bizalmas adatokat nem tartalmazó változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   A FELEK ÉS AZ ÖSSZEFONÓDÁS

| 1. | A Sony tevékenységi köre világszerte a zenei anyagok felvételét és zeneműkiadást, az ipari és fogyasztói elektronikát, valamint a szórakoztatóipart foglalja magában. A Bertelsmann nemzetközi médiavállalat, amely a zenei anyagok felvétele, a TV- és rádióműsorok készítése és sugárzása, a könyv-, magazin- és lapkiadás, a sajtó- és médiaszolgáltatások, valamint a könyv- és zenei klubok terén tevékenykedik. |
| --- | --- |

1.

A Sony tevékenységi köre világszerte a zenei anyagok felvételét és zeneműkiadást, az ipari és fogyasztói elektronikát, valamint a szórakoztatóipart foglalja magában. A Bertelsmann nemzetközi médiavállalat, amely a zenei anyagok felvétele, a TV- és rádióműsorok készítése és sugárzása, a könyv-, magazin- és lapkiadás, a sajtó- és médiaszolgáltatások, valamint a könyv- és zenei klubok terén tevékenykedik.

| 2. | Az ismételten bejelentett összefonódás a Sony BMG zenei hanghordozó közös vállalkozás létrehozását tartalmazza, amelynek folyamata a Bizottság 2004. július 19-i engedélyező határozatát követően zárult le. E világszerte működő zenei hanghordozó-üzlethez a Bertelsmann a 100 %-os tulajdonában lévő Bertelsmann Media Group (a továbbiakban: BMG) leányvállalattal járult hozzá, a Sony pedig a – Japán kivételével – világszerte működő, a Sony Music Entertainment által üzemeltetett zenei hanghordozó üzletággal. |
| --- | --- |

2.

Az ismételten bejelentett összefonódás a Sony BMG zenei hanghordozó közös vállalkozás létrehozását tartalmazza, amelynek folyamata a Bizottság 2004. július 19-i engedélyező határozatát követően zárult le. E világszerte működő zenei hanghordozó-üzlethez a Bertelsmann a 100 %-os tulajdonában lévő Bertelsmann Media Group (a továbbiakban: BMG) leányvállalattal járult hozzá, a Sony pedig a – Japán kivételével – világszerte működő, a Sony Music Entertainment által üzemeltetett zenei hanghordozó üzletággal.

II.   ELJÁRÁS

| 3. | 2004. január 9-én a Bizottság a 4064/89/EGK rendelet 4. cikke szerinti bejelentést kapott a tervezett Sony/BMG zenei hanghordozó közös vállalkozásról. 2004. július 19-én a Bizottság az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek ítélte. A Bertelsmann és a Sony most közös ellenőrzést gyakorol a teljes feladatkört ellátó közös vállalkozásként működő Sony BMG felett. A bejelentést tevő felek szerint az összefonódást fokozatosan hajtották végre és az 2006-ban fejeződött be. |
| --- | --- |

3.

2004. január 9-én a Bizottság a 4064/89/EGK rendelet 4. cikke szerinti bejelentést kapott a tervezett Sony/BMG zenei hanghordozó közös vállalkozásról. 2004. július 19-én a Bizottság az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek ítélte. A Bertelsmann és a Sony most közös ellenőrzést gyakorol a teljes feladatkört ellátó közös vállalkozásként működő Sony BMG felett. A bejelentést tevő felek szerint az összefonódást fokozatosan hajtották végre és az 2006-ban fejeződött be.

| 4. | 2006. július 13-án az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága megsemmisítette a Bizottság határozatát (2). 2007. január 31-én a Bizottság megkapta az eredeti bejelentés frissítését. 2007. március 1-jén, a bejelentés vizsgálata után a Bizottság arra következtetésre jutott, hogy a bejelentett ügylet a 4064/89/EGK rendelet hatálya alá tartozik, és komoly kételyek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. |
| --- | --- |

4.

2006. július 13-án az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága megsemmisítette a Bizottság határozatát (2). 2007. január 31-én a Bizottság megkapta az eredeti bejelentés frissítését. 2007. március 1-jén, a bejelentés vizsgálata után a Bizottság arra következtetésre jutott, hogy a bejelentett ügylet a 4064/89/EGK rendelet hatálya alá tartozik, és komoly kételyek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

| 5. | 2007. március 22-i határozatában a Bizottság a 4064/89/EGK rendelet 11. cikke (5) bekezdésének értelmében kiegészítő információkat kért a bejelentést tevő felektől. A felek 2007. június 26-án benyújtották a kért adatokat és ezzel újraindították a II. szakasz menetrendjét. |
| --- | --- |

5.

2007. március 22-i határozatában a Bizottság a 4064/89/EGK rendelet 11. cikke (5) bekezdésének értelmében kiegészítő információkat kért a bejelentést tevő felektől. A felek 2007. június 26-án benyújtották a kért adatokat és ezzel újraindították a II. szakasz menetrendjét.

III.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

| 6. | Mindkét fél az előadóművészek felfedezése és felépítése (úgynevezett A&R, művész és repertoár), valamint a zenei hanghordozók ezt követő marketingje és értékesítése terén tevékenykedik. A Sony BMG nem folytat kapcsolódó tevékenységeket, mint például zeneműkiadás, gyártás és terjesztés. A Sony és a BMG tevékenységei e területen az anyavállalat tevékenységi körében maradtak vagy értékesítették őket. |
| --- | --- |

6.

Mindkét fél az előadóművészek felfedezése és felépítése (úgynevezett A&R, művész és repertoár), valamint a zenei hanghordozók ezt követő marketingje és értékesítése terén tevékenykedik. A Sony BMG nem folytat kapcsolódó tevékenységeket, mint például zeneműkiadás, gyártás és terjesztés. A Sony és a BMG tevékenységei e területen az anyavállalat tevékenységi körében maradtak vagy értékesítették őket.

1.   Fizikai zenei hanghordozók

| 7. | A bejelentést tevő felek valamennyi zene esetében a zenei hanghordozók piacát tekintik érintett termékpiacnak (azaz az előadóművészek felfedezését és fejlődését, valamint a zenei adathordozók értékesítés-ösztönzését, marketingjét és értékesítését). Nem látják értelmét a piac kategóriák szerinti további bontásának (nemzetközi pop, helyi pop, klasszikus zene és válogatások). |
| --- | --- |

7.

A bejelentést tevő felek valamennyi zene esetében a zenei hanghordozók piacát tekintik érintett termékpiacnak (azaz az előadóművészek felfedezését és fejlődését, valamint a zenei adathordozók értékesítés-ösztönzését, marketingjét és értékesítését). Nem látják értelmét a piac kategóriák szerinti további bontásának (nemzetközi pop, helyi pop, klasszikus zene és válogatások).

| 8. | Kereslet oldali szempontból nézve a végső fogyasztók vásárlási döntése számos kritériumon alapul, többek között a következőkön: zenei műfaj, nemzetközi vagy nemzeti, új kiadás vagy back catalogue, egy előadó vagy válogatás, kislemez vagy album, valamint azon, hogy a kiadott zenei hanghordozó értékesítés-ösztönzési kampány részese-e. Ami a kínálati oldalt illeti, a zenei kiadóvállalatok különböző műfajok széles skálájában szerződhetnek előadóművészekkel és értékesíthetnek lemezeket. Egyes független kiadók viszont meghatározott specifikus műfajokra specializálódnak. A piacvizsgálatok szerint a különböző zenei standardoknak és befolyásoknak kitett, széles piac együttesen magában foglal minden stílust és műfajt. A legtöbb hanglemezbolt a zenék széles skáláját kínálja. Ezenfelül az egyes kategóriák és műfajok világos és következetes meghatározása bonyolult, mivel sok a hasonlóság közöttük (producerek, értékesítési piacok, fogyasztók, szerződéskötési mechanizmusok) – ez azt jelzi, hogy nem fontos megkülönböztetni egymástól a különböző piacokat. A válogatásokat illetően az általános vélemény az, hogy keresleti oldalról nézve különálló piacot képeznek, bár e kérdésben az eladók (zenei kiadóvállalatok) megosztottak. E megfontolásokra alapozva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fizikai zenei hanghordozók érintett termékpiaca magában foglalja az összes fizikai CD-albumot, függetlenül azok műfajától, illetve azok válogatás/egyedi előadó státuszától. |
| --- | --- |

8.

Kereslet oldali szempontból nézve a végső fogyasztók vásárlási döntése számos kritériumon alapul, többek között a következőkön: zenei műfaj, nemzetközi vagy nemzeti, új kiadás vagy back catalogue, egy előadó vagy válogatás, kislemez vagy album, valamint azon, hogy a kiadott zenei hanghordozó értékesítés-ösztönzési kampány részese-e. Ami a kínálati oldalt illeti, a zenei kiadóvállalatok különböző műfajok széles skálájában szerződhetnek előadóművészekkel és értékesíthetnek lemezeket. Egyes független kiadók viszont meghatározott specifikus műfajokra specializálódnak. A piacvizsgálatok szerint a különböző zenei standardoknak és befolyásoknak kitett, széles piac együttesen magában foglal minden stílust és műfajt. A legtöbb hanglemezbolt a zenék széles skáláját kínálja. Ezenfelül az egyes kategóriák és műfajok világos és következetes meghatározása bonyolult, mivel sok a hasonlóság közöttük (producerek, értékesítési piacok, fogyasztók, szerződéskötési mechanizmusok) – ez azt jelzi, hogy nem fontos megkülönböztetni egymástól a különböző piacokat. A válogatásokat illetően az általános vélemény az, hogy keresleti oldalról nézve különálló piacot képeznek, bár e kérdésben az eladók (zenei kiadóvállalatok) megosztottak. E megfontolásokra alapozva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fizikai zenei hanghordozók érintett termékpiaca magában foglalja az összes fizikai CD-albumot, függetlenül azok műfajától, illetve azok válogatás/egyedi előadó státuszától.

2.   Digitális formátumú zenei felvételek

| 9. | A digitális zenét különböző formában – beleértve a zeneszámok, albumok és a master tone-ok letöltését, az előfizetési szolgáltatásokat és a streaminget –, az interneten keresztül online módon, vagy a mobiltelefon-hálózatokon keresztül juttatják el a fogyasztókhoz. Mivel a Sony BMG elsősorban a nagykereskedelmi piacon tevékenykedik – katalógusának engedélyezése a digitális zenét szolgáltatók számára –, az érintett piac a digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek nagykereskedelmi piaca. |
| --- | --- |

9.

A digitális zenét különböző formában – beleértve a zeneszámok, albumok és a master tone-ok letöltését, az előfizetési szolgáltatásokat és a streaminget –, az interneten keresztül online módon, vagy a mobiltelefon-hálózatokon keresztül juttatják el a fogyasztókhoz. Mivel a Sony BMG elsősorban a nagykereskedelmi piacon tevékenykedik – katalógusának engedélyezése a digitális zenét szolgáltatók számára –, az érintett piac a digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek nagykereskedelmi piaca.

| 10. | Akárcsak korábbi határozataiban, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a zene online kínálatának, ide értve a streaminget és a zeneletöltést is, kialakulóban lévő, önálló piaca van. Bár a digitális zenét szolgáltatók bizonyos mértékig versenyeznek a zene fizikai értékesítésével, a piacvizsgálatok eredményei arra utalnak, hogy a fizikai piac valószínűleg csak részben helyettesíthető digitális értékesítéssel. A végső fogyasztó szemszögéből nézve ezért a digitális zene inkább a fizikai zene kiegészítő, mintsem helyettesítő termékének tekinthető. A kínálati oldalról nézve a digitális zeneszolgáltatás szerkezete a szervezet tekintetében különbözik a fizikai kiskereskedelemtől, mivel a főbb zenei kiadóvállalatok különálló részlegeket hoztak létre a fizikai és a digitális zene számára annak érdekében, hogy figyelembe vehessék a digitális zene és a fizikai piac eltérő értékláncait. A digitális zeneszolgáltatók között megállapodott technikai és kereskedelmi feltételek is különböznek a fizikai piacon érvényes feltételektől. Ezenfelül a digitális piac marketing- és költségstruktúrája jelentősen eltér a fizikai piacétól. Ezért arra következtethetünk, hogy a digitális (online/mobiltelefon-hálózaton közvetített) zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek nagykereskedelmi piaca különálló, a fizikai zenei hangfelvételek nagykereskedelmi piacától elkülönülő piacot alkot. A Bizottság nyitva hagyta annak eldöntését, hogy a mobilhálózaton közvetített zene az online zenétől elkülönülő termékpiacot képez-e a kereslet – különösen a végső fogyasztók szintjén jelentkező – korlátozott helyettesíthetősége miatt. |
| --- | --- |

10.

Akárcsak korábbi határozataiban, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a zene online kínálatának, ide értve a streaminget és a zeneletöltést is, kialakulóban lévő, önálló piaca van. Bár a digitális zenét szolgáltatók bizonyos mértékig versenyeznek a zene fizikai értékesítésével, a piacvizsgálatok eredményei arra utalnak, hogy a fizikai piac valószínűleg csak részben helyettesíthető digitális értékesítéssel. A végső fogyasztó szemszögéből nézve ezért a digitális zene inkább a fizikai zene kiegészítő, mintsem helyettesítő termékének tekinthető. A kínálati oldalról nézve a digitális zeneszolgáltatás szerkezete a szervezet tekintetében különbözik a fizikai kiskereskedelemtől, mivel a főbb zenei kiadóvállalatok különálló részlegeket hoztak létre a fizikai és a digitális zene számára annak érdekében, hogy figyelembe vehessék a digitális zene és a fizikai piac eltérő értékláncait. A digitális zeneszolgáltatók között megállapodott technikai és kereskedelmi feltételek is különböznek a fizikai piacon érvényes feltételektől. Ezenfelül a digitális piac marketing- és költségstruktúrája jelentősen eltér a fizikai piacétól. Ezért arra következtethetünk, hogy a digitális (online/mobiltelefon-hálózaton közvetített) zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek nagykereskedelmi piaca különálló, a fizikai zenei hangfelvételek nagykereskedelmi piacától elkülönülő piacot alkot. A Bizottság nyitva hagyta annak eldöntését, hogy a mobilhálózaton közvetített zene az online zenétől elkülönülő termékpiacot képez-e a kereslet – különösen a végső fogyasztók szintjén jelentkező – korlátozott helyettesíthetősége miatt.

IV.   AZ ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIACOK

1.   Fizikai zenei hanghordozók

| 11. | A bejelentést tevő felek szerint a zenei hanghordozók piaca nemzeti, mivel a zenei hanghordozók ármeghatározása (az árengedményeket is beleértve) és értékesítése túlnyomórészt országspecifikusan történik. Ezenfelül valamennyi tagállamban igen erős a kereslet a helyi előadóművészek iránt, az új előadóművészek felfedezése és fejlődése pedig bizonyos mértékig helyi üzlet. A felek arra is rámutatnak, hogy csupán néhány nagyobb fogyasztó van jelen a nemzetközi piacon, a marketingre elsősorban országos szinten kerül sor és az egyes zenei kiadóvállalatok részesedése tagállamonként eltérő. Továbbá számos független zenei kiadó csak egy vagy néhány tagállamban van jelen. |
| --- | --- |

11.

A bejelentést tevő felek szerint a zenei hanghordozók piaca nemzeti, mivel a zenei hanghordozók ármeghatározása (az árengedményeket is beleértve) és értékesítése túlnyomórészt országspecifikusan történik. Ezenfelül valamennyi tagállamban igen erős a kereslet a helyi előadóművészek iránt, az új előadóművészek felfedezése és fejlődése pedig bizonyos mértékig helyi üzlet. A felek arra is rámutatnak, hogy csupán néhány nagyobb fogyasztó van jelen a nemzetközi piacon, a marketingre elsősorban országos szinten kerül sor és az egyes zenei kiadóvállalatok részesedése tagállamonként eltérő. Továbbá számos független zenei kiadó csak egy vagy néhány tagállamban van jelen.

| 12. | Akárcsak korábbi határozataiban, a Bizottság ezúttal is úgy találta, hogy az érintett földrajzi piac nemzeti és nemzetközi jellemzőkkel egyaránt rendelkezik. A piacvizsgálatok eredményei továbbra is a nemzeti piacok irányába mutatnak. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a nemzeti repertoár (azaz a nem anglo-amerikai kínálat) tipikusan csak az adott előadóművészek hazájában, vagy az egy nyelvet beszélő országokban vonz szélesebb közönséget, az árképzés (ahogy azt a bejelentést tevő felek is jelezték) országonként különböző, a marketinget pedig országszinten folytatják. E megállapításokra alapozva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fizikai zenei hanghordozók érintett földrajzi piaca nemzeti piac. |
| --- | --- |

12.

Akárcsak korábbi határozataiban, a Bizottság ezúttal is úgy találta, hogy az érintett földrajzi piac nemzeti és nemzetközi jellemzőkkel egyaránt rendelkezik. A piacvizsgálatok eredményei továbbra is a nemzeti piacok irányába mutatnak. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a nemzeti repertoár (azaz a nem anglo-amerikai kínálat) tipikusan csak az adott előadóművészek hazájában, vagy az egy nyelvet beszélő országokban vonz szélesebb közönséget, az árképzés (ahogy azt a bejelentést tevő felek is jelezték) országonként különböző, a marketinget pedig országszinten folytatják. E megállapításokra alapozva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fizikai zenei hanghordozók érintett földrajzi piaca nemzeti piac.

2.   Digitális formátumú zenei felvételek

| 13. | A zene digitális terjesztésének földrajzi kiterjedését nagyobbnak tekintik a nemzeti piacnál, mivel az internet nem ismer határokat és lehetővé teszi, hogy a zene „bárhol és bármikor” elérhető legyen a fogyasztók számára. Mindazonáltal a piacvizsgálatok – a 2004. évi határozattal összhangban – arra utalnak, hogy a piac továbbra is nemzeti kiterjedésű. Nagykereskedelmi szinten a zenei kiadóvállalatok többnyire egy adott (nemzeti) területen való használatra nyújtanak engedélyeket az online zeneszolgáltatóknak. Kiskereskedelmi szinten a piacvizsgálat különbségeket jelzett az érintett tagállamok között a digitális piac szerkezete, kereslete, alakulása és dinamizmusa tekintetében, ami a piacok nemzeti voltára vonatkozó megállapításokat támasztja alá. A digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek piaca ezért kiterjedése vonatkozásában nemzetinek tekinthető. |
| --- | --- |

13.

A zene digitális terjesztésének földrajzi kiterjedését nagyobbnak tekintik a nemzeti piacnál, mivel az internet nem ismer határokat és lehetővé teszi, hogy a zene „bárhol és bármikor” elérhető legyen a fogyasztók számára. Mindazonáltal a piacvizsgálatok – a 2004. évi határozattal összhangban – arra utalnak, hogy a piac továbbra is nemzeti kiterjedésű. Nagykereskedelmi szinten a zenei kiadóvállalatok többnyire egy adott (nemzeti) területen való használatra nyújtanak engedélyeket az online zeneszolgáltatóknak. Kiskereskedelmi szinten a piacvizsgálat különbségeket jelzett az érintett tagállamok között a digitális piac szerkezete, kereslete, alakulása és dinamizmusa tekintetében, ami a piacok nemzeti voltára vonatkozó megállapításokat támasztja alá. A digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek piaca ezért kiterjedése vonatkozásában nemzetinek tekinthető.

V.   ÉRTÉKELÉS

1.   Digitális formátumú zenei felvételek piaca

1.1.   A koordinálatlan hatások hiánya

| 14. | Bár a zenei hanghordozók piaca már a 2004-es összefonódás előtt is koncentrált volt, a Sony BMG piaci részesedése továbbra sem éri el azt a szintet, amely általában véve bármely nemzeti piacon kizárólagos domináns pozíciót eredményezőnek tekinthető. Emellett az összefonódás nem vezetett versenyjogi problémákhoz a digitális zenék kiskereskedőinek, a hordozható zenelejátszók gyártóinak, valamint a független zenei kiadóvállalatok piaci kizárása tekintetében. A digitális piac különösen a független zenei kiadók vonatkozásában tekinthető lehetőségnek arra, hogy a keresletet a hagyományos terjesztési csatornák és kiskereskedők igénybevétele nélkül érjék el. |
| --- | --- |

14.

Bár a zenei hanghordozók piaca már a 2004-es összefonódás előtt is koncentrált volt, a Sony BMG piaci részesedése továbbra sem éri el azt a szintet, amely általában véve bármely nemzeti piacon kizárólagos domináns pozíciót eredményezőnek tekinthető. Emellett az összefonódás nem vezetett versenyjogi problémákhoz a digitális zenék kiskereskedőinek, a hordozható zenelejátszók gyártóinak, valamint a független zenei kiadóvállalatok piaci kizárása tekintetében. A digitális piac különösen a független zenei kiadók vonatkozásában tekinthető lehetőségnek arra, hogy a keresletet a hagyományos terjesztési csatornák és kiskereskedők igénybevétele nélkül érjék el.

1.2.   Nincs bizonyíték együttes erőfölény kialakítására vagy erősítésére a zene digitális terjesztésének piacán

| 15. | A piacvizsgálat annak megállapítására összpontosított, hogy az összefonódás együttes erőfölény kialakítását vagy erősítését eredményezte-e a digitális zeneszolgáltatóknak nyújtott engedélyek nagykereskedelmi piacán. Mivel az online/mobilhálózaton keresztüli zeneszolgáltatóknak minden nagyobb zenei kiadó engedélyére szükségük van ahhoz, hogy a lehető legteljesebb kínálatot tudják nyújtani, a vizsgált kérdés az, hogy egy eleve koncentrált piacon a Sony BMG összefonódás tekinthető-e úgy, mint a fő szereplőknek a digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek nagykereskedelmi piacán való együttes erőfölényét lehetővé tévő vagy azt jelentősen megkönnyítő ügylet. |
| --- | --- |

15.

A piacvizsgálat annak megállapítására összpontosított, hogy az összefonódás együttes erőfölény kialakítását vagy erősítését eredményezte-e a digitális zeneszolgáltatóknak nyújtott engedélyek nagykereskedelmi piacán. Mivel az online/mobilhálózaton keresztüli zeneszolgáltatóknak minden nagyobb zenei kiadó engedélyére szükségük van ahhoz, hogy a lehető legteljesebb kínálatot tudják nyújtani, a vizsgált kérdés az, hogy egy eleve koncentrált piacon a Sony BMG összefonódás tekinthető-e úgy, mint a fő szereplőknek a digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek nagykereskedelmi piacán való együttes erőfölényét lehetővé tévő vagy azt jelentősen megkönnyítő ügylet.

A piac jellemzői

| 16. | A hallgatólagos megállapodásokat általában összeegyeztethetetlennek tekintik a digitális piacra jellemző dinamizmussal és instabilitással. A digitális piac alakulása bizonytalan, mivel az üzleti modellek különbözőek és folyamatosan fejlődnek. Bár a digitális piac gyakran vonz új belépőket, a kereslet erősen koncentrált: valamennyi nemzeti piacon az Apple iTunes nevű online zeneszolgáltató a vezető digitális zenei kiskereskedő, ezáltal az iTunes bizonyos fokú kiegyenlítő vásárlóerővel rendelkezik. Az iTunes által a digitális piacon bevezetett árstratégia – amelyet a legtöbb más zenei szolgáltató is átvett – lényege, hogy minden zenét zeneszámonkénti egységes áron értékesít, ezáltal jelentősen korlátozza a nagy zenei kiadók azon képességét, hogy nagykereskedelmi szinten differenciálják árképzésüket. |
| --- | --- |

16.

A hallgatólagos megállapodásokat általában összeegyeztethetetlennek tekintik a digitális piacra jellemző dinamizmussal és instabilitással. A digitális piac alakulása bizonytalan, mivel az üzleti modellek különbözőek és folyamatosan fejlődnek. Bár a digitális piac gyakran vonz új belépőket, a kereslet erősen koncentrált: valamennyi nemzeti piacon az Apple iTunes nevű online zeneszolgáltató a vezető digitális zenei kiskereskedő, ezáltal az iTunes bizonyos fokú kiegyenlítő vásárlóerővel rendelkezik. Az iTunes által a digitális piacon bevezetett árstratégia – amelyet a legtöbb más zenei szolgáltató is átvett – lényege, hogy minden zenét zeneszámonkénti egységes áron értékesít, ezáltal jelentősen korlátozza a nagy zenei kiadók azon képességét, hogy nagykereskedelmi szinten differenciálják árképzésüket.

Az együttes erőfölény megállapításának feltételei

| 17. | A piacvizsgálat során ellenőrizték, hogy a digitális piacon teljesülnek-e az együttes erőfölény megállapításának feltételei. |
| --- | --- |

17.

A piacvizsgálat során ellenőrizték, hogy a digitális piacon teljesülnek-e az együttes erőfölény megállapításának feltételei.

Átláthatóság

| 18. | A vizsgálat során különösen azt vizsgálták, hogy az uralkodó kiskereskedelmi árszabás tekinthető-e a nagy zenei kiadók közötti koordináció közvetlen vagy közvetett fókuszpontjának. Ami a nagy zenei kiadók azon képességét illeti, hogy ellenőrizzék a koordináció bármely ilyen feltételéhez való ragaszkodást, megvizsgálták, hogy a nagy zenei kiadók milyen mértékben hangolták össze szerződéseikben az árszinteket a digitális zeneszolgáltatókkal, valamint azt, hogy amennyiben a nagykereskedelmi árak bizonyos mértékű egymáshoz igazítása volt megfigyelhető, az vajon nagy valószínűséggel koordináció eredménye volt-e, vagy inkább olyan versenytényezőké, mint a nagy digitális kiskereskedők erős alkupozíciója, esetleg a digitális piacok most kialakulóban lévő állapotáé. A Bizottság vizsgálataiból úgy tűnik, hogy a nagy zenei kiadók egyénileg kívánják maximalizálni a digitális zenén elérhető nyereséget. A nagy zenei kiadók eltérő árakat és árstruktúrákat alkalmaznak, különböző üzleti modelleket használnak és ez a differenciálódás növekszik. |
| --- | --- |

18.

A vizsgálat során különösen azt vizsgálták, hogy az uralkodó kiskereskedelmi árszabás tekinthető-e a nagy zenei kiadók közötti koordináció közvetlen vagy közvetett fókuszpontjának. Ami a nagy zenei kiadók azon képességét illeti, hogy ellenőrizzék a koordináció bármely ilyen feltételéhez való ragaszkodást, megvizsgálták, hogy a nagy zenei kiadók milyen mértékben hangolták össze szerződéseikben az árszinteket a digitális zeneszolgáltatókkal, valamint azt, hogy amennyiben a nagykereskedelmi árak bizonyos mértékű egymáshoz igazítása volt megfigyelhető, az vajon nagy valószínűséggel koordináció eredménye volt-e, vagy inkább olyan versenytényezőké, mint a nagy digitális kiskereskedők erős alkupozíciója, esetleg a digitális piacok most kialakulóban lévő állapotáé. A Bizottság vizsgálataiból úgy tűnik, hogy a nagy zenei kiadók egyénileg kívánják maximalizálni a digitális zenén elérhető nyereséget. A nagy zenei kiadók eltérő árakat és árstruktúrákat alkalmaznak, különböző üzleti modelleket használnak és ez a differenciálódás növekszik.

| 19. | A vizsgálatokból kitűnik, hogy az elmúlt 36 hónapban folyamatosan nőtt a nagykereskedelmi árstruktúrák és megállapodások összetettsége és egymástól való eltérése. Ez a megnövekedett komplexitás a nagy zenei kiadók és a digitális kiskereskedők közötti tárgyalások dinamikájából következik, ami személyre szabottabb, a kiskereskedő piaci pozícióját és az általa nyújtott szolgáltatások értékét jobban tükröző szerződésekhez vezet. Ezen árstruktúrákat gyakrabban is vizsgálják felül és tárgyalják újra. Ezenfelül a tartalomkategóriák differenciálása egyre kifinomultabb. Ugyancsak egyre erősebb a differenciálás a digitális kiskereskedőkkel nemzeti szinten kötött szerződések esetében, mivel a nagy zenei kiadók helyi vezetése nagyobb befolyással bír az adott tagállamban a szerződésekről folytatott tárgyalások során. Pontosabban fogalmazva, a piac vizsgálata számos olyan tényezőre mutatott rá, amely jelentős mértékben korlátozná a nagy zenei kiadók azon képességét, hogy a megfigyelt kiskereskedelmi árak alapján megállapíthassák egy hallgatólagosan összehangolt nagykereskedelmi árstratégiától való eltéréseket. Általánosságban a nagykereskedelmi árak kifinomultabbá válásának tendenciája figyelhető meg, például az alábbiak révén: i. árengedmények és mennyiségtől függő árak; ii. kétlépcsős ármeghatározási rendszer; iii. előlegek; iv. különbségek a használat korlátozásában; v. tartalomcsomag. |
| --- | --- |

19.

A vizsgálatokból kitűnik, hogy az elmúlt 36 hónapban folyamatosan nőtt a nagykereskedelmi árstruktúrák és megállapodások összetettsége és egymástól való eltérése. Ez a megnövekedett komplexitás a nagy zenei kiadók és a digitális kiskereskedők közötti tárgyalások dinamikájából következik, ami személyre szabottabb, a kiskereskedő piaci pozícióját és az általa nyújtott szolgáltatások értékét jobban tükröző szerződésekhez vezet. Ezen árstruktúrákat gyakrabban is vizsgálják felül és tárgyalják újra. Ezenfelül a tartalomkategóriák differenciálása egyre kifinomultabb. Ugyancsak egyre erősebb a differenciálás a digitális kiskereskedőkkel nemzeti szinten kötött szerződések esetében, mivel a nagy zenei kiadók helyi vezetése nagyobb befolyással bír az adott tagállamban a szerződésekről folytatott tárgyalások során. Pontosabban fogalmazva, a piac vizsgálata számos olyan tényezőre mutatott rá, amely jelentős mértékben korlátozná a nagy zenei kiadók azon képességét, hogy a megfigyelt kiskereskedelmi árak alapján megállapíthassák egy hallgatólagosan összehangolt nagykereskedelmi árstratégiától való eltéréseket. Általánosságban a nagykereskedelmi árak kifinomultabbá válásának tendenciája figyelhető meg, például az alábbiak révén: i. árengedmények és mennyiségtől függő árak; ii. kétlépcsős ármeghatározási rendszer; iii. előlegek; iv. különbségek a használat korlátozásában; v. tartalomcsomag.

| 20. | E jellemzőktől meglehetősen függetlenül megvizsgálták, hogy az árösszehangolás megfigyelt szintje önmagában elégséges-e ahhoz, hogy az online piaci szegmenst átláthatónak tekintsék. A nagy zenei kiadók korábbi ár-adatainak és digitális zenét forgalmazó kiskereskedőkkel kötött szerződéseinek elemzése révén a Bizottság megbecsülte, milyen mértékben alkalmaznak a nagy zenei kiadók összehangolt árszínvonalat a 15 megvizsgált tagállamban a digitális zenét forgalmazó kiskereskedőkkel kötött szerződéseikben. Ez a vizsgálat információt szolgáltat az átláthatóság szintjéről, valamint az árstruktúrák alakulásáról, a nagy zenei kiadók közötti lehetséges összehangolásról az árak és egyéb szerződéses feltételek tekintetében, valamint arról, hogy az összefonódás milyen mértékben volt hatással e szerződési feltételekre. |
| --- | --- |

20.

E jellemzőktől meglehetősen függetlenül megvizsgálták, hogy az árösszehangolás megfigyelt szintje önmagában elégséges-e ahhoz, hogy az online piaci szegmenst átláthatónak tekintsék. A nagy zenei kiadók korábbi ár-adatainak és digitális zenét forgalmazó kiskereskedőkkel kötött szerződéseinek elemzése révén a Bizottság megbecsülte, milyen mértékben alkalmaznak a nagy zenei kiadók összehangolt árszínvonalat a 15 megvizsgált tagállamban a digitális zenét forgalmazó kiskereskedőkkel kötött szerződéseikben. Ez a vizsgálat információt szolgáltat az átláthatóság szintjéről, valamint az árstruktúrák alakulásáról, a nagy zenei kiadók közötti lehetséges összehangolásról az árak és egyéb szerződéses feltételek tekintetében, valamint arról, hogy az összefonódás milyen mértékben volt hatással e szerződési feltételekre.

| 21. | A különböző piaci szegmensek vonatkozásában az árak változatossága az előfizetéses szolgáltatások, a streaming, az előfizetéses letöltések és a reklámalapú zenei szolgáltatások esetében a legerőteljesebb – ezekre az üzleti modellek széles skáláját dolgozták ki. Ezen alkalmazások esetében a nagykereskedelmi árszabás és egyéb szerződéses feltételek nem átláthatók és a nagy zenei kiadók nem hangolták össze azokat. A mobiltelefonos alkalmazások (master tone-ok, mobiltelefonra letöltött zeneszámok és videók) esetében emellett igen jelentős az árak variabilitása. A nagy zenei kiadók árszintjei között nincs általános összehangolás, mivel a legtöbb nagy zenei kiadó különböző árakat alkalmaz ugyanazon ország különböző, mobilhálózaton keresztüli zeneszolgáltatóival szemben. Másodsorban, az egyes mobilhálózatokon keresztüli zeneszolgáltatók szintjén a legtöbb nagy zenei kiadó számottevően különböző árakat alkalmaz. Harmadrészt az árakat egyre erőteljesebben differenciálják az értékesített mennyiségek alapján. |
| --- | --- |

21.

A különböző piaci szegmensek vonatkozásában az árak változatossága az előfizetéses szolgáltatások, a streaming, az előfizetéses letöltések és a reklámalapú zenei szolgáltatások esetében a legerőteljesebb – ezekre az üzleti modellek széles skáláját dolgozták ki. Ezen alkalmazások esetében a nagykereskedelmi árszabás és egyéb szerződéses feltételek nem átláthatók és a nagy zenei kiadók nem hangolták össze azokat. A mobiltelefonos alkalmazások (master tone-ok, mobiltelefonra letöltött zeneszámok és videók) esetében emellett igen jelentős az árak variabilitása. A nagy zenei kiadók árszintjei között nincs általános összehangolás, mivel a legtöbb nagy zenei kiadó különböző árakat alkalmaz ugyanazon ország különböző, mobilhálózaton keresztüli zeneszolgáltatóival szemben. Másodsorban, az egyes mobilhálózatokon keresztüli zeneszolgáltatók szintjén a legtöbb nagy zenei kiadó számottevően különböző árakat alkalmaz. Harmadrészt az árakat egyre erőteljesebben differenciálják az értékesített mennyiségek alapján.

| 22. | Az online letöltések terén a felső- és középkategóriás árú zeneszámok és albumok esetében magas fokú az árdifferenciálás. A standard letöltések (zeneszámok és albumok) esetében a kiskereskedők három, különböző árszint-variabilitású kategóriáját határozták meg. Az értékelt tagállamok mindegyikében a digitális zeneszolgáltatók többsége esetében viszonylag nagy az eltérés az adott digitális zeneszolgáltatóra alkalmazott nagykereskedelmi árak tekintetében és ez az eltérés az idő folyamán változik. A zeneszolgáltatók második kategóriája esetében az árak között nagyobb a hasonlóság, miközben a jelenleg alkalmazott nagykereskedelmi árak között 10–15 %-os a különbség. E zeneszolgáltatók esetében az értékelt tagállamok különböző szolgáltatói között jelentős az eltérés az árak összehangolásának mértékében is. Nincs következetesség a különböző nagy zenei kiadók által egy adott kiskereskedővel szemben alkalmazott árszintekben, és e pozíciók az idők során változhatnak: 24 hónapon belül egy adott zeneszolgáltató számára a legdrágább nagy zenei kiadó a legolcsóbbá válhat. E megállapítások aligha összeegyeztethetők a hallgatólagos összejátszások elméletével. |
| --- | --- |

22.

Az online letöltések terén a felső- és középkategóriás árú zeneszámok és albumok esetében magas fokú az árdifferenciálás. A standard letöltések (zeneszámok és albumok) esetében a kiskereskedők három, különböző árszint-variabilitású kategóriáját határozták meg. Az értékelt tagállamok mindegyikében a digitális zeneszolgáltatók többsége esetében viszonylag nagy az eltérés az adott digitális zeneszolgáltatóra alkalmazott nagykereskedelmi árak tekintetében és ez az eltérés az idő folyamán változik. A zeneszolgáltatók második kategóriája esetében az árak között nagyobb a hasonlóság, miközben a jelenleg alkalmazott nagykereskedelmi árak között 10–15 %-os a különbség. E zeneszolgáltatók esetében az értékelt tagállamok különböző szolgáltatói között jelentős az eltérés az árak összehangolásának mértékében is. Nincs következetesség a különböző nagy zenei kiadók által egy adott kiskereskedővel szemben alkalmazott árszintekben, és e pozíciók az idők során változhatnak: 24 hónapon belül egy adott zeneszolgáltató számára a legdrágább nagy zenei kiadó a legolcsóbbá válhat. E megállapítások aligha összeegyeztethetők a hallgatólagos összejátszások elméletével.

| 23. | Az árak bizonyos mértékű összehangolása figyelhető meg az iTunes zeneszolgáltató esetében. Míg az iTunes európai bevezetésekor néhány nagy zenei kiadó megpróbálta meggyőzni az Apple-t a differenciált árak alkalmazásáról (annak érdekében, hogy a keresett kiadványok árát növelhessék és fordítva), az Apple a jelentések szerint elutasította az egységes árpolitika feladását. Tekintettel az iTunes által elért igen erős keresleti pozícióra (az egyik nagy zenei kiadó egyesült királyságbeli, írországi, ausztriai és belgiumi online letöltésből származó 2006. évi bevételeinek például több mint 80 %-át tette ki), úgy tűnik, hogy az iTunes erős befolyást gyakorol az árakra. Ezenfelül az Egyesült Királyságban, amely az EGT legfejlettebb digitális piaca, az iTunes ugyanazt az egységes árpolitikát alkalmazza (bár magasabb árakkal, mint az euro-övezetben), miközben egyes nagy zenei kiadók a többiekétől jelentős mértékben eltérő nagykereskedelmi árakat alkalmaznak. Hallgatólagos megállapodások rendszerében nem lenne megmagyarázható, miért hajlandóak egyes nagy zenei kiadók a többieknél alacsonyabb nagykereskedelmi árat alkalmazni, különösen, mivel ezen árkülönbségeket azok a nagy zenei kiadók tartják fenn, amelyek az iTunes-zal új szerződést kötöttek. |
| --- | --- |

23.

Az árak bizonyos mértékű összehangolása figyelhető meg az iTunes zeneszolgáltató esetében. Míg az iTunes európai bevezetésekor néhány nagy zenei kiadó megpróbálta meggyőzni az Apple-t a differenciált árak alkalmazásáról (annak érdekében, hogy a keresett kiadványok árát növelhessék és fordítva), az Apple a jelentések szerint elutasította az egységes árpolitika feladását. Tekintettel az iTunes által elért igen erős keresleti pozícióra (az egyik nagy zenei kiadó egyesült királyságbeli, írországi, ausztriai és belgiumi online letöltésből származó 2006. évi bevételeinek például több mint 80 %-át tette ki), úgy tűnik, hogy az iTunes erős befolyást gyakorol az árakra. Ezenfelül az Egyesült Királyságban, amely az EGT legfejlettebb digitális piaca, az iTunes ugyanazt az egységes árpolitikát alkalmazza (bár magasabb árakkal, mint az euro-övezetben), miközben egyes nagy zenei kiadók a többiekétől jelentős mértékben eltérő nagykereskedelmi árakat alkalmaznak. Hallgatólagos megállapodások rendszerében nem lenne megmagyarázható, miért hajlandóak egyes nagy zenei kiadók a többieknél alacsonyabb nagykereskedelmi árat alkalmazni, különösen, mivel ezen árkülönbségeket azok a nagy zenei kiadók tartják fenn, amelyek az iTunes-zal új szerződést kötöttek.

Retorzió

| 24. | Az együttes erőfölény megállapításának második feltétele, hogy az eltérésekre valamilyen elrettentő mechanizmus létezik. A piacvizsgálat nem mutatott ki hiteles megtorló mechanizmust, amely arra kényszerítené a nagy zenei kiadókat, hogy valamilyen hallgatólagos megállapodási rendszer korlátain belül maradjanak. Az a tény, hogy a nagy zenei kiadók nagykereskedelmi árai jelentős mértékben és ellenkező irányban eltérhetnek a többi nagy zenei kiadó bármiféle észlelhető reakciója nélkül, arra utal, hogy nincs átlátható piac, amelyen az eltérések könnyen felfedezhetők és megtorolhatók a hallgatólagos megállapodáshoz való ragaszkodás visszaállítása érdekében. Ezenfelül a különböző nagy zenei kiadók az elmúlt 12 hónapban egymástól nagyobb mértékben eltérő rövid- és hosszú távú stratégiákat alkalmaztak, mint korábban. A vizsgálat nem talált bizonyítékot arra vonatkozóan, hogyan lennének az egyes nagy zenei kiadók ezen egyoldalú lépései összeegyeztethetőek egy hallgatólagos megállapodás rendszerével, illetve hogy ezek a lépések – amelyek a digitális piac fontos részét befolyásolják – miért maradnának megtorlás nélkül. |
| --- | --- |

24.

Az együttes erőfölény megállapításának második feltétele, hogy az eltérésekre valamilyen elrettentő mechanizmus létezik. A piacvizsgálat nem mutatott ki hiteles megtorló mechanizmust, amely arra kényszerítené a nagy zenei kiadókat, hogy valamilyen hallgatólagos megállapodási rendszer korlátain belül maradjanak. Az a tény, hogy a nagy zenei kiadók nagykereskedelmi árai jelentős mértékben és ellenkező irányban eltérhetnek a többi nagy zenei kiadó bármiféle észlelhető reakciója nélkül, arra utal, hogy nincs átlátható piac, amelyen az eltérések könnyen felfedezhetők és megtorolhatók a hallgatólagos megállapodáshoz való ragaszkodás visszaállítása érdekében. Ezenfelül a különböző nagy zenei kiadók az elmúlt 12 hónapban egymástól nagyobb mértékben eltérő rövid- és hosszú távú stratégiákat alkalmaztak, mint korábban. A vizsgálat nem talált bizonyítékot arra vonatkozóan, hogyan lennének az egyes nagy zenei kiadók ezen egyoldalú lépései összeegyeztethetőek egy hallgatólagos megállapodás rendszerével, illetve hogy ezek a lépések – amelyek a digitális piac fontos részét befolyásolják – miért maradnának megtorlás nélkül.

Kiegyenlítő képességek

| 25. | Annak érdekében, hogy az összehangolt magatartás fenntartható legyen, a külső felek – például a jelenlegi és jövőbeni, az összehangolásban nem részes versenytársak, valamint a vevők – reakciói nem veszélyeztethetik az összehangolástól várt eredményeket. Ami a potenciális versenytársakat illeti, a független zenei kiadók csupán korlátozott versenynyomást gyakorolnak a nagyokra. Ami pedig a vevőket illeti, az iTunes viszonylag erős alkupozícióra tett szert a nagy zenei kiadókkal szemben az online letöltések vonatkozásában (és sikeresen ellenállt az egyedi zeneszámok nagykereskedelmi árdifferenciálásának). Másrészről viszont a piacvizsgálat világosan jelzi, hogy a digitális zeneszolgáltatóknak valamennyi nagy zenei kiadó repertoárjához hozzá kell férniük, ha meg akarnak felelni a slágerlistavezetők iránti keresletnek. Mivel a slágerlisták anyaga nem helyettesíthető termék, ez a függőség befolyásolja a zeneszolgáltatók keresletoldali ellenerejét. |
| --- | --- |

25.

Annak érdekében, hogy az összehangolt magatartás fenntartható legyen, a külső felek – például a jelenlegi és jövőbeni, az összehangolásban nem részes versenytársak, valamint a vevők – reakciói nem veszélyeztethetik az összehangolástól várt eredményeket. Ami a potenciális versenytársakat illeti, a független zenei kiadók csupán korlátozott versenynyomást gyakorolnak a nagyokra. Ami pedig a vevőket illeti, az iTunes viszonylag erős alkupozícióra tett szert a nagy zenei kiadókkal szemben az online letöltések vonatkozásában (és sikeresen ellenállt az egyedi zeneszámok nagykereskedelmi árdifferenciálásának). Másrészről viszont a piacvizsgálat világosan jelzi, hogy a digitális zeneszolgáltatóknak valamennyi nagy zenei kiadó repertoárjához hozzá kell férniük, ha meg akarnak felelni a slágerlistavezetők iránti keresletnek. Mivel a slágerlisták anyaga nem helyettesíthető termék, ez a függőség befolyásolja a zeneszolgáltatók keresletoldali ellenerejét.

| 26. | Arra következtethetünk, hogy erőegyensúly van a birtokukban lévő nélkülözhetetlen tartalmat kihasználni képes nagy zenei kiadók és az iTunes (valamint egyre inkább néhány erős piaci szereplő, mint például a telefonhálózat-üzemeltetők) között. Figyelembe véve, hogy a vásárlók erejének mértéke továbbra is jelentősen fontosabb a fizikai piacon megfigyelhetőnél, a digitális piac vevői bizonyos mértékig valóban veszélyeztethetik a nagy zenei kiadók számára valamely összehangolásból elérhető előnyöket. |
| --- | --- |

26.

Arra következtethetünk, hogy erőegyensúly van a birtokukban lévő nélkülözhetetlen tartalmat kihasználni képes nagy zenei kiadók és az iTunes (valamint egyre inkább néhány erős piaci szereplő, mint például a telefonhálózat-üzemeltetők) között. Figyelembe véve, hogy a vásárlók erejének mértéke továbbra is jelentősen fontosabb a fizikai piacon megfigyelhetőnél, a digitális piac vevői bizonyos mértékig valóban veszélyeztethetik a nagy zenei kiadók számára valamely összehangolásból elérhető előnyöket.

1.3.   Az összefonódás hatása

| 27. | Bár az összefonódás csökkentette a versenykapcsolatok számát, a piacvizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy az lehetővé tette vagy megkönnyítette volna a magatartás hallgatólagos összehangolását. Ezenfelül a szerződéses és áradatok azt jelzik, hogy az összefonódás nem eredményezte a Sony- vagy BMG-tartalmak nagykereskedelmi árának általános növekedését. |
| --- | --- |

27.

Bár az összefonódás csökkentette a versenykapcsolatok számát, a piacvizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy az lehetővé tette vagy megkönnyítette volna a magatartás hallgatólagos összehangolását. Ezenfelül a szerződéses és áradatok azt jelzik, hogy az összefonódás nem eredményezte a Sony- vagy BMG-tartalmak nagykereskedelmi árának általános növekedését.

1.4.   Következtetés

| 28. | A fentiek alapján az összefonódás nem vezetett és a jövőben sem vezet a digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek piacán fennmaradó négy nagy zenei kiadó olyan együttes erőfölényének kialakulásához vagy megerősítéséhez bármely EGT-országban, amelynek eredményeként a közös piacon vagy annak egy jelentős részén jelentősen akadályozódna a hatékony verseny. |
| --- | --- |

28.

A fentiek alapján az összefonódás nem vezetett és a jövőben sem vezet a digitális zenéhez kapcsolódó szerzői jogi engedélyek piacán fennmaradó négy nagy zenei kiadó olyan együttes erőfölényének kialakulásához vagy megerősítéséhez bármely EGT-országban, amelynek eredményeként a közös piacon vagy annak egy jelentős részén jelentősen akadályozódna a hatékony verseny.

2.   A fizikai formátumú zenei felvételek piaca

2.1.   A koordinálatlan hatások hiánya

| 29. | A zenei felvételek piacára minden érintett országban az együttesen a piac 80 %-át lefedő négy nagy zenei kiadóvállalat (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group és az EMI) jelenléte, valamint nagyszámú, lényegesen kisebb független zenei kiadóvállalat jellemző. Piacrészesedésével a Universal megelőzi mind a Sony BMG-t, mind az EMI-t, mind pedig a Warnert. A Sony BMG piacrészesedése nem teszi lehetővé a vállalat számára, hogy bármely érintett piacon erőfölényt érjen el. |
| --- | --- |

29.

A zenei felvételek piacára minden érintett országban az együttesen a piac 80 %-át lefedő négy nagy zenei kiadóvállalat (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group és az EMI) jelenléte, valamint nagyszámú, lényegesen kisebb független zenei kiadóvállalat jellemző. Piacrészesedésével a Universal megelőzi mind a Sony BMG-t, mind az EMI-t, mind pedig a Warnert. A Sony BMG piacrészesedése nem teszi lehetővé a vállalat számára, hogy bármely érintett piacon erőfölényt érjen el.

2.2.   Nincs bizonyíték kollektív erőfölény kialakítására vagy erősítésére a zene fizikai terjesztésének piacán

Nem árszintű összehangolás

| 30. | A Bizottság a következő összehangolási elméleteket vizsgálta meg és vetette el, amelyek szerint a nagy zenei kiadók a piac más, nem árjellegű tényezőinek segítségével korlátozzák a független zenei kiadóvállalatok hozzáférését a kiskereskedőkhöz. Ezenfelül nem magától értetődő, hogy e tényezők korlátoznák a nagy zenei kiadók közötti versenyt.
  –   Polcfelülethez való hozzáférés: A piacvizsgálat megerősítette, hogy a független zenei kiadóvállalatok által megjelentetett slágerek hasonló feltételeket élveznek, mint a nagy zenei kiadóvállalatok slágerei. A kiskereskedők az egyes albumok értékesítési potenciáljára vonatkozó saját értékelésük alapján, önállóan rendelik a polcfelületet az albumokhoz.
  –   Műsoridőhöz való hozzáférés: Európában a legtöbb sikeres rádióállomás ún. playlist alapján sugározza a zenét. Minden zenei kiadóvállalat versenyez azért, hogy felkerülhessen ezekre a playlist-ekre, mivel a rendszeres sugárzás az értékesítés-ösztönző tényezők egyike. A legtöbb versenytárs arról számolt be, hogy a TV- és rádióállomások az egyes zeneszámoknak szentelt műsoridőről hozott döntéseik során nem részesítették különösen előnyben a saját csoportjukhoz tartozó zenei kiadóvállalatokat. Végül, a független zenei kiadóvállalatok kombinált műsoridejének százalékos aránya a vizsgált 15 EGT-országból tízben emelkedett a 2003–2005 közötti időszakban.
  –   Slágerlista-szabályok: Miközben a slágerlisták létezése ténylegesen növelheti az átláthatóságot azáltal, hogy rendszeres információt nyújt valamennyi piaci megfigyelőnek a versenytársak CD-albumainak teljesítményéről, a bizottsági vizsgálat nem tárt fel olyan esetet, amely során a nagy zenei kiadók arra használták volna fel a slágerlista-szabályokat, hogy megtagadják a független zenei kiadók slágerlistához való hozzáférését. Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy 12 országban határoztak meg minimumárat a CD-albumok slágerlistára kerüléséhez, ám a Bizottság úgy véli, hogy ezek az árak túl alacsonyak ahhoz, hogy akadályozzák a zenei kiadók közötti, a különböző árak megállapítására vonatkozó versenyt, és/vagy hogy a nagy zenei kiadók összehangolt magatartásának kiindulópontját képezzék.
  –   A megjelenés dátuma: A Sony BMG elismerte, hogy az albumok kiadási dátumára vonatkozó döntést befolyásolja a versenytársak albumainak megjelenési dátuma. A megjelenés dátumát gyakran közzéteszik, így azok átláthatók, illetve gyakran kapcsolódnak bizonyos eseményekhez (pl. karácsonyi kiárusítás). Mindazonáltal a megjelenést gyakran elhalasztják, és a nagy zenei kiadók viselkedése e tekintetben aligha tekinthető összehangolt magatartásnak, inkább versenyen alapulónak tűnik, amely során minden vállalat megpróbálja optimalizálni saját megjelenési dátumait.
  –   Kiadási és hangfelvételi jogok: A Sony BMG-t kivéve (mivel a Bertelsmann 2007-ben eladta kiadói üzletágát a Universalnak) minden nagy zenei kiadónak van a zenekiadás terén tevékenykedő testvérvállalata. A Sony/ATV, amely a Sony és Michael Jackson közös kiadóvállalata, számottevően alacsonyabb piacrészesedést ért el, mint versenytársai. Ezenfelül a Bizottság vizsgálata alapján arra a következtetésre jutott, hogy a közös jogkezelő társaságok léte miatt a kiadóvállalatok nincsenek olyan helyzetben, hogy a zenei hangfelvételek piacán piaci erejüket gyakorolják.
  –   Kulturális sokszínűség: A piacvizsgálat rámutatott, hogy minden zenei kiadóvállalat éles versenyben áll az új előadóművészek felfedezése és szerződtetése terén. A nagy zenei kiadóvállalatok csökkentették a jegyzékükben szereplő előadóművészek számát, ez azonban a kereslet drasztikus csökkenésének következménye és már a Sony és a BMG összefonódása előtt kezdődött. Az elmúlt néhány évben az EGT- megállapodást aláíró országok többségében jelentős mértékben megnőtt a helyi előadóművészek részesedése a zenei felvételek eladásában. A helyi előadóművészek e megnövekedett részesedésének értékesítésében a tradicionális kiskereskedelmi csatornák és az internetes árusítás egyaránt részt vesz; az internet pedig egyre inkább fórumként szolgál az ismert és ismeretlen előadóművészek számára, ahol a hagyományos kiskereskedelmi csatornák használata nélkül közvetlenül a végső fogyasztóknak mutathatják be és értékesíthetik zenéjüket. Ezért azt a következtetést vonhatjuk le, hogy a Sony és a BMG összefonódás nem volt negatív hatással a kulturális sokszínűségre az alkotás, hangfelvétel-készítés, terjesztés és kiskereskedelem terén. |
| --- | --- |

30.

A Bizottság a következő összehangolási elméleteket vizsgálta meg és vetette el, amelyek szerint a nagy zenei kiadók a piac más, nem árjellegű tényezőinek segítségével korlátozzák a független zenei kiadóvállalatok hozzáférését a kiskereskedőkhöz. Ezenfelül nem magától értetődő, hogy e tényezők korlátoznák a nagy zenei kiadók közötti versenyt.

–   Polcfelülethez való hozzáférés: A piacvizsgálat megerősítette, hogy a független zenei kiadóvállalatok által megjelentetett slágerek hasonló feltételeket élveznek, mint a nagy zenei kiadóvállalatok slágerei. A kiskereskedők az egyes albumok értékesítési potenciáljára vonatkozó saját értékelésük alapján, önállóan rendelik a polcfelületet az albumokhoz.

–   Műsoridőhöz való hozzáférés: Európában a legtöbb sikeres rádióállomás ún. playlist alapján sugározza a zenét. Minden zenei kiadóvállalat versenyez azért, hogy felkerülhessen ezekre a playlist-ekre, mivel a rendszeres sugárzás az értékesítés-ösztönző tényezők egyike. A legtöbb versenytárs arról számolt be, hogy a TV- és rádióállomások az egyes zeneszámoknak szentelt műsoridőről hozott döntéseik során nem részesítették különösen előnyben a saját csoportjukhoz tartozó zenei kiadóvállalatokat. Végül, a független zenei kiadóvállalatok kombinált műsoridejének százalékos aránya a vizsgált 15 EGT-országból tízben emelkedett a 2003–2005 közötti időszakban.

–   Slágerlista-szabályok: Miközben a slágerlisták létezése ténylegesen növelheti az átláthatóságot azáltal, hogy rendszeres információt nyújt valamennyi piaci megfigyelőnek a versenytársak CD-albumainak teljesítményéről, a bizottsági vizsgálat nem tárt fel olyan esetet, amely során a nagy zenei kiadók arra használták volna fel a slágerlista-szabályokat, hogy megtagadják a független zenei kiadók slágerlistához való hozzáférését. Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy 12 országban határoztak meg minimumárat a CD-albumok slágerlistára kerüléséhez, ám a Bizottság úgy véli, hogy ezek az árak túl alacsonyak ahhoz, hogy akadályozzák a zenei kiadók közötti, a különböző árak megállapítására vonatkozó versenyt, és/vagy hogy a nagy zenei kiadók összehangolt magatartásának kiindulópontját képezzék.

–   A megjelenés dátuma: A Sony BMG elismerte, hogy az albumok kiadási dátumára vonatkozó döntést befolyásolja a versenytársak albumainak megjelenési dátuma. A megjelenés dátumát gyakran közzéteszik, így azok átláthatók, illetve gyakran kapcsolódnak bizonyos eseményekhez (pl. karácsonyi kiárusítás). Mindazonáltal a megjelenést gyakran elhalasztják, és a nagy zenei kiadók viselkedése e tekintetben aligha tekinthető összehangolt magatartásnak, inkább versenyen alapulónak tűnik, amely során minden vállalat megpróbálja optimalizálni saját megjelenési dátumait.

–   Kiadási és hangfelvételi jogok: A Sony BMG-t kivéve (mivel a Bertelsmann 2007-ben eladta kiadói üzletágát a Universalnak) minden nagy zenei kiadónak van a zenekiadás terén tevékenykedő testvérvállalata. A Sony/ATV, amely a Sony és Michael Jackson közös kiadóvállalata, számottevően alacsonyabb piacrészesedést ért el, mint versenytársai. Ezenfelül a Bizottság vizsgálata alapján arra a következtetésre jutott, hogy a közös jogkezelő társaságok léte miatt a kiadóvállalatok nincsenek olyan helyzetben, hogy a zenei hangfelvételek piacán piaci erejüket gyakorolják.

–   Kulturális sokszínűség: A piacvizsgálat rámutatott, hogy minden zenei kiadóvállalat éles versenyben áll az új előadóművészek felfedezése és szerződtetése terén. A nagy zenei kiadóvállalatok csökkentették a jegyzékükben szereplő előadóművészek számát, ez azonban a kereslet drasztikus csökkenésének következménye és már a Sony és a BMG összefonódása előtt kezdődött. Az elmúlt néhány évben az EGT- megállapodást aláíró országok többségében jelentős mértékben megnőtt a helyi előadóművészek részesedése a zenei felvételek eladásában. A helyi előadóművészek e megnövekedett részesedésének értékesítésében a tradicionális kiskereskedelmi csatornák és az internetes árusítás egyaránt részt vesz; az internet pedig egyre inkább fórumként szolgál az ismert és ismeretlen előadóművészek számára, ahol a hagyományos kiskereskedelmi csatornák használata nélkül közvetlenül a végső fogyasztóknak mutathatják be és értékesíthetik zenéjüket. Ezért azt a következtetést vonhatjuk le, hogy a Sony és a BMG összefonódás nem volt negatív hatással a kulturális sokszínűségre az alkotás, hangfelvétel-készítés, terjesztés és kiskereskedelem terén.

Árszintű összehangolás

| 31. | A Bizottság a következő elméleteket vizsgálta meg és vetette el, amelyek alapján a nagy zenei kiadóvállalatok összehangolják működésüket azért, hogy a fizikai CD-albumok nettó nagykereskedelmi árát verseny feletti ár meghatározása érdekében stabilizálják. |
| --- | --- |

31.

A Bizottság a következő elméleteket vizsgálta meg és vetette el, amelyek alapján a nagy zenei kiadóvállalatok összehangolják működésüket azért, hogy a fizikai CD-albumok nettó nagykereskedelmi árát verseny feletti ár meghatározása érdekében stabilizálják.

Összehangolás a költségvetés szintjén

| 32. | A Bizottságnak felvetették, hogy a nagy zenei kiadók éves költségvetésüket használják összehangolt magatartásuk kiindulópontjaként a versenytársak éves átlagos árengedményének ellenőrzésére, illetve arra, hogy valamennyi kiskereskedő (és azokon keresztül valamennyi versenytárs) felé jelezzék: az adott évben érvényben lévő hallgatólagos megállapodást egy évvel meghosszabbítják. |
| --- | --- |

32.

A Bizottságnak felvetették, hogy a nagy zenei kiadók éves költségvetésüket használják összehangolt magatartásuk kiindulópontjaként a versenytársak éves átlagos árengedményének ellenőrzésére, illetve arra, hogy valamennyi kiskereskedő (és azokon keresztül valamennyi versenytárs) felé jelezzék: az adott évben érvényben lévő hallgatólagos megállapodást egy évvel meghosszabbítják.

| 33. | A Bizottság megállapította, hogy a zenei kiadóvállalatok nem készítenek rendszeresen különálló költségvetést az egyes vevők számára. A kiskereskedők elmondásuk szerint nem kapnak tájékoztatást a zenei kiadóvállalatok által hozzájuk rendelt teljes árengedmény keretéről. A Bizottság megállapította azt is, hogy a zenei kiadóvállalatok által összeállított költségvetések bizalmas dokumentumok, és a vizsgálat során nem merült fel arra utaló bizonyíték, hogy e költségvetéseket a nagy zenei kiadók megosztották egymással, vagy azok más módon az összehangolt magatartás kiindulópontjaként használhatók. Ezenfelül a Bizottság úgy véli, hogy mivel a költségvetések az értékesítések és árengedmények előrejelzésének eszközei, nem igazán alkalmasak a fogyasztóknak rendszeresen (pl. havonta vagy hetente) nyújtott árengedmények ellenőrzésére. Végül, a havi költségvetéseket például az értékesítési előrejelzések bizonytalansága miatt gyakran „túlköltik”, és a Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a költségvetési időszak vége felé csökkenne az árengedmények rendelkezésre állása, sem arra, hogy a költségvetéstől való megfigyelt és rendszeres eltérést megtorlás követné. E két tény egyike sem egyeztethető össze a hallgatólagos megállapodás elméletével. |
| --- | --- |

33.

A Bizottság megállapította, hogy a zenei kiadóvállalatok nem készítenek rendszeresen különálló költségvetést az egyes vevők számára. A kiskereskedők elmondásuk szerint nem kapnak tájékoztatást a zenei kiadóvállalatok által hozzájuk rendelt teljes árengedmény keretéről. A Bizottság megállapította azt is, hogy a zenei kiadóvállalatok által összeállított költségvetések bizalmas dokumentumok, és a vizsgálat során nem merült fel arra utaló bizonyíték, hogy e költségvetéseket a nagy zenei kiadók megosztották egymással, vagy azok más módon az összehangolt magatartás kiindulópontjaként használhatók. Ezenfelül a Bizottság úgy véli, hogy mivel a költségvetések az értékesítések és árengedmények előrejelzésének eszközei, nem igazán alkalmasak a fogyasztóknak rendszeresen (pl. havonta vagy hetente) nyújtott árengedmények ellenőrzésére. Végül, a havi költségvetéseket például az értékesítési előrejelzések bizonytalansága miatt gyakran „túlköltik”, és a Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a költségvetési időszak vége felé csökkenne az árengedmények rendelkezésre állása, sem arra, hogy a költségvetéstől való megfigyelt és rendszeres eltérést megtorlás követné. E két tény egyike sem egyeztethető össze a hallgatólagos megállapodás elméletével.

Az egyes zeneszámok ármeghatározásának szintjén történő összehangolás

| 34. | Ha az egyes zeneszámok ármeghatározásának szintjén történő összehangolás elmélete igaz lenne, a nagy zenei kiadóknak bármely pillanatban a versenytársak több ezer albumát kellene ellenőrzés alatt tartaniuk. A piacvizsgálat során azt találták, hogy bár megvalósítható a nagy zenei kiadók számára, hogy a kiskereskedőkkel folytatott megbeszélések irányítása révén információt gyűjtsenek néhány speciális albumról, igen valószínűtlennek tűnik, hogy a zenei kiadóvállalatok kimerítő és pontos adatokat tudnának szerezni versenytársaik valamennyi albumának árszabásáról, vagy akár csak slágerlistás albumaikról. A piacvizsgálat nem támasztotta alá azt a megállapítást sem, hogy a nagy zenei kiadók valóban törekednének ezen információk rendszeres alapon történő megszerzésére. Ezenfelül a PPD-k (published price to dealer, a kiskereskedővel közölt ár), az akciós árengedmények és a kiskereskedelmi árak folyamatosan változnak és napi, de legalábbis heti ellenőrzést igényelnének, amely nagy mennyiségű adat gyűjtéséhez vezetne. Egy ilyen adatbázis nagyon költségigényes lenne, ám minden valószínűség szerint messze nem lenne teljes körű. |
| --- | --- |

34.

Ha az egyes zeneszámok ármeghatározásának szintjén történő összehangolás elmélete igaz lenne, a nagy zenei kiadóknak bármely pillanatban a versenytársak több ezer albumát kellene ellenőrzés alatt tartaniuk. A piacvizsgálat során azt találták, hogy bár megvalósítható a nagy zenei kiadók számára, hogy a kiskereskedőkkel folytatott megbeszélések irányítása révén információt gyűjtsenek néhány speciális albumról, igen valószínűtlennek tűnik, hogy a zenei kiadóvállalatok kimerítő és pontos adatokat tudnának szerezni versenytársaik valamennyi albumának árszabásáról, vagy akár csak slágerlistás albumaikról. A piacvizsgálat nem támasztotta alá azt a megállapítást sem, hogy a nagy zenei kiadók valóban törekednének ezen információk rendszeres alapon történő megszerzésére. Ezenfelül a PPD-k (published price to dealer, a kiskereskedővel közölt ár), az akciós árengedmények és a kiskereskedelmi árak folyamatosan változnak és napi, de legalábbis heti ellenőrzést igényelnének, amely nagy mennyiségű adat gyűjtéséhez vezetne. Egy ilyen adatbázis nagyon költségigényes lenne, ám minden valószínűség szerint messze nem lenne teljes körű.

Összehangolás az árpolitika szintjén (a jelenlegi üzleti modell stabilizálása)

| 35. | A Bizottsághoz eljuttatott egyik elmélet szerint a nagy zenei kiadóvállalatok általános árpolitikájuk szintjén hangolják össze működésüket. Ez különösen azt jelentené, hogy valamennyi nagy zenei kiadó ugyanazon árszabási mintákat követi, amelyek ugyanakkor tartalmazzák az albumok árának a kereslet változásához való igazításához szükséges rugalmasságot is. Ezen elmélet értelmében a nagy zenei kiadók a stabil és előrejelezhető üzleti környezet előnyeit élveznék abban az értelemben, hogy viszonylag hasonló lenne az összehasonlítható új kiadványok vagy az összehasonlítható katalógustételek ára. Ugyancsak garantált lenne, hogy az albumok árának alakulása hasonló szabályokat követ. Az általános árpolitikától való eltérést a versenytársak azonnal felfedeznék, amint az szisztematikussá válna és az albumok széles kategóriájára alkalmaznák. |
| --- | --- |

35.

A Bizottsághoz eljuttatott egyik elmélet szerint a nagy zenei kiadóvállalatok általános árpolitikájuk szintjén hangolják össze működésüket. Ez különösen azt jelentené, hogy valamennyi nagy zenei kiadó ugyanazon árszabási mintákat követi, amelyek ugyanakkor tartalmazzák az albumok árának a kereslet változásához való igazításához szükséges rugalmasságot is. Ezen elmélet értelmében a nagy zenei kiadók a stabil és előrejelezhető üzleti környezet előnyeit élveznék abban az értelemben, hogy viszonylag hasonló lenne az összehasonlítható új kiadványok vagy az összehasonlítható katalógustételek ára. Ugyancsak garantált lenne, hogy az albumok árának alakulása hasonló szabályokat követ. Az általános árpolitikától való eltérést a versenytársak azonnal felfedeznék, amint az szisztematikussá válna és az albumok széles kategóriájára alkalmaznák.

| 36. | A Bizottság meggyőződése, hogy nem lenne helyénvaló a fenti elméletet a zenei hangfelvételek piaca koordinált hatásainak egyik elméleteként értelmezni, különösen mivel ezen elmélet igen széles mozgásteret hagyna az egyes nagy zenei kiadóknak, hogy számtalan alternatív árazási rendszert dolgozzanak ki – így az a helyzet nem lenne megkülönböztethető a versenytől. |
| --- | --- |

36.

A Bizottság meggyőződése, hogy nem lenne helyénvaló a fenti elméletet a zenei hangfelvételek piaca koordinált hatásainak egyik elméleteként értelmezni, különösen mivel ezen elmélet igen széles mozgásteret hagyna az egyes nagy zenei kiadóknak, hogy számtalan alternatív árazási rendszert dolgozzanak ki – így az a helyzet nem lenne megkülönböztethető a versenytől.

A megjelenéskori és közvetlenül azt követő árak összehangolása

| 37. | A nagy zenei kiadók értékesítésének túlnyomó többségére a slágerlistás albumok megjelenését követő első hetekben kerül sor. Így a nagy zenei kiadók slágerlistás album-árainak összehangolása a megjelenést követő korai szakaszban a nagy zenei kiadók tevékenységének és bevételeinek jelentős részét lefedné. Az először általános szinten végrehajtott, valamennyi érintett piacot magában foglaló elemzés ezen elmélet számos gyenge pontjára mutatott rá, megállapítva, hogy az aligha lenne összeegyeztethető a hallgatólagos megállapodással. Az összehangolás lehetséges feltételeinek ugyanis legalább a következő kérdésekre ki kellene terjedniük: |
| --- | --- |

37.

A nagy zenei kiadók értékesítésének túlnyomó többségére a slágerlistás albumok megjelenését követő első hetekben kerül sor. Így a nagy zenei kiadók slágerlistás album-árainak összehangolása a megjelenést követő korai szakaszban a nagy zenei kiadók tevékenységének és bevételeinek jelentős részét lefedné. Az először általános szinten végrehajtott, valamennyi érintett piacot magában foglaló elemzés ezen elmélet számos gyenge pontjára mutatott rá, megállapítva, hogy az aligha lenne összeegyeztethető a hallgatólagos megállapodással. Az összehangolás lehetséges feltételeinek ugyanis legalább a következő kérdésekre ki kellene terjedniük:

Hogyan választják ki a nagy zenei kiadók a PPD-ket?

A vizsgálat azt mutatja, hogy nem minden nagy zenei kiadó alkalmazza ugyanazon PPD-ket, valamint hogy az egyes nagy zenei kiadók által alkalmazott „fő PPD-k” is változnak idővel. Úgy tűnik továbbá, hogy nincsen egyértelmű szabály arra, hogy fő PPD-i közül a nagy zenei kiadó melyiket rendeli hozzá az egyes új megjelenésekhez. Nem egyértelmű, hogy ez a nagymértékű „szabadság” összeegyeztethetőnek tekinthető-e a hallgatólagos megállapodással. Ezenfelül az sem világos, hogy amennyiben volt összehangolás, miért alkalmaznának a különböző nagy zenei kiadók egymástól több euróval eltérő fő PPD-ket, más nagy zenei kiadókhoz képest veszteségessé téve ezzel az alacsonyabb fő PPD-jű nagy zenei kiadók értékesítésének jelentős hányadát.

A megjelenést követő milyen hosszú időszakon keresztül kell a PPD-knek stabilnak maradniuk?

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az az időszak, amely során valamely album PPD-je stabil marad, albumonként változik. Nyilvánvaló szabály hiányában ismét nem világos, hogy a nagy zenei kiadók azon szabadsága, hogy „szabadon” csökkenthetik valamely album PPD-jét, összeegyeztethető-e a hallgatólagos megállapodással.

Milyen szabály vonatkozik fenti időszakban az árengedményekre?

A Bizottság elemzése rávilágított, hogy az akciós árengedményeket csak néhány albumra alkalmazzák és szintjük albumonként és kiskereskedőnként, valamint az album életciklusa során is változik. Ezen akciós árengedményeket az új kiadványok számottevő hányadára alkalmazzák és jelentős hatással vannak a nettó nagykereskedelmi árakra. Ezenfelül a vizsgálat nem talált viszonylag egyszerű és visszatérő mintát ezen akciós árengedményeknek az albumok életciklusának elején a jelentős fogyasztókkal szemben történő alkalmazása mögött. E minták hiánya nem egyeztethető össze azzal a feltevéssel, hogy a nagy zenei kiadók összehangolták magatartásukat.

| 38. | Emellett ahhoz, hogy bizonyítsa az együttes erőfölény meglétét, az összehangolásnak meg kellene felelnie az Airtours-kritériumoknak: az eltérések felfedezéséhez elegendő mértékű átláthatóság, megbízható megtorlási mechanizmus megléte és a vevők és versenytársak azon képességének hiánya, hogy veszélyeztessék az összehangolt magatartást. |
| --- | --- |

38.

Emellett ahhoz, hogy bizonyítsa az együttes erőfölény meglétét, az összehangolásnak meg kellene felelnie az Airtours-kritériumoknak: az eltérések felfedezéséhez elegendő mértékű átláthatóság, megbízható megtorlási mechanizmus megléte és a vevők és versenytársak azon képességének hiánya, hogy veszélyeztessék az összehangolt magatartást.

Átláthatóság hiánya

| 39. | A PPD-k csak részben átláthatók és a Bizottság megállapítása szerint a nagy zenei kiadók nem ellenőrzik őket szisztematikusan. A legtöbb országban a PPD-k már nem nyilvánosan hozzáférhetők. A kiskereskedőknek szétosztott reklámanyagokban szerepelnek. Elméletben ezek a kiskereskedők megoszthatják a reklámanyagokat más zenei kiadóvállalatokkal, ám a piacvizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy szisztematikusan alkalmaznák ezt a gyakorlatot. Néhány országban a PPD-k vagy a PPD-kódok a zenei kiadóvállalatok és a kiskereskedők által hozzáférhető internetes oldalakon is elérhetők. A felek azonban azt közölték, hogy nem használnak ilyen internetes oldalakat. Ugyanakkor sok kiskereskedő elismerte, hogy részben használják az egyik nagy zenei kiadó árinformációit a másikkal való tárgyalás során. Következésképpen, bár lehetségesnek tűnik, hogy a Sony BMG PPD-információkat gyűjtsön a kiskereskedőkkel való kapcsolatán keresztül, ám az így gyűjtött információ valószínűleg nem lenne teljes körű és megbízhatósága is kétséges lenne. Ezért helytelen az a következtetés, hogy a PPD-k az összehangolási elmélet megbízható kiindulási pontjaként szolgálhatnak. |
| --- | --- |

39.

A PPD-k csak részben átláthatók és a Bizottság megállapítása szerint a nagy zenei kiadók nem ellenőrzik őket szisztematikusan. A legtöbb országban a PPD-k már nem nyilvánosan hozzáférhetők. A kiskereskedőknek szétosztott reklámanyagokban szerepelnek. Elméletben ezek a kiskereskedők megoszthatják a reklámanyagokat más zenei kiadóvállalatokkal, ám a piacvizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy szisztematikusan alkalmaznák ezt a gyakorlatot. Néhány országban a PPD-k vagy a PPD-kódok a zenei kiadóvállalatok és a kiskereskedők által hozzáférhető internetes oldalakon is elérhetők. A felek azonban azt közölték, hogy nem használnak ilyen internetes oldalakat. Ugyanakkor sok kiskereskedő elismerte, hogy részben használják az egyik nagy zenei kiadó árinformációit a másikkal való tárgyalás során. Következésképpen, bár lehetségesnek tűnik, hogy a Sony BMG PPD-információkat gyűjtsön a kiskereskedőkkel való kapcsolatán keresztül, ám az így gyűjtött információ valószínűleg nem lenne teljes körű és megbízhatósága is kétséges lenne. Ezért helytelen az a következtetés, hogy a PPD-k az összehangolási elmélet megbízható kiindulási pontjaként szolgálhatnak.

| 40. | Az árengedmények még ennél is kevésbé átláthatók. Az egyes nagy zenei kiadók minden egyes kiskereskedővel közvetlen, kétoldalú tárgyalásokat folytatnak megállapításukról. Bár a kiskereskedők felhasználják az egyik nagy zenei kiadó kereskedelmi adatait annak versenytársával való tárgyalásuk során, a kiskereskedők többsége elismeri, hogy a nagy zenei kiadók nem ismerik egymás árengedményeit. A nagy zenei kiadók és a kiskereskedők között kötött szerződések általában különböző záradékokat tartalmaznak az árengedmények szerkezetére és mértékére vonatkozóan. Lehetne azzal érvelni, hogy a vevőknek nyújtott vevői árengedmények évről évre nagyon stabilak és könnyebben megfigyelhetők. A Bizottság vizsgálata azonban azt is megállapította, hogy nem fedezhető fel semmiféle ismétlődő, előrejelezhető minta abban, ahogyan a különböző nagy zenei kiadók az akciós árengedményeket és az akciós árengedmény-szinteket a különböző kiskereskedőkkel szemben alkalmazzák (akár az új albumokra, akár az érett katalógus-albumokra). Ezenfelül ezek az akciós árengedmények csak részben megfigyelhetők a kiskereskedői szinten, mivel az akciós árengedmények célja lehet az is, hogy a kiskereskedőket készletnövelésre vagy az albumok jobb láthatóságának biztosítására ösztönözze. Mivel azokat nem hárítják szisztematikusan tovább a végső fogyasztókra, ezért alkalmazásuk nem figyelhető meg szisztematikusan. Nagyságuk még ennél is kevésbé megfigyelhető. Mindebből arra következtethetünk, hogy az árengedmények korlátozott átláthatósága a hallgatólagos megállapodás bármiféle ellenőrzését igen bonyolulttá teszi. |
| --- | --- |

40.

Az árengedmények még ennél is kevésbé átláthatók. Az egyes nagy zenei kiadók minden egyes kiskereskedővel közvetlen, kétoldalú tárgyalásokat folytatnak megállapításukról. Bár a kiskereskedők felhasználják az egyik nagy zenei kiadó kereskedelmi adatait annak versenytársával való tárgyalásuk során, a kiskereskedők többsége elismeri, hogy a nagy zenei kiadók nem ismerik egymás árengedményeit. A nagy zenei kiadók és a kiskereskedők között kötött szerződések általában különböző záradékokat tartalmaznak az árengedmények szerkezetére és mértékére vonatkozóan. Lehetne azzal érvelni, hogy a vevőknek nyújtott vevői árengedmények évről évre nagyon stabilak és könnyebben megfigyelhetők. A Bizottság vizsgálata azonban azt is megállapította, hogy nem fedezhető fel semmiféle ismétlődő, előrejelezhető minta abban, ahogyan a különböző nagy zenei kiadók az akciós árengedményeket és az akciós árengedmény-szinteket a különböző kiskereskedőkkel szemben alkalmazzák (akár az új albumokra, akár az érett katalógus-albumokra). Ezenfelül ezek az akciós árengedmények csak részben megfigyelhetők a kiskereskedői szinten, mivel az akciós árengedmények célja lehet az is, hogy a kiskereskedőket készletnövelésre vagy az albumok jobb láthatóságának biztosítására ösztönözze. Mivel azokat nem hárítják szisztematikusan tovább a végső fogyasztókra, ezért alkalmazásuk nem figyelhető meg szisztematikusan. Nagyságuk még ennél is kevésbé megfigyelhető. Mindebből arra következtethetünk, hogy az árengedmények korlátozott átláthatósága a hallgatólagos megállapodás bármiféle ellenőrzését igen bonyolulttá teszi.

| 41. | Tekintettel arra a lehetőségre, hogy a CD-albumok nettó nagykereskedelmi árát kiskereskedelmi árukból visszafelé meg lehet határozni, a piacvizsgálat azt mutatta ki, hogy egy új album megjelenését követően a kiskereskedői árrést számos tényező befolyásolja, így az nem rendszeres. A vizsgálat eredményei szerint az átláthatóság mértéke még az új kiadványok esetében – ahol a kiskereskedők stabilabb árrést alkalmaznak – sem tenné lehetővé, hogy kellő pontossággal következtetni lehessen a versenytársak albumainak nettó nagykereskedelmi árára. Ez azt jelenti, hogy az albumok árának visszafelé történő meghatározása általánosságban véve nagyon bonyolult, amit a kiskereskedők többsége is megerősített. |
| --- | --- |

41.

Tekintettel arra a lehetőségre, hogy a CD-albumok nettó nagykereskedelmi árát kiskereskedelmi árukból visszafelé meg lehet határozni, a piacvizsgálat azt mutatta ki, hogy egy új album megjelenését követően a kiskereskedői árrést számos tényező befolyásolja, így az nem rendszeres. A vizsgálat eredményei szerint az átláthatóság mértéke még az új kiadványok esetében – ahol a kiskereskedők stabilabb árrést alkalmaznak – sem tenné lehetővé, hogy kellő pontossággal következtetni lehessen a versenytársak albumainak nettó nagykereskedelmi árára. Ez azt jelenti, hogy az albumok árának visszafelé történő meghatározása általánosságban véve nagyon bonyolult, amit a kiskereskedők többsége is megerősített.

| 42. | Következésképpen a vizsgálat azt jelzi, hogy a PPD-ket, az engedményeket és a kiskereskedelmi árakra alkalmazott árréseket jellemző átláthatósági szint alapján nem ellenőrizhető, hogy más nagy zenei kiadók tiszteletben tartanak-e bármilyen, közös megállapodáson alapuló árszabási politikát valamennyi albumra vonatkozóan, vagy akár csak a kezdeti megjelenést követő időszakban. |
| --- | --- |

42.

Következésképpen a vizsgálat azt jelzi, hogy a PPD-ket, az engedményeket és a kiskereskedelmi árakra alkalmazott árréseket jellemző átláthatósági szint alapján nem ellenőrizhető, hogy más nagy zenei kiadók tiszteletben tartanak-e bármilyen, közös megállapodáson alapuló árszabási politikát valamennyi albumra vonatkozóan, vagy akár csak a kezdeti megjelenést követő időszakban.

Retorzió

| 43. | A retorziós intézkedéseknek mindössze két formáját említették a Bizottságnak, ezek a következők: a megállapodástól eltérő vállalat kizárása a válogatások kiadására létrejött közös vállalatokból vagy más közös tevékenységekből, illetve az árakra és az albumkiadásra vonatkozó hallgatólagos megállapodás befejezése. A Bizottság az érintett országok egyikében sem tudott olyan intézkedést azonosítani, amely a válogatásokra vonatkozó megállapodásokból történő kizárás általi retorziónak, vagy a versenymagatartáshoz való visszatérés megtorlását célzó tevékenységnek minősülnek. Bár a hiteles megtorlási mechanizmus alkalmazásával való fenyegetés megfelelő elrettentő mechanizmusnak tekinthető, mivel ilyesmi nem volt megállapítható, miközben nem volt megfigyelhető az összehangolt magatartás feltételeit teljesítő viselkedés sem, ez megerősíti, hogy ezek a mechanizmusok nem minősülnek hiteles megtorlási eszköznek. |
| --- | --- |

43.

A retorziós intézkedéseknek mindössze két formáját említették a Bizottságnak, ezek a következők: a megállapodástól eltérő vállalat kizárása a válogatások kiadására létrejött közös vállalatokból vagy más közös tevékenységekből, illetve az árakra és az albumkiadásra vonatkozó hallgatólagos megállapodás befejezése. A Bizottság az érintett országok egyikében sem tudott olyan intézkedést azonosítani, amely a válogatásokra vonatkozó megállapodásokból történő kizárás általi retorziónak, vagy a versenymagatartáshoz való visszatérés megtorlását célzó tevékenységnek minősülnek. Bár a hiteles megtorlási mechanizmus alkalmazásával való fenyegetés megfelelő elrettentő mechanizmusnak tekinthető, mivel ilyesmi nem volt megállapítható, miközben nem volt megfigyelhető az összehangolt magatartás feltételeit teljesítő viselkedés sem, ez megerősíti, hogy ezek a mechanizmusok nem minősülnek hiteles megtorlási eszköznek.

A versenytársak és a vevők reakciója

| 44. | Úgy tűnik, hogy a független zenei kiadóvállalatok nagy valószínűséggel nem képesek hatékonyan reagálni és veszélyeztetni a nagy zenei kiadók összehangolt működésétől elvárt eredményeket. Másrészt viszont úgy tűnik, hogy a vevők egy jelentős részének elegendő – és egyre növekvő – mozgástere van ahhoz, hogy a vásárlások és termékeik reklámozásának csökkentése révén destabilizálni tudja a nagy zenei kiadók összehangolt magatartását. Ezért valószínűtlen, hogy ilyen körülmények között fenn tudnák tartani az összehangolt magatartást (amelyre utaló jeleket a Bizottság nem talált piacvizsgálata során). |
| --- | --- |

44.

Úgy tűnik, hogy a független zenei kiadóvállalatok nagy valószínűséggel nem képesek hatékonyan reagálni és veszélyeztetni a nagy zenei kiadók összehangolt működésétől elvárt eredményeket. Másrészt viszont úgy tűnik, hogy a vevők egy jelentős részének elegendő – és egyre növekvő – mozgástere van ahhoz, hogy a vásárlások és termékeik reklámozásának csökkentése révén destabilizálni tudja a nagy zenei kiadók összehangolt magatartását. Ezért valószínűtlen, hogy ilyen körülmények között fenn tudnák tartani az összehangolt magatartást (amelyre utaló jeleket a Bizottság nem talált piacvizsgálata során).

Következtetés

| 45. | Következtetésként megállapítható tehát, hogy a piacvizsgálat nem tárt fel arra utaló bizonyítékot, hogy a PPD-k kiválasztása terén összehangolás történne. Az engedmények stabilitásának elemzése még a PPD-k teljes átláthatóságát feltételezve is arra utal, hogy az értékesítési tranzakciók jelentős hányada legtöbbször nem olyan egyszerű és stabil árengedmény-mintát követ, amelyet a szakértő piaci szereplő nyilvános információkból kikövetkeztethetne. A PPD-k csak részben átláthatók és a jelek arra utalnak, hogy a nettó nagykereskedelmi árak nem számíthatók ki megfelelő biztonsággal a kiskereskedelmi árakból. |
| --- | --- |

45.

Következtetésként megállapítható tehát, hogy a piacvizsgálat nem tárt fel arra utaló bizonyítékot, hogy a PPD-k kiválasztása terén összehangolás történne. Az engedmények stabilitásának elemzése még a PPD-k teljes átláthatóságát feltételezve is arra utal, hogy az értékesítési tranzakciók jelentős hányada legtöbbször nem olyan egyszerű és stabil árengedmény-mintát követ, amelyet a szakértő piaci szereplő nyilvános információkból kikövetkeztethetne. A PPD-k csak részben átláthatók és a jelek arra utalnak, hogy a nettó nagykereskedelmi árak nem számíthatók ki megfelelő biztonsággal a kiskereskedelmi árakból.

2.3.   Következtetés

| 46. | A Bizottság vizsgálatai megállapították, hogy az összefonódás nem vezetett és a jövőben sem vezet a fizikai zenei hangfelvételek piacán fennmaradó négy nagy zenei kiadó olyan együttes erőfölényének kialakulásához vagy megerősítéséhez bármely EGT-országban, amelynek eredményeként a közös piacon vagy annak egy jelentős részén jelentősen akadályozódna a hatékony verseny. |
| --- | --- |

46.

A Bizottság vizsgálatai megállapították, hogy az összefonódás nem vezetett és a jövőben sem vezet a fizikai zenei hangfelvételek piacán fennmaradó négy nagy zenei kiadó olyan együttes erőfölényének kialakulásához vagy megerősítéséhez bármely EGT-országban, amelynek eredményeként a közös piacon vagy annak egy jelentős részén jelentősen akadályozódna a hatékony verseny.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| 47. | A határozat következtetése az, hogy a tervezett összefonódás nem fogja erőfölény létrehozása vagy megerősítése révén a közös piacon vagy annak egy jelentős részén jelentősen akadályozni a hatékony versenyt. Következésképpen a határozat – a 4064/89/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja. |
| --- | --- |

47.

A határozat következtetése az, hogy a tervezett összefonódás nem fogja erőfölény létrehozása vagy megerősítése révén a közös piacon vagy annak egy jelentős részén jelentősen akadályozni a hatékony versenyt. Következésképpen a határozat – a 4064/89/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja.

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 1. o.

(2)  T-464/04 (Impala/Bizottság). A bejelentést tevő felek fellebbeztek az Elsőfokú Bíróság ítélete ellen (C-413/06 P).

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/29

---

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 94/10)

| Támogatás száma | XR 16/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Lubuskie |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Jogalap | Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).
  Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 1 millió PLN |
| Maximális támogatási intenzitás | 50 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.6.9. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp. |
| ul. Sikorskiego 3-4 |
| PL-66-400 Gorzów Wlkp. |
| Tel. (48-95) 721 95 27 |
| wojnicka@um.gorzow.pl |

Támogatás száma

XR 16/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Lubuskie

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Jogalap

Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).

Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

1 millió PLN

Maximális támogatási intenzitás

50 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.6.9.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp.

ul. Sikorskiego 3-4

PL-66-400 Gorzów Wlkp.

Tel. (48-95) 721 95 27

wojnicka@um.gorzow.pl

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

http://www.wojewodalubuski.pl/download.php?what=../dzienniki/2007/duwl52.pdf

Egyéb információ

—

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/30

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 94/11)

| 1. | 2008. április 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Autogrill SpA (a továbbiakban: Autogrill, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a World Duty Free Limited (a továbbiakban: WDF, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. április 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Autogrill SpA (a továbbiakban: Autogrill, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a World Duty Free Limited (a továbbiakban: WDF, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Autogrill esetében: ételek, italok és kiskereskedelmi utazási szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Autogrill esetében: ételek, italok és kiskereskedelmi utazási szolgáltatások,

| — | a WDF esetében: kiskereskedelmi utazási szolgáltatások |
| --- | --- |

—

a WDF esetében: kiskereskedelmi utazási szolgáltatások

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/31

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 94/12)

| 1. | 2008. április 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Arrow Electronics, Inc. (a továbbiakban: Arrow, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Logix S.A. (a továbbiakban: Logix, Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. április 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Arrow Electronics, Inc. (a továbbiakban: Arrow, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Logix S.A. (a továbbiakban: Logix, Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Arrow Electronics esetében: elektronikus komponensek és IT-termékek nagykereskedelmi forgalmazása az amerikai kontinenseken, Európában és az ázsiai/csendes-óceáni térségben, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Arrow Electronics esetében: elektronikus komponensek és IT-termékek nagykereskedelmi forgalmazása az amerikai kontinenseken, Európában és az ázsiai/csendes-óceáni térségben,

| — | a Logix esetében: IT-termékek nagykereskedelmi forgalmazása Franciaországban, Lengyelországban, a Benelux-térségben, az északi térségben, Izraelben és Marokkóban. |
| --- | --- |

—

a Logix esetében: IT-termékek nagykereskedelmi forgalmazása Franciaországban, Lengyelországban, a Benelux-térségben, az északi térségben, Izraelben és Marokkóban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

16.4.2008

| 16.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzéke – Harmadik kiegészítés a 26. teljes kiadáshoz”2008. április 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 94. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található és O/...-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében értékesítési irodáinkban (lásd http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm) beszerezhetik.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, CA, CE) – ingyen elérhető a http://eur-lex.europa.eu internetcímen.

Image

---