# Il-Ġurnal Uffiċjali C 48/2008

| | ISSN 1725-5198 |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  ta’ l-Unjoni Ewropea | C 48 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5121 ta' Frar 2008 |

ISSN 1725-5198

Il-Ġurnal Uffiċjali

ta’ l-Unjoni Ewropea

C 48

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5121 ta' Frar 2008

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikazzjonijiet |
| | KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 048/01 | Awtorizzazzjoni ta' l-għajnuna Statali fil-qafas tad-Dispożizzjonijiet ta' l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE — Fir-rigward ta' dawn il-każijiet il-Kummissjoni ma tqajjimx oġġezzjonijiet | 1 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

II   Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

2008/C 048/01

Awtorizzazzjoni ta' l-għajnuna Statali fil-qafas tad-Dispożizzjonijiet ta' l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE — Fir-rigward ta' dawn il-każijiet il-Kummissjoni ma tqajjimx oġġezzjonijiet

1

| | IV   Informazzjoni |
| --- | --- |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 048/02 | Rata tal-kambju ta' l-euro | 5 |

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

2008/C 048/02

Rata tal-kambju ta' l-euro

5

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 048/03 | Sejħa għal proposti — Programm Konġunt Armonizzat ta' l-Unjoni Ewropea ta' Stħarriġiet fl-Impriżi u l-Konsumaturi | 6 |
| | Uffiċċju Ewropew għall-Għażla tal-Persunal (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Avviżi ta' kompetizzjoni ġenerali EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Kummissjoni |
| 2008/C 048/05 | Għajnuna mill-Istat — Danimarka — Għajnuna mill-Istat C 58/07 (ex N 240/07) — Emendi għall-iskema tat-taxxa eżistenti skond it-tunnellaġġ — Stedina għas-sottomissjoni ta' osservazzjonijiet skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Avviżi

PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI

Kummissjoni

2008/C 048/03

Sejħa għal proposti — Programm Konġunt Armonizzat ta' l-Unjoni Ewropea ta' Stħarriġiet fl-Impriżi u l-Konsumaturi

6

Uffiċċju Ewropew għall-Għażla tal-Persunal (EPSO)

2008/C 048/04

Avviżi ta' kompetizzjoni ġenerali EPSO/AD/125/08

15

PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Kummissjoni

2008/C 048/05

Għajnuna mill-Istat — Danimarka — Għajnuna mill-Istat C 58/07 (ex N 240/07) — Emendi għall-iskema tat-taxxa eżistenti skond it-tunnellaġġ — Stedina għas-sottomissjoni ta' osservazzjonijiet skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b'rilevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b'rilevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

II Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

| 21.2.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 48/1

---

Awtorizzazzjoni ta' l-għajnuna Statali fil-qafas tad-Dispożizzjonijiet ta' l-Artikoli 87 u 88 tat-Trattat tal-KE

Fir-rigward ta' dawn il-każijiet il-Kummissjoni ma tqajjimx oġġezzjonijiet

(2008/C 48/01)

| Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Numru ta' referenza ta' l-għajnuna | NN 98/02 |
| Stat Membru | L-Olanda |
| Reġjun | — |
| Titlu (u/jew isem il-benefiċjarju) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Il-bażi ġuridika | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Tip ta' miżura | Aġġustament ta' l-iskema ta' għajnuna rigward ir-riċerka, il-pariri u d-dimostrazzjoni: perjodu, baġit u miżuri ġodda |
| Għan | Li ttejjeb l-użu effiċjenti ta' l-enerġija fl-ortikoltura fis-serer u biex tnaqqas l-użu globali ta' l-enerġija |
| Forma ta' għajnuna | Sussidju għal istituzzjonijiet fis-settur tal-pariri, l-edukazzjoni u r-riċerka fl-agrikoltura |
| Baġit | 70 miljun matul 10 snin, 7 miljun fis-sena |
| Intensità | Riċerka: 100 %, pariri: 100 %, dimostrazzjoni: 50 % |
| Tul ta' żmien | 2000-2010 |
| Setturi ekonomiċi | L-ortikoltura fis-serer u s-settur tar-riċerka u l-pariri fl-agrikoltura |
| Isem u indirizz ta' l-awtorità inkarigata mill-għoti ta' għajnuna | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni

11.10.2007

Numru ta' referenza ta' l-għajnuna

NN 98/02

Stat Membru

L-Olanda

Reġjun

—

Titlu (u/jew isem il-benefiċjarju)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Il-bażi ġuridika

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Tip ta' miżura

Aġġustament ta' l-iskema ta' għajnuna rigward ir-riċerka, il-pariri u d-dimostrazzjoni: perjodu, baġit u miżuri ġodda

Għan

Li ttejjeb l-użu effiċjenti ta' l-enerġija fl-ortikoltura fis-serer u biex tnaqqas l-użu globali ta' l-enerġija

Forma ta' għajnuna

Sussidju għal istituzzjonijiet fis-settur tal-pariri, l-edukazzjoni u r-riċerka fl-agrikoltura

Baġit

70 miljun matul 10 snin, 7 miljun fis-sena

Intensità

Riċerka: 100 %, pariri: 100 %, dimostrazzjoni: 50 %

Tul ta' żmien

2000-2010

Setturi ekonomiċi

L-ortikoltura fis-serer u s-settur tar-riċerka u l-pariri fl-agrikoltura

Isem u indirizz ta' l-awtorità inkarigata mill-għoti ta' għajnuna

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

u:

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Tagħrif ieħor

—

It-test tad-deċiżjoni fil-lingwa jew lingwi awtentika/awtentiċi, li minnu tneħħew il-partijiet kunfidenzjali kollha, jinsab fuq is-sit:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Numru ta' referenza ta' l-għajnuna | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Stat Membru | Il-Belġju |
| Reġjun | Flanders |
| Titolu | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Bażi ġuridika | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni

11.10.2007

Numru ta' referenza ta' l-għajnuna

NN 65/05 (ex N 486/03)

Stat Membru

Il-Belġju

Reġjun

Flanders

Titolu

„Fonds voor landbouw en visserij”

Bażi ġuridika

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Tip ta' miżura

Skema ta' għajnuna

Għan

Biex tistabbilixxi fond għall-agrikoltura u s-sajd fil-Flanders

Forma ta' għajnuna

Sussidju

Baġit

Għall-perjodu 2003-2006, EUR 5 052 924

Mill-2007, madwar EUR 900 000 kull sena

Intensità

Sal-100 %

Tul ta' żmien

Mhux determinat

Setturi ekonomiċi

Is-settur ta' l-agrikoltura u s-sajd

Isem u indirizz ta' l-awtorità inkarigata mill-għoti ta' għajnuna

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Tagħrif ieħor

—

It-test tad-deċiżjoni fil-lingwa jew lingwi awtentika/awtentiċi, li minnu tneħħew il-partijiet kunfidenzjali kollha, jinsab fuq is-sit:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Numru ta' l-għajnuna | N 272/07 |
| Stat Membru | Spanja |
| Reġjun | Andalucía |
| Titolu (u/jew isem il-benefiċjarju) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Bażi ġuridika | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Tip ta' miżura | Skema ta' għajnuna |
| Għan | — |
| Forma ta' l-għajnuna | Għotja |
| Baġit | EUR 7 800 000 |
| Intensità | 75 %-50 % |
| Tul ta' żmien | 2007-2011 |
| Setturi ekonomiċi | L-agrikoltura |
| Isem u indirizz l-awtorità li tagħti l-għajnuna | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Tagħrif ieħor | — |

Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni

1.10.2007

Numru ta' l-għajnuna

N 272/07

Stat Membru

Spanja

Reġjun

Andalucía

Titolu (u/jew isem il-benefiċjarju)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Bażi ġuridika

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Tip ta' miżura

Skema ta' għajnuna

Għan

—

Forma ta' l-għajnuna

Għotja

Baġit

EUR 7 800 000

Intensità

75 %-50 %

Tul ta' żmien

2007-2011

Setturi ekonomiċi

L-agrikoltura

Isem u indirizz l-awtorità li tagħti l-għajnuna

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Tagħrif ieħor

—

It-test tad-deċiżjoni fil-lingwa jew lingwi awtentika/awtentiċi, li minnu tneħħew il-partijiet kunfidenzjali kollha, jinsab fuq is-sit:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Numru ta' l-għajnuna | N 316/07 |
| Stat Membru | Spanja |
| Reġjun | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Titolu (u/jew isem tal-benefiċjarju) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Bażi ġuridika | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Tip ta' miżura | Skema |
| Għan | — |
| Forma ta' l-għajnuna | Sussidju dirett |
| Baġit | EUR 30 000 |
| Intensità | Massimu ta' 80 % |
| Tul ta' żmien | Ad hoc |
| Setturi ekonomiċi | Agrikoltura |
| L-isem u l-indirizz ta' l-awtorità li tagħti l-għajnuna | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Informazzjoni oħra | — |

Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni

1.10.2007

Numru ta' l-għajnuna

N 316/07

Stat Membru

Spanja

Reġjun

Comunidad Autónoma de Canarias

Titolu (u/jew isem tal-benefiċjarju)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Bażi ġuridika

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Tip ta' miżura

Skema

Għan

—

Forma ta' l-għajnuna

Sussidju dirett

Baġit

EUR 30 000

Intensità

Massimu ta' 80 %

Tul ta' żmien

Ad hoc

Setturi ekonomiċi

Agrikoltura

L-isem u l-indirizz ta' l-awtorità li tagħti l-għajnuna

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Informazzjoni oħra

—

It-test tad-deċiżjoni fil-lingwa jew lingwi awtentika/awtentiċi, li minnu tneħħew il-partijiet kunfidenzjali kollha, jinsab fuq is-sit:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Numru ta' l-għajnuna | N 477/07 |
| Stat Membru | Ir-Reppublika Federali tal-Ġermanja |
| Reġjun | — |
| Titlu (u/jew Isem tal-Benefiċjarju) | Weinfonds |
| Bażi ġuridika | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Tip ta' miżura | Skema |
| Għan | 1. | Għall-promozzjoni ta' inbid ta' kwalità u għall-ftuħ u l-kura tas-suq, il-bejgħ ta' l-inbid u prodotti oħrajn tas-settur ta' l-inbid, |

Data ta' l-adozzjoni tad-deċiżjoni

19.12.2007

Numru ta' l-għajnuna

N 477/07

Stat Membru

Ir-Reppublika Federali tal-Ġermanja

Reġjun

—

Titlu (u/jew Isem tal-Benefiċjarju)

Weinfonds

Bażi ġuridika

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Tip ta' miżura

Skema

Għan

1.

Għall-promozzjoni ta' inbid ta' kwalità u għall-ftuħ u l-kura tas-suq, il-bejgħ ta' l-inbid u prodotti oħrajn tas-settur ta' l-inbid,

| 2. | biex jiġu protetti d-denominazzjonijiet domestiċi ta' l-inbid fil-Ġermanja u lil hinn minnha, skond il-leġi¿lazzjoni |
| --- | --- |

2.

biex jiġu protetti d-denominazzjonijiet domestiċi ta' l-inbid fil-Ġermanja u lil hinn minnha, skond il-leġi¿lazzjoni

Forma ta' għajnuna

Sussidju

Baġit

EUR 12 000 000

Intensità massima ta' għajnuna

100 %

Tul ta' żmien

31.12.2013

Setturi ekonomiċi

L-agrikoltura

Isem u indirizz ta' l-awtorità li tagħti l-għajnuna

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

It-test tad-deċiżjoni fil-lingwa jew lingwi awtentika/awtentiċi, li minnu tneħħew il-partijiet kunfidenzjali kollha, jinsab fuq is-sit:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET U KORPI TA' L-UNJONI EWROPEA

Kummissjoni

| 21.2.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 48/5

---

Rata tal-kambju ta' l-euro (1)

L-20 ta' Frar 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,4656 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 158,32 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4536 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,7544 |
| SEK | Krona Żvediża | 9,3196 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,6116 |
| ISK | Krona Iżlandiża | 98,81 |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,877 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 25,29 |
| EEK | Krona Estona | 15,6466 |
| HUF | Forint Ungeriż | 265,87 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,6964 |
| PLN | Zloty Pollakk | 3,5835 |
| RON | Leu Rumen | 3,6556 |
| SKK | Krona Slovakka | 33,177 |
| TRY | Lira Turka | 1,778 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,6031 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,4899 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 11,434 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 1,8449 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 2,0709 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 386,9 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 11,541 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 10,4697 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,284 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 13 468,86 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 4,7258 |
| PHP | Peso Filippin | 59,723 |
| RUB | Rouble Russu | 36,052 |
| THB | Baht Tajlandiż | 46,313 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,5523 |
| MXN | Peso Messikan | 15,8063 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,4656

JPY

Yen Ġappuniż

158,32

DKK

Krona Daniża

7,4536

GBP

Lira Sterlina

0,7544

SEK

Krona Żvediża

9,3196

CHF

Frank Żvizzeru

1,6116

ISK

Krona Iżlandiża

98,81

NOK

Krona Norveġiża

7,877

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

25,29

EEK

Krona Estona

15,6466

HUF

Forint Ungeriż

265,87

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,6964

PLN

Zloty Pollakk

3,5835

RON

Leu Rumen

3,6556

SKK

Krona Slovakka

33,177

TRY

Lira Turka

1,778

AUD

Dollaru Awstraljan

1,6031

CAD

Dollaru Kanadiż

1,4899

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

11,434

NZD

Dollaru tan-New Zealand

1,8449

SGD

Dollaru tas-Singapor

2,0709

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 386,9

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

11,541

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

10,4697

HRK

Kuna Kroata

7,284

IDR

Rupiah Indoneżjan

13 468,86

MYR

Ringgit Malażjan

4,7258

PHP

Peso Filippin

59,723

RUB

Rouble Russu

36,052

THB

Baht Tajlandiż

46,313

BRL

Real Brażiljan

2,5523

MXN

Peso Messikan

15,8063

---

(1)

Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

V Avviżi

PROĊEDURI AMMINISTRATTIVI

Kummissjoni

| 21.2.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 48/6

---

Sejħa għal proposti — Programm Konġunt Armonizzat ta' l-Unjoni Ewropea ta' Stħarriġiet fl-Impriżi u l-Konsumaturi

(2008/C 48/03)

1   KUNTEST

Il-Kummissjoni Ewropea qiegħda tniedi sejħa għal proposti (ref. ECFIN/2008/A3-003) biex isir stħarriġ dwar il-konsumaturi bħala parti mill-Programm Konġunt Armonizzat ta' l-Unjoni Ewropea ta' Stħarriġiet fl-Impriżi u l-Konsumaturi [approvat mill-Kummissjoni fit-12 ta' Lulju 2006 COM(2006 )379] fl-Istati Membri ta' l-UE li ġejjin: l-Awstrija, l-Irlanda u Malta. Din il-kooperazzjoni għandha tieħu l-forma ta' qafas ta' ftehim ta' sħubija bejn il-Kummissjoni u l-korpi speċjalizzati fuq perjodu ta' tliet snin.

Il-programm huwa mfassal sabiex jiġbor informazzjoni dwar il-qagħda ta' l-ekonomiji fl-Istati Membri ta' l-UE u fil-pajjiżi kandidati bl-għan li jkun jista' jsir tqabbil taċ-ċikli tan-negozju tagħhom għall-iskopijiet ta' ġestjoni ta' l-Unjoni Ekonomika u Monetarja (UEM). Dan sar għodda indispensabbli fil-proċess ta' sorveljanza ekonomika ta' l-UEM, kif ukoll għal skopijiet ġenerali ta' politika ekonomika.

2   GĦAN U SPEĊIFIKAZZJONIJIET TA' L-AZZJONI

2.1   Għanijiet

Il-programm konġunt armonizzat ta' l-UE jinvolvi korpi/istituzzjonijiet li jwettqu stħarriġiet ta' l-opinjoni fuq bażi ta' finanzjament konġunt. Il-Kummissjoni bħalissa qed tfittex li tikkonkludi ftehimiet ma' korpi u istituzzjonijiet li jkunu kkwalifikati kif jixraq biex għat-tliet snin li ġejjin iwettqu l-istħarriġiet dwar il-konsumaturi.

Barra minn hekk, stħarriġiet ad hoc dwar suġġetti ekonomiċi attwaliqed jitwettqu flimkien ma' l-istħarriġiet li jsiru kull xahar, bl-użu ta' l-istess kampjuni stabbiliti bħall-istħarriġ li jsir kull xahar, sabiex jinkiseb tagħrif dwar kwistjonijiet speċifiċi ta' politika ekonomika. Dawn l-istħarriġiet fihom infushom huma aktar okkażjonali.

2.2   Speċifikazzjonijiet tekniċi

2.2.1   Kalendarju ta' l-istħarriġ u rappurtar tar-riżultati

It-tabella li ġejja tagħti ħarsa ġenerali ta' l-isħarriġiet mitluba fil-kuntest ta' din is-sejħa għal proposti:

| Isem l-istħarriġ | Numru ta' attivitajiet/kategoriji tad-daqs | Numru ta' aggregati | Numri ta' mistoqsijiet kull xahar | Numru ta' mistoqsijiet kull trimestru |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsumaturi | 24 tqassim | 1 | 14 (inkluż 2 mistoqsijiet fakultattivi) | 3 |

Isem l-istħarriġ

Numru ta' attivitajiet/kategoriji tad-daqs

Numru ta' aggregati

Numri ta' mistoqsijiet kull xahar

Numru ta' mistoqsijiet kull trimestru

Konsumaturi

24 tqassim

1

14 (inkluż 2 mistoqsijiet fakultattivi)

3

| — | L-istħarriġiet ta' kull xahar għandhom isiru fl-ewwel ġimagħtejn ta' kull xahar u r-riżultati għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni bl-e-mail mill-inqas minn 5 sa 6 ijiem tax-xogħol qabel l-aħħar tax-xahar u skond il-kalendarju li jkun inkluż fil-ftehim speċifiku ta' l-għotja. |
| --- | --- |

—

L-istħarriġiet ta' kull xahar għandhom isiru fl-ewwel ġimagħtejn ta' kull xahar u r-riżultati għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni bl-e-mail mill-inqas minn 5 sa 6 ijiem tax-xogħol qabel l-aħħar tax-xahar u skond il-kalendarju li jkun inkluż fil-ftehim speċifiku ta' l-għotja.

| — | L-istħarriġiet trimestrali għandhom isiru fl-ewwel ġimagħtejn ta' l-ewwel xahar ta' kull trimestru (Jannar, April, Lulju u Ottubru) u r-riżultati għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni bl-e-mail mill-inqas minn 5 sa 6 ijiem tax-xogħol qabel l-aħħar ta' Jannar, April, Lulju u Ottubru rispettivament u skond il-kalendarju li jkun inkluż fil-ftehim speċifiku ta' l-għotja. |
| --- | --- |

—

L-istħarriġiet trimestrali għandhom isiru fl-ewwel ġimagħtejn ta' l-ewwel xahar ta' kull trimestru (Jannar, April, Lulju u Ottubru) u r-riżultati għandhom jintbagħtu lill-Kummissjoni bl-e-mail mill-inqas minn 5 sa 6 ijiem tax-xogħol qabel l-aħħar ta' Jannar, April, Lulju u Ottubru rispettivament u skond il-kalendarju li jkun inkluż fil-ftehim speċifiku ta' l-għotja.

| — | Fil-każ ta' l-istħarriġiet ad hoc, il-benefiċjarju għandu jintrabat li jikkonforma ruħu mal-kalendarji stabbiliti għalihom. |
| --- | --- |

—

Fil-każ ta' l-istħarriġiet ad hoc, il-benefiċjarju għandu jintrabat li jikkonforma ruħu mal-kalendarji stabbiliti għalihom.

Deskrizzjoni dettaljata ta' l-azzjoni (Anness I tal-ftehim ta' l-għotja partikolari) tista' titniżżel mill-indirizz tal-websajt li ġej:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2   Metodoloġija u kwestjonarji

Dettalji dwar il-metodoloġija, il-kwestjonarji u l-linji gwida internazzjonali dwar it-tmexxija ta' l-impriżi jinsabu fil-gwida għall-utent dwar il-Programm Konġunt Armonizzat ta' l-Unjoni Ewropea ta' Stħarriġiet fl-Impriżi u l-Konsumaturi fl-indirizz tal-websajt li ġej:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3   DISPOŻIZZJONIJIET AMMINISTRATTIVI U TUL TA' ŻMIEN

3.1   Dispożizzjonijiet amministrattivi

Il-korp jew l-istitut għandu jintgħażel għal perjodu massimu ta' tliet snin. Il-Kummissjoni tixtieq tistabbilixxi kooperazzjoni fit-tul ma' l-applikanti magħżula. Għal dan il-għan, se jkun konkluż qafas ta' ftehim ta' sħubija bejn il-partijiet mifrux fuq tliet snin. Fl-ambitu ta' dan il-qafas ta' ftehim ta' sħubija, li se jispeċifika l-għanijiet komuni u n-natura ta' l-azzjonijiet ippjanati, jistgħu jkunu konklużi tliet ftehimiet ta' għotja annwali speċifiċi bejn il-partijiet. L-ewwel wieħed minn dawn il-ftehimiet ta' għotja speċifiċi se jikkonċerna l-perjodu minn Mejju 2008 sa April 2009.

3.2   Tul ta' żmien

L-istħarriġ dwar il-konsumaturi jibda jiddekorri mill-1 ta' Mejju sat-30 ta' April. It-tul ta' żmien ta' l-azzjoni ma jistax jaqbeż it-12-il xahar.

4   QAFAS FINANZJARJU

4.1   Sorsi ta' fondi Komunitarji

L-azzjonijiet magħżula se jkunu ffinanzjati mil-linja tal-baġit 01.02.02 — Il-koordinament u s-sorveljanza ta' l-unjoni ekonomika u monetarja.

4.2   Total stmat tal-baġit Komunitarju għal din is-sejħa

| — | Il-baġit annwali totali disponibbli għall-perjodu Mejju 2008 — April 2009 għal dawn l-istħarriġiet dwar il-konsumatur fl-Awstrija, fl-Irlanda u f'Malta huwa ta' EUR 160 000,00 (mija u sittin elf euro). |
| --- | --- |

—

Il-baġit annwali totali disponibbli għall-perjodu Mejju 2008 — April 2009 għal dawn l-istħarriġiet dwar il-konsumatur fl-Awstrija, fl-Irlanda u f'Malta huwa ta' EUR 160 000,00 (mija u sittin elf euro).

| — | L-ammonti għas-sentejn ta' wara jistgħu jiżdiedu, bla ħsara għall-mezzi finanzjarji disponibbli, b'madwar 3 %. |
| --- | --- |

—

L-ammonti għas-sentejn ta' wara jistgħu jiżdiedu, bla ħsara għall-mezzi finanzjarji disponibbli, b'madwar 3 %.

4.3   Perċentwali tal-kofinanzjament Komunitarju

Sehem il-Kummissjoni fil-finanzjament konġunt ma jistax jaqbeż il-50 % ta' l-ispejjeż eliġibbli sostnuti mill-benefiċjarju għal kull stħarriġ. Il-Kummissjoni tiddetermina l-perċentwal tal-kofinanzjament fuq bażi individwali.

4.4   Finanzjament ta' l-azzjoni mill-benefiċjarju u l-ispejjeż sostnuti

Il-benefiċjarju għandu jintalab jibgħat baġit dettaljat (f'euro) għall-ewwel sena, li jkun fih stima ta' l-ispejjeż u tal-finanzjament ta' l-azzjoni. Għandu jiġi pprovdut baġit dettaljat, għat-tieni sena u għat-tielet sena rispettivament, fl-ambitu tal-qafas ta' ftehim ta' sħubija skond sejħa mill-Kummissjoni.

L-ammont ibbaġitjat ta' l-għotja mitluba mill-Kummissjoni għandu jkun imqarreb sa l-eqreb gћaxra. Il-baġit għandu jiddaħħal fil-ftehim speċifiku ta' l-għotja bħala anness. Sussegwentement, il-Kummissjoni tista' tuża dawn iċ-ċifri għal finijiet ta' verifika.

L-ispejjeż eliġibbli jistgħu jiġu sostnuti biss wara li jsir l-iffirmar tal-ftehim speċifiku ta' l-għotja mill-partijiet kollha, ħlief f'każi eċċezzjonali u, taħt l-ebda ċirkostanza, qabel ma tkun intbagħtet l-applikazzjoni għal għotja. Kontributi f'oġġetti mhumiex meqjusa bħala spejjeż eliġibbli.

4.5   Arranġamenti għall-ħlas

Talba għal finanzjament minn qabel ta' 40 % ta' l-ammont massimu ta' l-għotja tista' tintbagħat mill-benefiċjarju fix-xahar ta' Settembru. Talba għall-ħlas tal-bilanċ flimkien ma' rendikont finanzjarju u lista dettaljata ta' l-ispejjeż għandhom jintbagħtu fi żmien xahrejn mid-data ta' l-għeluq ta' l-azzjoni (ara d-dettalji sħaħ fl-Artikoli 5 u 6 tal-ftehim speċifiku ta' l-għotja).

Kemm it-talba għal finanzjament minn qabel kif ukoll it-talba għall-ħlas tal-bilanċ għandhom ikunu preċeduti mis-sottomissjoni fi żmien xieraq tad-data li toħroġ mill-istħarriġiet tal-konsumaturi.

Jiġu meqjusa bħala spejjeż eliġibbli dawk l-ispejjeż biss li jkunu rintraċċabbli u identifikabbli fis-sistema ta' kontabilità ta' l-ispiża tal-benefiċjarju.

4.6   Subkuntrattar

| — | Meta fi proposta l-ammont tas-servizzi mwettqa minn subkuntrattur ikun daqs jew iktar minn 50 % tax-xogħol, is-subkuntrattur għandu jipprovdi d-dokumenti kollha meħtieġa għall-valutazzjoni b'mod integrali tal-proposta ta' l-applikant fir-rigward tal-kriterji ta' esklużjoni, ta' l-għażla u ta' aġġudikazzjoni (ara l-punti 5, 6 u 7 hawn taħt). Dan jimplika li s-subkuntrattur għandu jagħti prova li huwa jissodisfa l-kriterju ta' esklużjoni, kif ukoll il-kriterji ta' għażla u ta' aġġudikazzjoni li jirrigwardaw il-kompiti li huwa se jwettaq. |
| --- | --- |

—

Meta fi proposta l-ammont tas-servizzi mwettqa minn subkuntrattur ikun daqs jew iktar minn 50 % tax-xogħol, is-subkuntrattur għandu jipprovdi d-dokumenti kollha meħtieġa għall-valutazzjoni b'mod integrali tal-proposta ta' l-applikant fir-rigward tal-kriterji ta' esklużjoni, ta' l-għażla u ta' aġġudikazzjoni (ara l-punti 5, 6 u 7 hawn taħt). Dan jimplika li s-subkuntrattur għandu jagħti prova li huwa jissodisfa l-kriterju ta' esklużjoni, kif ukoll il-kriterji ta' għażla u ta' aġġudikazzjoni li jirrigwardaw il-kompiti li huwa se jwettaq.

| — | L-applikant għall-għotja għandu jaġġudika l-kuntratt lil dawk li jitfgħu offerti li jkunu ppreżentaw l-offerta li toffri l-aħjar proporzjon bejn prezz u kwalità, waqt li joqgħod attent li ma jkunx hemm kunflitt ta' interessi. Fil-każ li s-subkuntrattar jaqbeż l-ammont ta' EUR 60 000,00, l-applikant ikun irid jiddokumenta, ladarba jintgħażel, li s-subkuntrattur intgħażel fuq il-bażi ta' l-aħjar proporzjon bejn prezz u kwalità. |
| --- | --- |

—

L-applikant għall-għotja għandu jaġġudika l-kuntratt lil dawk li jitfgħu offerti li jkunu ppreżentaw l-offerta li toffri l-aħjar proporzjon bejn prezz u kwalità, waqt li joqgħod attent li ma jkunx hemm kunflitt ta' interessi. Fil-każ li s-subkuntrattar jaqbeż l-ammont ta' EUR 60 000,00, l-applikant ikun irid jiddokumenta, ladarba jintgħażel, li s-subkuntrattur intgħażel fuq il-bażi ta' l-aħjar proporzjon bejn prezz u kwalità.

4.7   Proposti konġunti

Fil-każijiet kollha ta' proposti konġunti, il-kompiti u l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-membri kollha li jieħdu sehem fil-proposta għandhom jiġu identifikati sew. Il-membri kollha għandhom jipprovdu d-dokumenti kollha meħtieġa għall-valutazzjoni b'mod integrali tal-proposta fir-rigward tal-kriterji ta' esklużjoni, ta' għażla u ta' aġġudikazzjoni (ara l-punti 5, 6 u 7 hawn taħt) relatati magħhom.

Wieħed mill-membri parteċipanti għandu jassumi r-rwol ta' koordinatur u għandu:

| — | jassumi r-responsabbiltà ġenerali tas-sħubija fir-rigward tal-Kummissjoni; |
| --- | --- |

—

jassumi r-responsabbiltà ġenerali tas-sħubija fir-rigward tal-Kummissjoni;

| — | jissorvelja l-attivitajiet tal-membri parteċipanti l-oħra; |
| --- | --- |

—

jissorvelja l-attivitajiet tal-membri parteċipanti l-oħra;

| — | jiżgura l-koerenza globali u s-sottomissjoni fil-ħin tar-riżultati ta' l-istħarriġ; |
| --- | --- |

—

jiżgura l-koerenza globali u s-sottomissjoni fil-ħin tar-riżultati ta' l-istħarriġ;

| — | jiċċentralizza l-firma tal-kuntratt u jagħti lill-Kummissjoni l-kuntratt iffirmat kif suppost mill-parteċipanti kollha (anki permezz ta' prokura); |
| --- | --- |

—

jiċċentralizza l-firma tal-kuntratt u jagħti lill-Kummissjoni l-kuntratt iffirmat kif suppost mill-parteċipanti kollha (anki permezz ta' prokura);

| — | jiċċentralizza l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Kummissjoni u jqassam il-pagamenti lill-parteċipanti; |
| --- | --- |

—

jiċċentralizza l-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Kummissjoni u jqassam il-pagamenti lill-parteċipanti;

| — | jiġbor id-dokumenti ta' sostenn tan-nefqa sostnuta minn kull parteċipant u jippreżentahom f'sottomissjoni waħda. |
| --- | --- |

—

jiġbor id-dokumenti ta' sostenn tan-nefqa sostnuta minn kull parteċipant u jippreżentahom f'sottomissjoni waħda.

5   KRITERJI TA' ELIĠIBBILTÀ

5.1   Status ġuridiku ta' l-applikanti

Is-sejħa għal proposti hija miftuħa għall-korpi u istituzzjonijiet (entitajiet ġuridiċi) bi status ġuridiku f'wieħed mis-27 Stat Membru ta' l-UE. L-applikanti għandhom juru li huma jeżistu bħala entità ġuridika u jipprovdu d-dokumentazzjoni meħtieġa permezz tal-formola standard ta' entità ġuridika.

5.2   Raġunijiet għall-esklużjoni

Applikazzjonijiet għal għotja minn applikanti li jinsabu f'xi waħda mis-sitwazzjonijiet li ġejjin ma jiġux ikkunsidrati (1):

| (a) | huma falluti jew qed jiġu stralċjati, għandhom l-attivitajiet tagħhom amministrati mill-qrati, daħlu f'arranġament mal-kredituri, issospendew l-attivitajiet tan-negozju tagħhom, huma s-suġġett ta' proċeduri dwar dawn l-affarijiet, jew jinsabu f'xi sitwazzjoni analoga li tirriżulta minn proċedura simili pprovduta fil-leġiżlazzjoni jew regolamenti nazzjonali; |
| --- | --- |

(a)

huma falluti jew qed jiġu stralċjati, għandhom l-attivitajiet tagħhom amministrati mill-qrati, daħlu f'arranġament mal-kredituri, issospendew l-attivitajiet tan-negozju tagħhom, huma s-suġġett ta' proċeduri dwar dawn l-affarijiet, jew jinsabu f'xi sitwazzjoni analoga li tirriżulta minn proċedura simili pprovduta fil-leġiżlazzjoni jew regolamenti nazzjonali;

| (b) | huma ġew misjuba ħatja ta' reat li jikkonċerna l-kondotta professjonali tagħhom b'sentenza li hija res judicata; |
| --- | --- |

(b)

huma ġew misjuba ħatja ta' reat li jikkonċerna l-kondotta professjonali tagħhom b'sentenza li hija res judicata;

| (c) | kienu ħatja ta' kondotta professjonali ħażina serja ppruvata bi kwalunkwe mezz li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiġġustifikaw; |
| --- | --- |

(c)

kienu ħatja ta' kondotta professjonali ħażina serja ppruvata bi kwalunkwe mezz li l-awtoritajiet kontraenti jistgħu jiġġustifikaw;

| (d) | huma ma ssodisfawx l-obbligi li jirrigwardaw il-pagament ta' kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali jew il-pagament ta' taxxi skond id-dispożizzjonijiet ġuridiċi tal-pajjiż li fih huma stabbiliti jew ta' dawk tal-pajjiż ta' l-awtorità kontraenti jew ta' dawk tal-pajjiż fejn il-kuntratt għandu jiġi eżegwit; |
| --- | --- |

(d)

huma ma ssodisfawx l-obbligi li jirrigwardaw il-pagament ta' kontribuzzjonijiet tas-sigurtà soċjali jew il-pagament ta' taxxi skond id-dispożizzjonijiet ġuridiċi tal-pajjiż li fih huma stabbiliti jew ta' dawk tal-pajjiż ta' l-awtorità kontraenti jew ta' dawk tal-pajjiż fejn il-kuntratt għandu jiġi eżegwit;

| (e) | kienu s-suġġett ta' sentenza li għandha s-saħħa ta' res judicata għal frodi, korruzzjoni, involviment f'organizzazzjoni kriminali, jew kwalunkwe attività illegali oħra li hi ta' detriment għall-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet; |
| --- | --- |

(e)

kienu s-suġġett ta' sentenza li għandha s-saħħa ta' res judicata għal frodi, korruzzjoni, involviment f'organizzazzjoni kriminali, jew kwalunkwe attività illegali oħra li hi ta' detriment għall-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet;

| (f) | wara proċedura oħra ta' akkwist jew ta' aġġudikazzjoni ta' għotja iffinanzjati mill-baġit Komunitarju, huma kienu ġew iddikjarati fi ksur kuntrattwali gravi minħabba li jkunu naqsu milli josservaw l-obbligi kuntrattwali tagħhom; |
| --- | --- |

(f)

wara proċedura oħra ta' akkwist jew ta' aġġudikazzjoni ta' għotja iffinanzjati mill-baġit Komunitarju, huma kienu ġew iddikjarati fi ksur kuntrattwali gravi minħabba li jkunu naqsu milli josservaw l-obbligi kuntrattwali tagħhom;

| (g) | ikunu f'sitwazzjoni ta' kunflitt ta' interess; |
| --- | --- |

(g)

ikunu f'sitwazzjoni ta' kunflitt ta' interess;

| (h) | instabu ħatja ta' miżrappreżentazzjoni meta jagħtu l-informazzjoni mitluba jew jonqsu milli jagħtu din l-informazzjoni. |
| --- | --- |

(h)

instabu ħatja ta' miżrappreżentazzjoni meta jagħtu l-informazzjoni mitluba jew jonqsu milli jagħtu din l-informazzjoni.

Ma' l-eliġibbiltà l-applikanti għandhom jiċċertifikaw, permezz tal-formola ta' dikjarazzjoni standard, li mhumiex f'waħda mis-sitwazzjonijiet elenkati taħt il-punt 5.2.

5.3   Penali amministrattivi u finanzjarji

| 1. | Bla ħsara għall-applikazzjoni ta' penali stipulati fil-kuntratt, kandidati jew dawk li jitfgħu offerti u kuntratturi li nstabu ħatja li għamlu dikjarazzjonijiet foloz, jew ikunu nstabu fi ksur serju ta' l-obbligi kuntrattwali tagħhom fi proċedura ta' akkwist li tkun saret qabel, jistgħu jiġu esklużi mill-kuntratti u għotjiet kollha ffinanzjati mill-baġit Komunitarju għal perjodu massimu ta' sentejn mid-data li fiha jkun ġie stabbilit il-ksur, kif ikkonfermat wara proċedura kontenzjuża mal-kuntrattur. Dak il-perjodu jista' jiġi estiż għal tliet snin fil-każ ta' offiża oħra fi żmien ħames snin minn meta jkun sar l-ewwel ksur.
  Dawk li jitfgħu offerti jew kandidati li għamlu dikjarazzjonijiet foloz jistgħu jkunu suġġetti wkoll għal penali finanzjarji li jirrappreżentaw minn 2 % sa 10 % tal-valur totali stmat tal-kuntratt li jkun qed jiġi aġġudikat.
  Kuntratturi li nstabu fi ksur serju ta' l-obbligi kuntrattwali tagħhom jistgħu jirċievu penali finanzjarji li jirrappreżentaw minn 2 % sa 10 % tal-valur totali tal-kuntratt ikkonċernat. Din ir-rata tista' tiżdied għal 4 % sa 20 % fil-każ ta' offiża oħra fi żmien ħames mid-data ta' l-ewwel ksur. |
| --- | --- |

1.

Bla ħsara għall-applikazzjoni ta' penali stipulati fil-kuntratt, kandidati jew dawk li jitfgħu offerti u kuntratturi li nstabu ħatja li għamlu dikjarazzjonijiet foloz, jew ikunu nstabu fi ksur serju ta' l-obbligi kuntrattwali tagħhom fi proċedura ta' akkwist li tkun saret qabel, jistgħu jiġu esklużi mill-kuntratti u għotjiet kollha ffinanzjati mill-baġit Komunitarju għal perjodu massimu ta' sentejn mid-data li fiha jkun ġie stabbilit il-ksur, kif ikkonfermat wara proċedura kontenzjuża mal-kuntrattur. Dak il-perjodu jista' jiġi estiż għal tliet snin fil-każ ta' offiża oħra fi żmien ħames snin minn meta jkun sar l-ewwel ksur.

Dawk li jitfgħu offerti jew kandidati li għamlu dikjarazzjonijiet foloz jistgħu jkunu suġġetti wkoll għal penali finanzjarji li jirrappreżentaw minn 2 % sa 10 % tal-valur totali stmat tal-kuntratt li jkun qed jiġi aġġudikat.

Kuntratturi li nstabu fi ksur serju ta' l-obbligi kuntrattwali tagħhom jistgħu jirċievu penali finanzjarji li jirrappreżentaw minn 2 % sa 10 % tal-valur totali tal-kuntratt ikkonċernat. Din ir-rata tista' tiżdied għal 4 % sa 20 % fil-każ ta' offiża oħra fi żmien ħames mid-data ta' l-ewwel ksur.

| 2. | Fil-każijiet msemmija fil-punti 5.2 (a), (c) u (d) il-kandidati jew dawk li jitfgħu offerti għandhom ikunu esklużi mill-kuntratti u għotjiet kollha għal perjodu massimu ta' sentejn mid-data li fiha jkun ġie stabbilit il-ksur, kif ikkonfermat wara proċedura kontenzjuża mal-kuntrattur.
  Fil-każijiet msemmija fil-punti 5.2 (b) u (e), il-kandidati jew dawk li jitfgħu offerti għandhom ikunu esklużi mill-kuntratti u għotjiet kollha għal perjodu minimu ta' sena u massimu ta' erba' snin mid-data tan-notifika tas-sentenza.
  Dawk il-perjodi jistgħu jiġu estiżi għal ħames snin fil-każ ta' ksur ripetut fi żmien ħames snin ta' l-ewwel ksur jew l-ewwel sentenza. |
| --- | --- |

2.

Fil-każijiet msemmija fil-punti 5.2 (a), (c) u (d) il-kandidati jew dawk li jitfgħu offerti għandhom ikunu esklużi mill-kuntratti u għotjiet kollha għal perjodu massimu ta' sentejn mid-data li fiha jkun ġie stabbilit il-ksur, kif ikkonfermat wara proċedura kontenzjuża mal-kuntrattur.

Fil-każijiet msemmija fil-punti 5.2 (b) u (e), il-kandidati jew dawk li jitfgħu offerti għandhom ikunu esklużi mill-kuntratti u għotjiet kollha għal perjodu minimu ta' sena u massimu ta' erba' snin mid-data tan-notifika tas-sentenza.

Dawk il-perjodi jistgħu jiġu estiżi għal ħames snin fil-każ ta' ksur ripetut fi żmien ħames snin ta' l-ewwel ksur jew l-ewwel sentenza.

| 3. | Il-każijiet msemmija fil-punt 5.2. (e) għandhom ikunu dawn li ġejjin:






  (a) | każijiet ta' frodi msemmija fl-Artikolu 1 tal-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni ta' l-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej imfassla mill-Att tal-Kunsill tas-26 ta' Lulju 1995; |
| --- | --- | --- |

3.

Il-każijiet msemmija fil-punt 5.2. (e) għandhom ikunu dawn li ġejjin:

(a)

każijiet ta' frodi msemmija fl-Artikolu 1 tal-Konvenzjoni dwar il-protezzjoni ta' l-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej imfassla mill-Att tal-Kunsill tas-26 ta' Lulju 1995;

| (b) | każijiet ta' korruzzjoni kif imsemmija fl-Artikolu 3 tal-Konvenzjoni dwar il-ġlieda kontra l-korruzzjoni li tinvolvi uffiċjali tal-Komunitajiet Ewoprej jew uffiċjali ta' l-Istati Membri ta' l-Unjoni Ewropea, imfassla mill-Att tal-Kunsill tas-26 ta' Mejju 1997; |
| --- | --- |

(b)

każijiet ta' korruzzjoni kif imsemmija fl-Artikolu 3 tal-Konvenzjoni dwar il-ġlieda kontra l-korruzzjoni li tinvolvi uffiċjali tal-Komunitajiet Ewoprej jew uffiċjali ta' l-Istati Membri ta' l-Unjoni Ewropea, imfassla mill-Att tal-Kunsill tas-26 ta' Mejju 1997;

| (c) | każijiet ta' involviment f'organizzazzjoni kriminali, kif definita fl-Artikolu 2(1) ta' l-Azzjoni Konġunta 98/733/ĠAI tal-Kunsill; |
| --- | --- |

(c)

każijiet ta' involviment f'organizzazzjoni kriminali, kif definita fl-Artikolu 2(1) ta' l-Azzjoni Konġunta 98/733/ĠAI tal-Kunsill;

| (d) | każijiet ta' ħasil ta' flus kif definit fl-Artikolu 1 tad-Direttiva tal-Kunsill 91/308/KEE. |
| --- | --- |

(d)

każijiet ta' ħasil ta' flus kif definit fl-Artikolu 1 tad-Direttiva tal-Kunsill 91/308/KEE.

6   KRITERJI TA' L-GĦAŻLA

L-applikanti għandhom ikollhom sorsi finanzjarji sodi u biżżejjed biex isostnu l-attività tagħhom tul iż-żmien li fih se ssir l-azzjoni. L-applikanti għandhom ikollhom il-kompetenzi u l-kwalifiki professjonali meħtieġa biex ilestu l-azzjoni proposta jew il-programm ta' xogħol.

6.1   Kapaċità finanzjarja ta' l-applikanti

L-applikanti għandu jkollhom il-kapaċitajiet finanzjarji li jlestu l-azzjoni proposta u għandhom jipprovdu l-karti tal-bilanċ u l-kontijiet ta' qligħ u telf, għall-aħħar sentejn finanzjarji li fihom ngħalqu l-kontijiet. Din id-dispożizzjoni ma tgħoddx għal entitajiet pubbliċi u għal organizzazzjonijiet internazzjonali.

6.2   Kapaċità operattiva ta' l-applikanti

L-applikanti għandu jkollhom il-kapaċità operattiva li jlestu l-azzjoni proposta u għandhom jipprovdu d-dokumentazzjoni ta' sostenn xierqa.

Għandhom jintużaw il-kriterji li ġejjin biex tiġi vvalutata l-kapaċità ta' l-applikant:

| — | Mill-inqas tliet snin esperjenza ppruvata fit-tħejjija u t-twettiq ta' l-istħarriġiet. |
| --- | --- |

—

Mill-inqas tliet snin esperjenza ppruvata fit-tħejjija u t-twettiq ta' l-istħarriġiet.

| — | Esperjenza ppruvata fl-evalwazzjoni tar-riżultati ta' l-istħarriġ u l-indirizzar ta' kwistjonijiet metodoloġiċi (kampjuni, kwestjonarji u ppjanar). |
| --- | --- |

—

Esperjenza ppruvata fl-evalwazzjoni tar-riżultati ta' l-istħarriġ u l-indirizzar ta' kwistjonijiet metodoloġiċi (kampjuni, kwestjonarji u ppjanar).

| — | Kapaċità li japplikaw il-metodoloġija tal-Programm Konġunt Armonizzat ta' l-Unjoni Ewropea ta' Stħarriġiet fl-Impriżi u l-Konsumaturi u li jikkonformaw mal-linji gwida internazzjonali dwar it-tmexxija ta' stħarriġiet dwar l-impriżi u l-konsumaturi żviluppati b'mod konġunt mill-Kummissjoni Ewropea u l-OECD (ara l-punt 2.2.2), kif ukoll ma' l-istruzzjonijiet tal-Kummissjoni: li jilħqu ż-żmien għar-rappurtaġġ ta' kull xahar, li jimplimentaw titjib u tibdil fil-programm ta' l-istħarriġ hekk kif jitolbu s-servizzi tal-Kummissjoni, skond il-ftehimiet milħuqa fil-laqgħat ta' koordinament mar-rappreżentanti ta' l-entitajiet/istituzzjonijiet kollaboraturi. |
| --- | --- |

—

Kapaċità li japplikaw il-metodoloġija tal-Programm Konġunt Armonizzat ta' l-Unjoni Ewropea ta' Stħarriġiet fl-Impriżi u l-Konsumaturi u li jikkonformaw mal-linji gwida internazzjonali dwar it-tmexxija ta' stħarriġiet dwar l-impriżi u l-konsumaturi żviluppati b'mod konġunt mill-Kummissjoni Ewropea u l-OECD (ara l-punt 2.2.2), kif ukoll ma' l-istruzzjonijiet tal-Kummissjoni: li jilħqu ż-żmien għar-rappurtaġġ ta' kull xahar, li jimplimentaw titjib u tibdil fil-programm ta' l-istħarriġ hekk kif jitolbu s-servizzi tal-Kummissjoni, skond il-ftehimiet milħuqa fil-laqgħat ta' koordinament mar-rappreżentanti ta' l-entitajiet/istituzzjonijiet kollaboraturi.

7   KRITERJI TA' L-AĠĠUDIKAZZJONI

Għandhom jintużaw il-kriterji li ġejjin fl-aġġudikazzjoni tal-ftehim lill-kandidati magħżula:

| — | Il-livell ta' kompetenza u esperjenza tal-kandidat fl-oqsma msemmija taħt il-punt 6.2. |
| --- | --- |

—

Il-livell ta' kompetenza u esperjenza tal-kandidat fl-oqsma msemmija taħt il-punt 6.2.

| — | Il-livell ta' kompetenza u esperjenza tal-kandidat fit-tiswir ta' indikaturi bbażati fuq ir-riżultati ta' l-istħarriġ u fl-użu tar-riżultati ta' l-istħarriġ għall-analiżi u r-riċerka ċiklika u ekonomika, inkluża l-analiżi skond is-settur. |
| --- | --- |

—

Il-livell ta' kompetenza u esperjenza tal-kandidat fit-tiswir ta' indikaturi bbażati fuq ir-riżultati ta' l-istħarriġ u fl-użu tar-riżultati ta' l-istħarriġ għall-analiżi u r-riċerka ċiklika u ekonomika, inkluża l-analiżi skond is-settur.

| — | L-effikaċja tal-metodoloġija ta' l-istħarriġ propost inkluż l-iskema tat-teħid tal-kampjun, id-daqs tal-kampjun, il-limiti ta' kemm tkopri r-rata ta' kopertura, ir-rata ta' rispons, eċċ. |
| --- | --- |

—

L-effikaċja tal-metodoloġija ta' l-istħarriġ propost inkluż l-iskema tat-teħid tal-kampjun, id-daqs tal-kampjun, il-limiti ta' kemm tkopri r-rata ta' kopertura, ir-rata ta' rispons, eċċ.

| — | Il-livell ta' kompetenza u għarfien tal-kandidat tal-karatteristiċi speċjali ta' l-istħarriġ tas-settur u l-pajjiż fejn bi ħsiebhom iwettqu l-istħarriġ. |
| --- | --- |

—

Il-livell ta' kompetenza u għarfien tal-kandidat tal-karatteristiċi speċjali ta' l-istħarriġ tas-settur u l-pajjiż fejn bi ħsiebhom iwettqu l-istħarriġ.

| — | L-effiċjenza tal-kandidat fl-organizzazzjoni tax-xogħol, fejn jirrigwarda l-flessibbiltà, l-infrastruttura, il-persunal kwalifikat u l-faċilitajiet għat-twettiq tax-xogħol, ir-rappurtar tar-riżultati, is-sħubija fit-tħejjija ta' l-istħarriġ fl-ambitu tal-programm konġunt armonizzat u l-komunikazzjoni mal-Kummissjoni. |
| --- | --- |

—

L-effiċjenza tal-kandidat fl-organizzazzjoni tax-xogħol, fejn jirrigwarda l-flessibbiltà, l-infrastruttura, il-persunal kwalifikat u l-faċilitajiet għat-twettiq tax-xogħol, ir-rappurtar tar-riżultati, is-sħubija fit-tħejjija ta' l-istħarriġ fl-ambitu tal-programm konġunt armonizzat u l-komunikazzjoni mal-Kummissjoni.

8   PROĊEDURI PRATTIĊI

8.1   Tfassil u preżentazzjoni ta' proposti

Il-proposti għandu jkollhom formola standard ta' applikazzjoni għal għotja mimlija u ffirmata u d-dokumenti ta' sostenn kollha msemmija fil-formola. L-applikanti jistgħu jibagħtu proposti għal pajjiż wieħed jew aktar. Madankollu, għandha tintbagħat proposta separata għal kull pajjiż.

Il-proposti għandhom jiġu ppreżentati fi tliet taqsimiet:

| — | proposta amministrattiva; |
| --- | --- |

—

proposta amministrattiva;

| — | proposta teknika; |
| --- | --- |

—

proposta teknika;

| — | proposta finanzjarja. |
| --- | --- |

—

proposta finanzjarja.

Il-formoli standard li ġejjin jistgħu jinkisbu mill-Kummissjoni:

| — | formola standard ta' applikazzjoni għal għotja; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' applikazzjoni għal għotja;

| — | rendikont standard ta' baġit biex jiġu pprovduti stimi ta' l-ispejjeż u l-pjan finanzjarju ta' l-istħarriġ; |
| --- | --- |

—

rendikont standard ta' baġit biex jiġu pprovduti stimi ta' l-ispejjeż u l-pjan finanzjarju ta' l-istħarriġ;

| — | formola standard ta' identifikazzjoni finanzjarja; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' identifikazzjoni finanzjarja;

| — | formola standard ta' entità ġuridika; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' entità ġuridika;

| — | formola standard ta' dikjarazzjoni dwar l-eliġibbiltà; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' dikjarazzjoni dwar l-eliġibbiltà;

| — | formola standard ta' dikjarazzjoni li turi l-kunsens għall-iffirmar tal-qafas ta' ftehim ta' sħubija u l-ftehim ta' għotja speċifika; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' dikjarazzjoni li turi l-kunsens għall-iffirmar tal-qafas ta' ftehim ta' sħubija u l-ftehim ta' għotja speċifika;

| — | formola standard dwar is-subkuntrattar; |
| --- | --- |

—

formola standard dwar is-subkuntrattar;

| — | formola standard għad-deskrizzjoni tal-metodoloġija ta' l-istħarriġ. |
| --- | --- |

—

formola standard għad-deskrizzjoni tal-metodoloġija ta' l-istħarriġ.

Kif ukoll dokumentazzjoni li tirrigwarda l-aspetti finanzjarji ta' l-għotja:

| — | aide-mémoire għat-tfassil ta' stimi finanzjarji u rendikonti finanzjarji; |
| --- | --- |

—

aide-mémoire għat-tfassil ta' stimi finanzjarji u rendikonti finanzjarji;

| — | mudell tal-qafas ta' ftehim ta' sħubija; |
| --- | --- |

—

mudell tal-qafas ta' ftehim ta' sħubija;

| — | mudell tal-ftehim ta' għotja annwali speċifika; |
| --- | --- |

—

mudell tal-ftehim ta' għotja annwali speċifika;

| (a) | billi tniżżilhom mill-indirizz ta' l-Internet li ġej:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

(a)

billi tniżżilhom mill-indirizz ta' l-Internet li ġej:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| (b) | f'każ li l-ewwel għażla mhijiex possibbli, billi tikteb lill-Kummissjoni fl-indirizz postali:





  Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji |
| Unità ECFIN-A-3 (Stħarriġiet ta' impriżi) |
| Sejħa għal proposti — ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brussell |
| Faks (32-2) 296 36 50 |
| E-mail ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

(b)

f'każ li l-ewwel għażla mhijiex possibbli, billi tikteb lill-Kummissjoni fl-indirizz postali:

Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji

Unità ECFIN-A-3 (Stħarriġiet ta' impriżi)

Sejħa għal proposti — ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brussell

Faks (32-2) 296 36 50

E-mail ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Jekk jogħġbok agħmel referenza għal “Sejħa għal proposti — ECFIN/2008/A3-003”.

Il-Kummissjoni tirriżerva d-dritt li temenda dawn id-dokumenti standard skond il-ħtiġijiet tal-programm konġunt armonizzat ta' l-UE u/jew restrizzjonijiet tal-ġestjoni baġitarja.

Il-proposti għandhom jintbagħtu f'waħda mil-lingwi uffiċjali tal-Komunità Ewropea flimkien ma' traduzzjoni fil-lingwa Ingliża, fil-lingwa Franċiża jew fil-lingwa Ġermaniża, fejn xieraq.

L-applikant għandu jipprovdi proposta waħda oriġinali ffirmata u tliet kopji, jekk jista' jkun mhux stejpiljati. Dan iħaffef ix-xogħol amministrattiv meta jitħejjew il-kopji/id-dokumenti kollha meħtieġa għall-kumitat(i) ta' għażla.

Il-proposti għandhom jintbagħtu b'mod issiġillat ġewwa envelop ieħor issiġillat.

L-envelop ta' barra għandu jkollu l-indirizz mogħti fil-punt 8.3 hawn taħt.

L-envelop issiġillat ta' ġewwa li jkun fih il-proposta għandu jiġi mmarkat bil-kliem “Sejħa għal Proposti — ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department”.

Il-Kummissjoni għandha tinnotifika lill-kandidati li rċeviet il-proposta tagħhom billi tibgħatilhom lura l-avviż ta' wasla li tkun intbagħtet mal-proposta.

8.2   Kontenut tal-proposti

8.2.1   Proposta amministrattiva

Il-proposta amministrattiva għandha tinkludi:

| — | formola standard ta' applikazzjoni għal għotja ffirmata kif xieraq; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' applikazzjoni għal għotja ffirmata kif xieraq;

| — | formola standard ta' entità ġuridika mimlija u ffirmata kif xieraq u d-dokumentazzjoni ta' sostenn mitluba li tipprova l-istatus ġuridiku tal-korp jew istituzzjoni; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' entità ġuridika mimlija u ffirmata kif xieraq u d-dokumentazzjoni ta' sostenn mitluba li tipprova l-istatus ġuridiku tal-korp jew istituzzjoni;

| — | formola standard ta' indentifikazzjoni finanzjarja mimlija u ffirmata kif xieraq; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' indentifikazzjoni finanzjarja mimlija u ffirmata kif xieraq;

| — | formola standard ta' dikjarazzjoni dwar eliġibbiltà ffirmata kif xieraq; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' dikjarazzjoni dwar eliġibbiltà ffirmata kif xieraq;

| — | formola standard ta' dikjarazzjoni li turi l-kunsens għall-iffirmar tal-qafas ta' ftehim ta' sħubija u l-ftehim ta' għotja speċifika ffirmata kif xieraq, jekk il-proposta tkun magħżula; |
| --- | --- |

—

formola standard ta' dikjarazzjoni li turi l-kunsens għall-iffirmar tal-qafas ta' ftehim ta' sħubija u l-ftehim ta' għotja speċifika ffirmata kif xieraq, jekk il-proposta tkun magħżula;

| — | l-organigramma tal-korp jew l-istitut, li turi l-ismijiet u l-pożizzjonijiet tad-direzzjoni u tas-servizz operattiv responsabbli mit-tmexxija ta' l-istħarriġ; |
| --- | --- |

—

l-organigramma tal-korp jew l-istitut, li turi l-ismijiet u l-pożizzjonijiet tad-direzzjoni u tas-servizz operattiv responsabbli mit-tmexxija ta' l-istħarriġ;

| — | prova ta' qagħda finanzjarja soda: għandhom jiġu mehmużin karti tal-bilanċ u kontijiet ta' qligħ u telf mis-sentejn finanzjarji ta' qabel, li fihom ingħalqu l-kontijiet. |
| --- | --- |

—

prova ta' qagħda finanzjarja soda: għandhom jiġu mehmużin karti tal-bilanċ u kontijiet ta' qligħ u telf mis-sentejn finanzjarji ta' qabel, li fihom ingħalqu l-kontijiet.

8.2.2   Proposta teknika

Il-proposta teknika għandha tinkludi:

| — | deskrizzjoni ta' l-attivitajiet tal-korp jew l-istitut li tippermetti li ssir il-valutazzjoni tal-kwalifiki tagħha u l-iskop u t-tul ta' l-esperjenza tagħha fl-oqsma mitluba taħt il-punt 6.2. Dan għandu jfisser kwalunkwe studju, kuntrattu ta' servizz, xogħol ta' konsulenza, stħarriġ, pubblikazzjoni jew xogħol ieħor imwettaq qabel, bl-indikazzjoni ta' l-isem tal-klijent u anki jiġi ddikjarat liema, jekk hemm, kienu saru għall-Kummissjoni Ewropea. Għandhom jiġu mehmuża l-iktar studji u/jew riżultati rilevanti; |
| --- | --- |

—

deskrizzjoni ta' l-attivitajiet tal-korp jew l-istitut li tippermetti li ssir il-valutazzjoni tal-kwalifiki tagħha u l-iskop u t-tul ta' l-esperjenza tagħha fl-oqsma mitluba taħt il-punt 6.2. Dan għandu jfisser kwalunkwe studju, kuntrattu ta' servizz, xogħol ta' konsulenza, stħarriġ, pubblikazzjoni jew xogħol ieħor imwettaq qabel, bl-indikazzjoni ta' l-isem tal-klijent u anki jiġi ddikjarat liema, jekk hemm, kienu saru għall-Kummissjoni Ewropea. Għandhom jiġu mehmuża l-iktar studji u/jew riżultati rilevanti;

| — | deskrizzjoni dettaljata ta' l-organizzazzjoni operattiva biex jitwettqu l-istħarriġiet. Għandha tiġi mehmuża d-dokumentazzjoni rilevanti dwar l-infrastruttura, il-faċilitajiet, ir-riżorsi u l-persunal kwalifikat (CV's konċiżi tal-persunal li l-iktar huma involuti fit-twettiq ta' l-istħarriġ(iet)) għad-dispożizzjoni ta' l-applikant; |
| --- | --- |

—

deskrizzjoni dettaljata ta' l-organizzazzjoni operattiva biex jitwettqu l-istħarriġiet. Għandha tiġi mehmuża d-dokumentazzjoni rilevanti dwar l-infrastruttura, il-faċilitajiet, ir-riżorsi u l-persunal kwalifikat (CV's konċiżi tal-persunal li l-iktar huma involuti fit-twettiq ta' l-istħarriġ(iet)) għad-dispożizzjoni ta' l-applikant;

| — | formoli standard mimlija b'mod korrett li jagħtu deskrizzjoni dettaljata tal-metodoloġija ta' l-istħarriġ: skema tat-teħid tal-kampjun, żball ta' kampjunar, daqs tal-kampjun, limiti ta' kemm tkopri r-rata ta' kopertura, rata ta' rispons, eċċ; |
| --- | --- |

—

formoli standard mimlija b'mod korrett li jagħtu deskrizzjoni dettaljata tal-metodoloġija ta' l-istħarriġ: skema tat-teħid tal-kampjun, żball ta' kampjunar, daqs tal-kampjun, limiti ta' kemm tkopri r-rata ta' kopertura, rata ta' rispons, eċċ;

| — | formola standard mimlija b'mod korrett dwar is-subkuntratturi involuti fl-azzjoni, inkluża deskrizzjoni dettaljata tax-xogħlijiet li għandhom jiġu subkuntrattati. |
| --- | --- |

—

formola standard mimlija b'mod korrett dwar is-subkuntratturi involuti fl-azzjoni, inkluża deskrizzjoni dettaljata tax-xogħlijiet li għandhom jiġu subkuntrattati.

8.2.3   Proposta finanzjarja

Il-proposta finanzjarja għandha tinkludi:

| — | rendikont standard ta' baġit mimli b'mod korrett (f'euro), li jkopri perjodu ta' 12-il xahar, li jkun fih pjan finanzjarju ta' l-azzjoni u analiżi dettaljata ta' l-ispejjeż eliġibbli globali u ta' unitajiet biex jitmexxa l-istħarriġ dwar il-konsumaturi, inklużi spejjeż ta' subkuntrattar; |
| --- | --- |

—

rendikont standard ta' baġit mimli b'mod korrett (f'euro), li jkopri perjodu ta' 12-il xahar, li jkun fih pjan finanzjarju ta' l-azzjoni u analiżi dettaljata ta' l-ispejjeż eliġibbli globali u ta' unitajiet biex jitmexxa l-istħarriġ dwar il-konsumaturi, inklużi spejjeż ta' subkuntrattar;

| — | ċertifikat ta' eżenzjoni mill-VAT, jekk applikabbli; |
| --- | --- |

—

ċertifikat ta' eżenzjoni mill-VAT, jekk applikabbli;

| — | dokument li jiċċertifika l-kontribuzzjoni finanzjarja minn organizzazzjonijiet oħra (kofinanzjament), jekk applikabbli. |
| --- | --- |

—

dokument li jiċċertifika l-kontribuzzjoni finanzjarja minn organizzazzjonijiet oħra (kofinanzjament), jekk applikabbli.

8.3   Indirizz u data ta' l-għeluq għas-sottomissjoni tal-proposti

L-applikanti li huma interessati f'dawn l-għotjiet huma mistiedna jibagħtu l-applikazzjonijiet tagħhom lill-Kummissjoni Ewropea.

L-applikazzjonijiet jistgħu jintbagħtu:

| (a) | jew bil-posta rreġistrata jew bis-servizz ta' konsenja indipendenti bit-timbru tal-posta li ma jkunx iktar tard mis-17 ta' Marzu 2008. Il-prova tad-data ta' li fiha ntbagħtet l-applikazzjonijiet għandha tiġi stabbilita bit-timbru tal-posta jew bid-data tal-karta ta' depożitu tas-servizz ta' kunsinna indipendenti fl-indirizz li ġej:

  Bil-posta reġistrata:





  Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji |
| Għall-attenzjoni tas-Sur Johan VERHAEVEN |
| Sejħa għal proposti ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unità R2, Uffiċċju BU1 — 3/13 |
| B-1049 Brussell |

(a)

jew bil-posta rreġistrata jew bis-servizz ta' konsenja indipendenti bit-timbru tal-posta li ma jkunx iktar tard mis-17 ta' Marzu 2008. Il-prova tad-data ta' li fiha ntbagħtet l-applikazzjonijiet għandha tiġi stabbilita bit-timbru tal-posta jew bid-data tal-karta ta' depożitu tas-servizz ta' kunsinna indipendenti fl-indirizz li ġej:

Bil-posta reġistrata:

Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji

Għall-attenzjoni tas-Sur Johan VERHAEVEN

Sejħa għal proposti ref. ECFIN/2008/A3-003

Unità R2, Uffiċċju BU1 — 3/13

B-1049 Brussell

Bis-servizz ta' konsenja indipendenti:

| Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji |
| Għall-attenzjoni tas-Sur Johan VERHAEVEN |
| Sejħa għal proposti ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unità R2, Uffiċċju BU1 — 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussell (Evere) |

Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji

Għall-attenzjoni tas-Sur Johan VERHAEVEN

Sejħa għal proposti ref. ECFIN/2008/A3-003

Unità R2, Uffiċċju BU1 — 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussell (Evere)

| (b) | jew bil-konsenja lis-servizz tal-posta ċentrali tal-Kummissjoni Ewropea (konsenja personali jew konsenja minn kwalunkwe rappreżentant awtorizzat ta' l-applikant, inkluż is-servizzi ta' konsenja personali) fl-indirizz li ġej:





  Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji |
| Għall-attenzjoni tas-Sur Johan VERHAEVEN |
| Sejħa għal proposti ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unità R2, Uffiċċju BU1 — 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussell (Evere) |

(b)

jew bil-konsenja lis-servizz tal-posta ċentrali tal-Kummissjoni Ewropea (konsenja personali jew konsenja minn kwalunkwe rappreżentant awtorizzat ta' l-applikant, inkluż is-servizzi ta' konsenja personali) fl-indirizz li ġej:

Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji

Għall-attenzjoni tas-Sur Johan VERHAEVEN

Sejħa għal proposti ref. ECFIN/2008/A3-003

Unità R2, Uffiċċju BU1 — 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussell (Evere)

mhux iktar tard mis-17 ta' Marzu 2008 sa l-16:00 (ħin ta' Brussell). F'dan il-każ, il-prova tas-sottomissjoni tkun permezz ta' rċevuta ddatata u ffirmata mill-uffiċjal li jilqa' l-offerti fid-dipartiment imsemmi iktar 'il fuq.

9   X'ISIR MILL-APPLIKAZZJONIJIET LI JASLU?

L-applikazzjonijiet kollha jiġu verifikati sabiex jiġi aċċertat jekk jissodisfawx il-kriterji uffiċjali ta' eliġibbiltà.

Il-proposti li jiġu kkunsidrati bħala eliġibbli jiġu evalwati skond il-kriterji ta' aġġudikazzjoni speċifikati hawn fuq.

Il-proċess ta' għazla tal-proposti jsir fl-aħħar ta' Marzu/fil-bidu ta' April 2008. Għandu jitwaqqaf kumitat ta' għażla għal dan l-iskop taħt l-awtorità tad-Direttur Ġenerali għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji. Il-kumitat għandu jkun magħmul minn ta' l-inqas tliet persuni li jirrappreżentaw minn ta' l-inqas żewġ unitajiet mingħajr ebda rabta ġerarkika bejniethom u jkollu s-segretarjat tiegħu stess responsabbli mill-komunikazzjoni mal-kandidat magħżul wara li tkun saret il-proċedura ta' għażla. Dawk il-kandidati li ma ġewx magħżula jiġu nnotifikati wkoll individwalment.

10   IMPORTANTI

Din is-sejħa għal proposti ma tikkostitwixxix xi tip ta' obbligu kuntrattwali min-naħa tal-Kummissjoni lejn xi korp/istituzzjoni li jkun qed jissottometti/tissottometti proposta fuq il-bażi tagħha. Kull komunikazzjoni dwar din is-sejħa għandha ssir bil-miktub.

L-applikanti għandhom jieħdu nota tad-dispożizzjonijiet kuntrattwali li f'każ ta' aġġudikazzjoni jkunu obbligatorji.

Sabiex jiġu salvagwardjati l-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet, id-data personali tiegħek tista' tkun trasferita lil servizzi interni ta' verifika, lill-Qorti Ewropea ta' l-Awdituri, lill-Bord ta' Irregolaritajiet Finanzjarji u/jew lill-Uffiċċju Ewropew ta' Kontra l-Frodi (OLAF).

Id-data ta' l-operaturi ekonomiċi li jkunu f'waħda mis-sitwazzjonijiet imsemmija fl-Artikoli 93, 94, 96(1)(b) u 96(2)(a) tar-Regolament Finanzjarju tista' tiġi inkluża f'database ċentrali u kkomunikata lill-persuni maħtura mill-Kummissjoni, minn istituzzjonijiet oħra, minn aġenziji, minn awtoritajiet u korpi msemmija fl-Artikolu 95(1) u (2) tar-Regolament Finanzjarju. Dan jirreferi wkoll għall-persuni b'setgħat ta' rappreżentanza, tat-teħid tad-deċiżjonijiet jew ta' kontroll fuq l-operaturi ekonomiċi msemmija. Kull parti li tiddaħħal fid-database għandha d-dritt li tiġi informata dwar id-data li tikkonċernaha, fuq talba lill-uffiċjal tal-kontabbiltà tal-Kummissjoni.

---

(1)  Skond l-Artikoli 93 u 94 tar-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej.

---

Uffiċċju Ewropew għall-Għażla tal-Persunal (EPSO)

| 21.2.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 48/15

---

AVVIŻI TA' KOMPETIZZJONI ĠENERALI EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

L-Uffiċju Ewropew għall-Għażla tal-Personal (EPSO) qed jorganizza l-konkors ġenerali EPSO/AD/125/08 għar-reklutaġġ ta' Tobba.

L-avviż tal-kompetizzjoni huwa ppubblikat esklussivament bil-Ġermaniż, bl-Ingliż u bil-Franċiż fil-Ġurnal Uffiċjali C 48 A tal-21 ta' Frar 2008.

Id-dettalji sħaħ jinsabu fis-sit ta' l-internet ta' l-EPSO http://europa.eu/epso.

---

PROĊEDURI GĦALL-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Kummissjoni

| 21.2.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 48/16

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT — DANIMARKA

Għajnuna mill-Istat C 58/07 (ex N 240/07) — Emendi għall-iskema tat-taxxa eżistenti skond it-tunnellaġġ

Stedina għas-sottomissjoni ta' osservazzjonijiet skond l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE

(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)

(2008/C 48/05)

Permezz ta' l-ittra ta' 11 ta' Diċembru 2007 kif riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni li jiġu wara din in-notifika fil-qosor, il-Kummissjoni nnotifikat lir-Renju tad-Danimarka bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura prevista mill-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward ta' l-għajnuna msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jippreżentaw l-osservazzjonijiet tagħhom fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta' din in-notifika u l-ittra li ssegwi, lil:

| Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Enerġija u t-Trasport |
| Direttorat A — Unità 4 |
| B-1049 Brussell |
| Feks (32-2) 296 41 04 |

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Enerġija u t-Trasport

Direttorat A — Unità 4

B-1049 Brussell

Feks (32-2) 296 41 04

Dawn l-osservazzjonijiet ser jitwasslu lir-Renju tad-Danimarka. Il-parti interessata li tissottometti l-osservazzjonijiet tista' titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tingħata trattament kunfidenzjali, filwaqt li jingħataw ir-raġunijiet għat-talba.

TEST TAS-SOMMARJU

1.   DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA

1.1.   Titolu

| 1. | Emendi għall-iskema Daniża tat-taxxa skond it-tunnellaġġ |
| --- | --- |

1.

Emendi għall-iskema Daniża tat-taxxa skond it-tunnellaġġ

1.2.   Deskrizzjoni ta' l-emenda notifikata għall-iskema

| 2. | Id-Danimarka tipproponi li:






  — | profitti fuq il-bejgħ ta' bastimenti b'taxxa skond it-tunnellaġġ jiġu intaxxati taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ; |
| --- | --- | --- |

2.

Id-Danimarka tipproponi li:

—

profitti fuq il-bejgħ ta' bastimenti b'taxxa skond it-tunnellaġġ jiġu intaxxati taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ;

| — | dħul mill-ġestjoni ta' l-għaqdiet [pools] jiġi intaxxat taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ; |
| --- | --- |

—

dħul mill-ġestjoni ta' l-għaqdiet [pools] jiġi intaxxat taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ;

| — | r-relazzjoni bejn tunnellaġġ ippossedut u tunnellaġġ mikri tiġi emendata b'tali mod li t-tunnellaġġ gross minn bastimenti mikrija taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ tista' tkun għaxar darbiet akbar mit-tunnellaġġ gross ippossedut mill-kumpanija ta' trasport bil-baħar innifisha; kif ukoll |
| --- | --- |

—

r-relazzjoni bejn tunnellaġġ ippossedut u tunnellaġġ mikri tiġi emendata b'tali mod li t-tunnellaġġ gross minn bastimenti mikrija taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ tista' tkun għaxar darbiet akbar mit-tunnellaġġ gross ippossedut mill-kumpanija ta' trasport bil-baħar innifisha; kif ukoll

| — | tnaqqis possibbli mit-taxxa skond it-tunnellaġġ ta' interessi li ma jeċċedux limitu aktar għoli mill-valur taxxabbli ta' l-assi mmoltiplikat b' 6,5 % (miżura ta' garanzija); kif ukoll |
| --- | --- |

—

tnaqqis possibbli mit-taxxa skond it-tunnellaġġ ta' interessi li ma jeċċedux limitu aktar għoli mill-valur taxxabbli ta' l-assi mmoltiplikat b' 6,5 % (miżura ta' garanzija); kif ukoll

| — | kumpaniji mingħajr it-taxxa skond it-tunnellaġġ jitħallew idaħħlu b'mod retroattiv it-taxxa skond it-tunnellaġġ mill-2001. |
| --- | --- |

—

kumpaniji mingħajr it-taxxa skond it-tunnellaġġ jitħallew idaħħlu b'mod retroattiv it-taxxa skond it-tunnellaġġ mill-2001.

1.3.   Impatti tal-baġit tal-modifiki nnotifikati

| 3. | Għas-sena finanzjarja 2007, it-telf tad-dħul fiskali huwa stmat għal DKK 7,5 miljun (madwar EUR 1 miljun) Dan it-telf imbagħad se jiżdied gradwalment kull sena, u jasal sa DKK 30 miljun (madwar EUR 4 miljun) fl-2016. |
| --- | --- |

3.

Għas-sena finanzjarja 2007, it-telf tad-dħul fiskali huwa stmat għal DKK 7,5 miljun (madwar EUR 1 miljun) Dan it-telf imbagħad se jiżdied gradwalment kull sena, u jasal sa DKK 30 miljun (madwar EUR 4 miljun) fl-2016.

2.   DUBJI RIGWARD IL-KOMPATIBBILITÀ TAL-MIŻURA MAS-SUQ KOMUNI

| 4. | Il-kompatibbilità ta' dawn il-miżuri notifikati mas-suq komuni trid tiġi eżaminata taħt il-Linjigwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għat-trasport marittimu (1), minn issa 'l quddiem “il-Linjigwida”. Taħt dawn il-Linjigwida, kumpaniji jistgħu jirċievu sussidji mill-Istati Membri bil-kundizzjoni li primarjament jipprovdu servizzi ta' trasport marittimu. |
| --- | --- |

4.

Il-kompatibbilità ta' dawn il-miżuri notifikati mas-suq komuni trid tiġi eżaminata taħt il-Linjigwida tal-Komunità dwar l-għajnuna mill-Istat għat-trasport marittimu (1), minn issa 'l quddiem “il-Linjigwida”. Taħt dawn il-Linjigwida, kumpaniji jistgħu jirċievu sussidji mill-Istati Membri bil-kundizzjoni li primarjament jipprovdu servizzi ta' trasport marittimu.

| 5. | Il-Kummissjoni għandha dubji jekk l-emendi li ġejjin humiex kompatibbli mas-Suq Komuni jew le:






  — | li d-dħul mill-ġestjoni ta' l-għaqdiet [pools] jiġi intaxxat taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ, |
| --- | --- | --- |

5.

Il-Kummissjoni għandha dubji jekk l-emendi li ġejjin humiex kompatibbli mas-Suq Komuni jew le:

—

li d-dħul mill-ġestjoni ta' l-għaqdiet [pools] jiġi intaxxat taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ,

| — | ir-relazzjoni bejn tunnellaġġ ippossedut u tunnellaġġ mikri jiġi emendat b'tali mod li t-tunnellaġġ gross minn bastimenti mikrija eliġibbli għat-taxxa skond it-tunnellaġġ tista' tkun għaxar darbiet akbar mit-tunnellaġġ gross mill-kumpanija tat-tbaħħir nnifisha; kif ukoll |
| --- | --- |

—

ir-relazzjoni bejn tunnellaġġ ippossedut u tunnellaġġ mikri jiġi emendat b'tali mod li t-tunnellaġġ gross minn bastimenti mikrija eliġibbli għat-taxxa skond it-tunnellaġġ tista' tkun għaxar darbiet akbar mit-tunnellaġġ gross mill-kumpanija tat-tbaħħir nnifisha; kif ukoll

| — | il-kumpaniji mingħajr taxxa skond it-tunnellaġġ jitħallew idaħħlu b'mod retroattiv it-taxxa skond it-tunnellaġġ mill-2001. |
| --- | --- |

—

il-kumpaniji mingħajr taxxa skond it-tunnellaġġ jitħallew idaħħlu b'mod retroattiv it-taxxa skond it-tunnellaġġ mill-2001.

| 6. | Mill-aspetti l-oħra, l-Kummissjoni tqis li l-inklużjoni fl-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ ta' gwadanni li jirriżultaw mill-bejgħ ta' bastiment taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ u l-introduzzjoni ta' miżuri ġodda ta' garanzija msemmija hawn fuq ma jaffetwawx il-kompatibbilità ta' l-iskema Daniża tat-taxxa skond it-tunnellaġġ mas-suq komuni. |
| --- | --- |

6.

Mill-aspetti l-oħra, l-Kummissjoni tqis li l-inklużjoni fl-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ ta' gwadanni li jirriżultaw mill-bejgħ ta' bastiment taħt l-iskema tat-taxxa skond it-tunnellaġġ u l-introduzzjoni ta' miżuri ġodda ta' garanzija msemmija hawn fuq ma jaffetwawx il-kompatibbilità ta' l-iskema Daniża tat-taxxa skond it-tunnellaġġ mas-suq komuni.

TEST TA' L-ITTRA

“1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  ĠU C 13, 17.1.2004, p. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea

C 48/28

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa)

(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)

(2008/C 48/06)

| 1. | Fit-12 ta' Frar 2008, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skond l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha l-impriża Deutsche Bahn AG (“DB”, l-Ġermanja) takkwista fit-tifsira ta' l-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament tal-Kunsill il-kontroll sħiħ ta' l-impriża Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (“Transfesa”, Spanja) permezz ta' xiri ta' ishma. |
| --- | --- |

1.

Fit-12 ta' Frar 2008, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' proposta ta' konċentrazzjoni skond l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1) li permezz tagħha l-impriża Deutsche Bahn AG (“DB”, l-Ġermanja) takkwista fit-tifsira ta' l-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament tal-Kunsill il-kontroll sħiħ ta' l-impriża Transportes Ferroviarios Especiales, S.A. (“Transfesa”, Spanja) permezz ta' xiri ta' ishma.

| 2. | l-attivitajiet ta' negozju ta' l-impriżi kkonċernati huma:






  — | għal DB: trasport tal-passiġġieri (bil-ferrovija), trasport ta' merkanzija (bil-ferrovija u bit-triq), distribuzzjoni tal-merkanzija, servizzi ta' loġistika u anċillari; |
| --- | --- | --- |

2.

l-attivitajiet ta' negozju ta' l-impriżi kkonċernati huma:

—

għal DB: trasport tal-passiġġieri (bil-ferrovija), trasport ta' merkanzija (bil-ferrovija u bit-triq), distribuzzjoni tal-merkanzija, servizzi ta' loġistika u anċillari;

| — | għal Transfesa: id-distribuzzjoni tal-merkanzija u servizzi loġistiċi primarjament għall-industrija tal-karozzi. |
| --- | --- |

—

għal Transfesa: id-distribuzzjoni tal-merkanzija u servizzi loġistiċi primarjament għall-industrija tal-karozzi.

| 3. | Wara l-ewwel evalwazzjoni, il-Kummissjoni sabet li t-tranżazzjoni notifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament (KE) Nru 139/2004. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. |
| --- | --- |

3.

Wara l-ewwel evalwazzjoni, il-Kummissjoni sabet li t-tranżazzjoni notifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament (KE) Nru 139/2004. Madankollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lil partijiet terzi interessati biex jissottomettu lill-Kummissjoni l-kummenti li jista' jkollhom dwar din l-operazzjoni proposta.
  Il-kummenti għandhom jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn 10 ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-fax (nru fax (32-2) 296 43 01 jew 296 72 44) jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat-Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru għall-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lil partijiet terzi interessati biex jissottomettu lill-Kummissjoni l-kummenti li jista' jkollhom dwar din l-operazzjoni proposta.

Il-kummenti għandhom jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn 10 ijiem wara d-data ta' din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-fax (nru fax (32-2) 296 43 01 jew 296 72 44) jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat-Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru għall-Amalgamazzjonijiet

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1.

---