# Eiropas Savienības C 81/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 81 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 1. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 81

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 1. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2008/C 081/01 | Īpašais ziņojums Nr. 1/2008 par procedūrām, ko piemēroja 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada lielo ieguldījumu projektu ex ante un ex post vērtēšanā, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2008/C 081/01

Īpašais ziņojums Nr. 1/2008 par procedūrām, ko piemēroja 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada lielo ieguldījumu projektu ex ante un ex post vērtēšanā, ar Komisijas atbildēm

ex ante

ex post

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 1.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 1/2008

par procedūrām, ko piemēroja 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada lielo ieguldījumu projektu ex ante un ex post vērtēšanā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2008/C 81/01)

SATURS

GLOSĀRIJS

| I–VII | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–VII

| 1.–8. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–8.

| 1.–7. | Definīcijas un apstiprināšanas noteikumi |
| --- | --- |

1.–7.

| 8. | Līdzekļu apmērs |
| --- | --- |

8.

| 9.–13. | REVĪZIJAS UN ŠĀ ZIŅOJUMA TVĒRUMS |
| --- | --- |

9.–13.

| 14.–34. | VAI KOMISIJA ADEKVĀTI SAGATAVO KOPIENAS FINANSĒJUMU LIELAJIEM PROJEKTIEM? |
| --- | --- |

14.–34.

| 14.–16. | Sākotnējās izskatīšanas noteikumi un revīzijas kritēriji |
| --- | --- |

14.–16.

| 17.–20. | Projektu izskatīšana: metodes ir uzlabotas, bet vēl jānostiprina procedūras |
| --- | --- |

17.–20.

| 21.–25. | Izmaksu un labumu analīze: dažādas kvalitātes apstrāde |
| --- | --- |

21.–25.

| 26.–34. | Kopienas finansiālās palīdzības noteikšana: kritēriji interpretēti un piemēroti nekonsekventi |
| --- | --- |

26.–34.

| 35.–55. | VAI LIELO PROJEKTU EX POST NOVĒRTĒŠANA DOD REZULTĀTUS, KAS NODER TURPMĀKU LĒMUMU PIEŅEMŠANĀ? |
| --- | --- |

35.–55.

| 35.–39. | Ex post novērtēšanas noteikumi un revīzijas kritēriji |
| --- | --- |

35.–39.

| 40.–41. | Vairāki plašaptveroši novērtējumi, bet ļoti maz lielo projektu individuālu novērtējumu |
| --- | --- |

40.–41.

| 42.–49. | Faktori, kas traucēja lielo projektu ex post novērtēšanu |
| --- | --- |

42.–49.

| 43.–46. | Nepilnīgi palīdzības pieteikumi |
| --- | --- |

43.–46.

| 47.–49. | Nepienācīga uzraudzība |
| --- | --- |

47.–49.

| 50.–55. | Risks 2000.–2006. gada posma novērtēšanai |
| --- | --- |

50.–55.

| 56.–58. | JAUNIE NOTEIKUMI 2007.–2013. GADA POSMAM |
| --- | --- |

56.–58.

| 59.–65. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

59.–65.

| 59.–62. | Secinājumi |
| --- | --- |

59.–62.

| 63.–65. | Ieteikumi |
| --- | --- |

63.–65.

I pielikums. Paraugi (I un II) attiecīgajās dalībvalstīs. Pārbaudīto projektu saraksts

II pielikums. Pārbaudītie 2000.–2006. gada lielie projekti. Pašreizējās vērtības noteikšanas likmes un atsauces laikposmi

Komisijas atbildes

GLOSĀRIJS






  Darbības programma

| Darbības programma | Komisijas apstiprināts dokuments, kurā paredzēts saskaņotu prioritāšu kopums un daudzgadu pasākumi šā kopuma īstenošanai. Pasākumus var īstenot, izmantojot vienu vai vairākus struktūrfondus vai citus finanšu instrumentus, tostarp EIB. |
| --- | --- |
| Efektivitāte | Attiecība starp sasniegtajiem rezultātiem un izvirzītajiem mērķiem. |
| ERAF (Eiropas Reģionālās attīstības fonds) | Finanšu instruments, kas izveidots, lai veicinātu ekonomisko un sociālo kohēziju starp ES dalībvalstīm, izlīdzinot reģionu nelīdzsvarotību un pārstrukturējot reģionus, kuru attīstība atpaliek. ERAF intervences pasākumus galvenokārt īsteno darbības programmās, kurās ietilpst liels skaits projektu. |
| Iekšējās atdeves koeficients (IAK) | Likme, ar kādu ieguldījums nes peļņu.






  — | Finansiālais iekšējās atdeves koeficients ir atdeves likme, kuras aprēķins balstās tikai uz to finansējumu, kas saistīts tieši ar projektu. |

Komisijas apstiprināts dokuments, kurā paredzēts saskaņotu prioritāšu kopums un daudzgadu pasākumi šā kopuma īstenošanai. Pasākumus var īstenot, izmantojot vienu vai vairākus struktūrfondus vai citus finanšu instrumentus, tostarp EIB.

Efektivitāte

Attiecība starp sasniegtajiem rezultātiem un izvirzītajiem mērķiem.

ERAF (Eiropas Reģionālās attīstības fonds)

Finanšu instruments, kas izveidots, lai veicinātu ekonomisko un sociālo kohēziju starp ES dalībvalstīm, izlīdzinot reģionu nelīdzsvarotību un pārstrukturējot reģionus, kuru attīstība atpaliek. ERAF intervences pasākumus galvenokārt īsteno darbības programmās, kurās ietilpst liels skaits projektu.

Iekšējās atdeves koeficients (IAK)

Likme, ar kādu ieguldījums nes peļņu.

—

Finansiālais iekšējās atdeves koeficients ir atdeves likme, kuras aprēķins balstās tikai uz to finansējumu, kas saistīts tieši ar projektu.

| — | Ekonomiskais iekšējās atdeves koeficients ir atdeves likme, kuras aprēķinā ņem vērā ārējus ekonomiskos faktorus. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskais iekšējās atdeves koeficients ir atdeves likme, kuras aprēķinā ņem vērā ārējus ekonomiskos faktorus.

Ietekme

Sociālekonomiskās sekas, kam par iemeslu varētu būt attiecīgais intervences pasākums.

Izmaksu un labumu analīze

Paņēmiens, ar kuru salīdzina intervences visas izmaksas un visus ieguvumus, lai noteiktu, vai ieguvumi jeb labumi pārsniedz izmaksas un, ja tā, kādā proporcijā.

Jutīguma analīze

Projekta paredzamā rezultāta stabilitātes izpēte, ņemot vērā mainīgo svārstības.

Kohēzijas fonds

Instruments, kas izveidots, lai veicinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, finansējot lielus vides aizsardzības un transporta projektus tajās dalībvalstīs, kuru NKP uz vienu iedzīvotāju nesasniedz 90 % no Kopienas vidējā kopprodukta. Sākumā Kohēzijas fondu izmantoja Spānijā, Grieķijā, Īrijā un Portugālē, bet kopš 2004. gada 1. janvāra Īrija vairs nav tiesīga pretendēt uz atbalstu no šā fonda. Kopš pievienošanās Kopienai šo fondu izmanto jaunās dalībvalstis.

Liekā palīdzība

Izmaiņas, kas ir acīmredzamas, bet kas būtu notikušas arī bez publiskā sektora intervences.

Produktivitāte

Attiecība starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultātiem.

Programmu posms

Daudzgadu cikls, kurā plāno un izpilda struktūrfondu izdevumus.

Riska analīze

Izpēte, kuras mērķis ir noteikt varbūtību, ka sākotnēji aprēķināto projekta mainīgo vērtība reāli apstiprināsies.

Struktūrfondi

Kopienas fondi, no kuriem finansē darbības, kuru mērķis ir mazināt ES reģionu attīstības atšķirības. Galvenais šo darbību finansēšanas instruments ir ERAF.

Tīrā pašreizējā vērtība (TPV)

Vērtība, ko iegūst, konkrētā laikā diskontējot to visu skaidrās naudas atlikumu vērtību, kas radīsies visa projekta gaitā. Šī metode ļauj salīdzināt dažādus projektus.

KOPSAVILKUMS

| I. | ES regulās “lielie” infrastruktūras un produktīvu ieguldījumu projekti pamatā ir definēti pēc iesaistīto finanšu apjoma. Ņemot vērā šādu projektu tautsaimniecisko nozīmi un potenciālo ietekmi, pirms to apstiprināšanas tiem piemēro īpašas sākotnējās izskatīšanas procedūras. Tā paša iemesla dēļ ir jādokumentē informācija, lai faktiski sasniegtos rezultātus varētu salīdzināt ar plānotajiem. (Sk. 1.–8. punktu.) |
| --- | --- |

I.

ES regulās “lielie” infrastruktūras un produktīvu ieguldījumu projekti pamatā ir definēti pēc iesaistīto finanšu apjoma. Ņemot vērā šādu projektu tautsaimniecisko nozīmi un potenciālo ietekmi, pirms to apstiprināšanas tiem piemēro īpašas sākotnējās izskatīšanas procedūras. Tā paša iemesla dēļ ir jādokumentē informācija, lai faktiski sasniegtos rezultātus varētu salīdzināt ar plānotajiem. (Sk. 1.–8. punktu.)

| II. | Palātas revīzijā pārsvarā tika pārbaudīti ERAF lielie projekti, kā arī Kohēzijas fonda projekti 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmu posmos. Šajā ziņojumā aplūkotas divas galvenās tēmas: lielo projektu sagatavošana Komisijas apstiprināšanai un to vērtēšana pēc īstenošanas. (Sk. 9.–13. punktu.) |
| --- | --- |

II.

Palātas revīzijā pārsvarā tika pārbaudīti ERAF lielie projekti, kā arī Kohēzijas fonda projekti 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmu posmos. Šajā ziņojumā aplūkotas divas galvenās tēmas: lielo projektu sagatavošana Komisijas apstiprināšanai un to vērtēšana pēc īstenošanas. (Sk. 9.–13. punktu.)

| III. | Palāta konstatēja vairākas nepilnības sākotnējās izskatīšanas procedūrā abos minētajos programmu posmos. Nepilnības sevišķi skāra projektu novērtēšanu un Kopienas līdzfinansējuma proporcijas noteikšanu. Ārkārtīgi atšķīrās kvalitāte, kādā projektu iniciatori sagatavoja palīdzības pieteikuma atbalstam prasīto izmaksu un labumu analīzi; tas pats sakāms par veidu, kādā Komisija šo analīzi izmantoja. Šie konstatējumi liek apšaubīt, vai īpašā procedūra, ko piemēro lielo projektu apstiprināšanai, dod pievienoto vērtību. (Sk. 14.–34. punktu.) |
| --- | --- |

III.

Palāta konstatēja vairākas nepilnības sākotnējās izskatīšanas procedūrā abos minētajos programmu posmos. Nepilnības sevišķi skāra projektu novērtēšanu un Kopienas līdzfinansējuma proporcijas noteikšanu. Ārkārtīgi atšķīrās kvalitāte, kādā projektu iniciatori sagatavoja palīdzības pieteikuma atbalstam prasīto izmaksu un labumu analīzi; tas pats sakāms par veidu, kādā Komisija šo analīzi izmantoja. Šie konstatējumi liek apšaubīt, vai īpašā procedūra, ko piemēro lielo projektu apstiprināšanai, dod pievienoto vērtību. (Sk. 14.–34. punktu.)

| IV. | Palāta iesaka Komisijai piemērot efektīvākas sākotnējās izskatīšanas procedūras, izmantojot jau izstrādātos paņēmienus, nodrošināt izmaksu un labumu analīzes stingru ievērošanu – īpaši attiecībā uz sniegtajiem datiem – un turpmāk vairāk ņemt vērā faktorus, kas ļauj pielāgot Kopienas līdzdalības proporciju. (Sk. 63. punktu.) |
| --- | --- |

IV.

Palāta iesaka Komisijai piemērot efektīvākas sākotnējās izskatīšanas procedūras, izmantojot jau izstrādātos paņēmienus, nodrošināt izmaksu un labumu analīzes stingru ievērošanu – īpaši attiecībā uz sniegtajiem datiem – un turpmāk vairāk ņemt vērā faktorus, kas ļauj pielāgot Kopienas līdzdalības proporciju. (Sk. 63. punktu.)

| V. | 1994.–1999. gada lielo projektu ex post novērtēšanu (un revīzijas laikā Komisija varēja paveikt vienīgi šā posma novērtēšanu) nopietni vājināja tas, ka trūka attiecīgas un precīzas informācijas par paredzamajiem rezultātiem un regulāro uzraudzību. Šādos apstākļos vērtēšana nesniedza informāciju, kas noderētu lēmumu pieņemšanā nākamajam posmam, izņemot vienu vērtējuma ziņojumu par projektiem, ko finansēja no Kohēzijas fonda. ERAF 2000.–2006. gada lielo projektu vērtēšanā, kas vēl jāveic, varēs izmantot stingrākus noteikumus, īpaši uzraudzības jautājumā. Tomēr līdz šim daudz kas vēl nav darīts, lai šos noteikumus izmantotu praksē. (Sk. 35.–55. punktu.) |
| --- | --- |

V.

1994.–1999. gada lielo projektu ex post novērtēšanu (un revīzijas laikā Komisija varēja paveikt vienīgi šā posma novērtēšanu) nopietni vājināja tas, ka trūka attiecīgas un precīzas informācijas par paredzamajiem rezultātiem un regulāro uzraudzību. Šādos apstākļos vērtēšana nesniedza informāciju, kas noderētu lēmumu pieņemšanā nākamajam posmam, izņemot vienu vērtējuma ziņojumu par projektiem, ko finansēja no Kohēzijas fonda. ERAF 2000.–2006. gada lielo projektu vērtēšanā, kas vēl jāveic, varēs izmantot stingrākus noteikumus, īpaši uzraudzības jautājumā. Tomēr līdz šim daudz kas vēl nav darīts, lai šos noteikumus izmantotu praksē. (Sk. 35.–55. punktu.)

| VI. | Saskaņā ar struktūrfondu noteikumiem 2007.–2013. gadam Komisijai ex post nav jāvērtē atsevišķi lielie projekti. Tomēr Palāta iesaka, lai pēc lielo projektu pabeigšanas to konkrēto mērķu sasniegšanu novērtētu valstu vadošās iestādes un saņēmēji, kuriem šādi gūta informācija noderētu. Tādēļ Komisijai jāpārliecinās, lai palīdzības pieteikumos būtu iekļauta vajadzīgā informācija par rādītājiem un sākotnējo stāvokli un lai šo informāciju strikti uzraudzītu. Komisijai jāanalizē prasības, kādas tā ir izvirzījusi novērtējumos iekļaujamai un tai nosūtāmai informācijai, lai nodrošinātu, ka tai ir pieejami attiecīgi un ticami dati par lielo projektu ietekmi. (Sk. 64. punktu.) |
| --- | --- |

VI.

Saskaņā ar struktūrfondu noteikumiem 2007.–2013. gadam Komisijai ex post nav jāvērtē atsevišķi lielie projekti. Tomēr Palāta iesaka, lai pēc lielo projektu pabeigšanas to konkrēto mērķu sasniegšanu novērtētu valstu vadošās iestādes un saņēmēji, kuriem šādi gūta informācija noderētu. Tādēļ Komisijai jāpārliecinās, lai palīdzības pieteikumos būtu iekļauta vajadzīgā informācija par rādītājiem un sākotnējo stāvokli un lai šo informāciju strikti uzraudzītu. Komisijai jāanalizē prasības, kādas tā ir izvirzījusi novērtējumos iekļaujamai un tai nosūtāmai informācijai, lai nodrošinātu, ka tai ir pieejami attiecīgi un ticami dati par lielo projektu ietekmi. (Sk. 64. punktu.)

| VII. | Ilgākā termiņā Palāta aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi pārdomāt, kāds ir nolūks lielo projektu īpašajai kārtībai. (Sk. 65. punktu.) |
| --- | --- |

VII.

Ilgākā termiņā Palāta aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi pārdomāt, kāds ir nolūks lielo projektu īpašajai kārtībai. (Sk. 65. punktu.)

IEVADS

Definīcijas un apstiprināšanas noteikumi

| 1. | Jēdziens “lielie projekti” pamatā ir definēts Kopienas regulās, kas attiecas uz ERAF (1). Projekta “lielums” ir atkarīgs no iesaistīto finanšu apmēra. |
| --- | --- |

1.

Jēdziens “lielie projekti” pamatā ir definēts Kopienas regulās, kas attiecas uz ERAF (1). Projekta “lielums” ir atkarīgs no iesaistīto finanšu apmēra.

| 2. | 1994.–1999. gada programmu posmā lielie projekti bija definēti kā projekti, “kuru kopējās izmaksas, ko ņem vērā, nosakot Kopienas palīdzības apmēru, parasti pārsniedz 25 miljonus ekiju infrastruktūras ieguldījumiem vai 15 miljonus ekiju produktīviem ieguldījumiem” (2). |
| --- | --- |

2.

1994.–1999. gada programmu posmā lielie projekti bija definēti kā projekti, “kuru kopējās izmaksas, ko ņem vērā, nosakot Kopienas palīdzības apmēru, parasti pārsniedz 25 miljonus ekiju infrastruktūras ieguldījumiem vai 15 miljonus ekiju produktīviem ieguldījumiem” (2).

| 3. | 2000.–2006. gada programmu posmā lielie projekti definēti kā projekti, “kuru kopējās izmaksas, ko ņem vērā, nosakot fondu ieguldījumu, pārsniedz 50 miljonus EUR” (3). Turklāt šiem projektiem jāietver ekonomiski nedalāmu darbu sērijas, kam ir precīza tehniska funkcija un skaidri noteikti mērķi. Tāpat kā iepriekšējā posmā, ieguldījumus varēja veikt infrastruktūrā, vai tiem bija jābūt produktīviem ieguldījumiem (4). |
| --- | --- |

3.

2000.–2006. gada programmu posmā lielie projekti definēti kā projekti, “kuru kopējās izmaksas, ko ņem vērā, nosakot fondu ieguldījumu, pārsniedz 50 miljonus EUR” (3). Turklāt šiem projektiem jāietver ekonomiski nedalāmu darbu sērijas, kam ir precīza tehniska funkcija un skaidri noteikti mērķi. Tāpat kā iepriekšējā posmā, ieguldījumus varēja veikt infrastruktūrā, vai tiem bija jābūt produktīviem ieguldījumiem (4).

| 4. | Regulās attiecībā uz Kohēzijas fondu lielie projekti abiem aplūkotajiem posmiem nav definēti (5). Taču, tā kā kohēzijas valstīs līdzīgus transporta infrastruktūras vai vides projektus var finansēt vai nu no Kohēzijas fonda, vai arī no ERAF, tad revidenti pēc analoģijas pārbaudīja arī vairākus Kohēzijas fonda projektus, kurus atlasīja pēc to kopējām izmaksām un kuriem izmantoja tādus pašus kritērijus kā ERAF lielajiem projektiem. |
| --- | --- |

4.

Regulās attiecībā uz Kohēzijas fondu lielie projekti abiem aplūkotajiem posmiem nav definēti (5). Taču, tā kā kohēzijas valstīs līdzīgus transporta infrastruktūras vai vides projektus var finansēt vai nu no Kohēzijas fonda, vai arī no ERAF, tad revidenti pēc analoģijas pārbaudīja arī vairākus Kohēzijas fonda projektus, kurus atlasīja pēc to kopējām izmaksām un kuriem izmantoja tādus pašus kritērijus kā ERAF lielajiem projektiem.

| 5. | Atbilstīgi apstiprināšanas noteikumiem ERAF lielos projektus 1994.–1999. gada posmam varēja iesniegt individuāli vai kā daļu no darbības programmas. Jebkurā gadījumā Komisiju informēja par lielajiem projektiem un plānoja vēlāk iesniegt sīkākus datus (6), bet netika prasīts oficiāls apstiprinājuma lēmums. |
| --- | --- |

5.

Atbilstīgi apstiprināšanas noteikumiem ERAF lielos projektus 1994.–1999. gada posmam varēja iesniegt individuāli vai kā daļu no darbības programmas. Jebkurā gadījumā Komisiju informēja par lielajiem projektiem un plānoja vēlāk iesniegt sīkākus datus (6), bet netika prasīts oficiāls apstiprinājuma lēmums.

| 6. | Visus ERAF lielos projektus 2000.–2006. gada posmā finansēja kā daļu no plašākas palīdzības programmas (7), tomēr saskaņā ar noteikumiem Komisijai tie bija jāapstiprina individuāli (citus projektus apstiprināja tikai dalībvalstīs) (8). |
| --- | --- |

6.

Visus ERAF lielos projektus 2000.–2006. gada posmā finansēja kā daļu no plašākas palīdzības programmas (7), tomēr saskaņā ar noteikumiem Komisijai tie bija jāapstiprina individuāli (citus projektus apstiprināja tikai dalībvalstīs) (8).

| 7. | Kohēzijas fonda projektus abos posmos varēja finansēt tikai individuāli. Par katru projektu pieņēma atsevišķu lēmumu. |
| --- | --- |

7.

Kohēzijas fonda projektus abos posmos varēja finansēt tikai individuāli. Par katru projektu pieņēma atsevišķu lēmumu.

1. tabula

“Lielo projektu” definīcijas

| FONDS | 1994.–1999. gada posms | 2000.–2006. gada posms |
| --- | --- | --- |
| ERAF “lielie projekti”

  (infrastruktūras un produktīvu ieguldījumu projekti) | Kopējās izmaksas pārsniedz






  — | 25 miljonus ekiju infrastruktūrai |

FONDS

1994.–1999. gada posms

2000.–2006. gada posms

ERAF “lielie projekti”

(infrastruktūras un produktīvu ieguldījumu projekti)

Kopējās izmaksas pārsniedz

—

25 miljonus ekiju infrastruktūrai

| — | 15 miljonus ekiju produktīviem ieguldījumiem |
| --- | --- |

—

15 miljonus ekiju produktīviem ieguldījumiem

Kopējās izmaksas pārsniedz

50 miljonus EUR visu veidu projektiem

Turklāt

darba ekonomiska un tehniska nedalāmība un skaidri noteikti mērķi

Individuāls projekts vai projekts kā daļa no plašākas intervences programmas

Projekts vienmēr daļa no plašākas intervences programmas

Kohēzijas fonda “lielie projekti”

(transporta infrastruktūras un vides aizsardzības projekti)

Regulās definīcijas nav

Revīzijas nolūkiem – kopējās izmaksas pārsniedz 25 miljonus ekiju

Regulās definīcijas nav

Revīzijas nolūkiem – kopējās izmaksas pārsniedz 50 miljonus EUR

Individuāls projekts

Individuāls projekts

Līdzekļu apmērs

| 8. | Turpmāk 2. tabulā ir redzamas no ERAF un Kohēzijas fonda atbalstīto lielo projektu kopējās izmaksas abos programmu posmos. |
| --- | --- |

8.

Turpmāk 2. tabulā ir redzamas no ERAF un Kohēzijas fonda atbalstīto lielo projektu kopējās izmaksas abos programmu posmos.

2. tabula

Kopienas atbalstu saņēmušo “lielo projektu” kopējās izmaksas

| | 1994.–1999. gada posms | 2000.–2006. gada posms |
| --- | --- | --- |
| Miljardi ekiju | Projektu skaits | Miljardi EUR | Projektu skaits |
| ERAF lielie projekti | 36 | 676 | 48 | 279 |
| Kohēzijas fonda lielie projekti | 12 | 147 | 23 | 154 |
| kopā | 48 | 823 | 71 | 437 |

1994.–1999. gada posms

2000.–2006. gada posms

Miljardi ekiju

Projektu skaits

Miljardi EUR

Projektu skaits

ERAF lielie projekti

36

676

48

279

Kohēzijas fonda lielie projekti

12

147

23

154

kopā

48

823

71

437

REVĪZIJAS UN ŠĀ ZIŅOJUMA TVĒRUMS

| 9. | Ņemot vērā, ka finansiāli vērienīgi individuāli projekti var ievērojami ietekmēt reģionālo attīstību, lielajiem ieguldījumu projektiem piemēro sarežģītāku sākotnējās izskatīšanas kārtību nekā citiem projektiem. Kopš 2000.–2006. gada posma šādiem projektiem prasa arī atsevišķu apstiprinājuma lēmumu. Minētā iemesla dēļ tiek prasīts arī retrospektīvs novērtējums par piešķirto resursu reāli radīto rezultātu, lai izdarītu secinājumus, kas noderētu projektu izstrādei un atlasei turpmākos posmos. |
| --- | --- |

9.

Ņemot vērā, ka finansiāli vērienīgi individuāli projekti var ievērojami ietekmēt reģionālo attīstību, lielajiem ieguldījumu projektiem piemēro sarežģītāku sākotnējās izskatīšanas kārtību nekā citiem projektiem. Kopš 2000.–2006. gada posma šādiem projektiem prasa arī atsevišķu apstiprinājuma lēmumu. Minētā iemesla dēļ tiek prasīts arī retrospektīvs novērtējums par piešķirto resursu reāli radīto rezultātu, lai izdarītu secinājumus, kas noderētu projektu izstrādei un atlasei turpmākos posmos.

| 10. | Tāpēc Palātu interesēja atbildes uz šādiem jautājumiem:






  — | Vai Komisija adekvāti sagatavo Kopienas finansējumu lielajiem projektiem? |
| --- | --- | --- |

10.

Tāpēc Palātu interesēja atbildes uz šādiem jautājumiem:

—

Vai Komisija adekvāti sagatavo Kopienas finansējumu lielajiem projektiem?

| — | Vai lielo projektu ex post novērtēšana dod rezultātus, kas noder turpmāku lēmumu pieņemšanā? |
| --- | --- |

—

Vai lielo projektu ex post novērtēšana dod rezultātus, kas noder turpmāku lēmumu pieņemšanā?

| 11. | Dokumentu pārbaudēs un pārbaudēs dalībvalstīs revidenti skatīja paraugu ar 20 pabeigtiem lielajiem projektiem no 1994.–1999. gada posma un 30 lielajiem projektiem no 2000.–2006. gada posma. Papildus vēl 36 lielajiem projektiem no 2000.–2006. gada posma tika veiktas dokumentu pārbaudes Komisijā (sk. I pielikumu). |
| --- | --- |

11.

Dokumentu pārbaudēs un pārbaudēs dalībvalstīs revidenti skatīja paraugu ar 20 pabeigtiem lielajiem projektiem no 1994.–1999. gada posma un 30 lielajiem projektiem no 2000.–2006. gada posma. Papildus vēl 36 lielajiem projektiem no 2000.–2006. gada posma tika veiktas dokumentu pārbaudes Komisijā (sk. I pielikumu).

| 12. | Lielo projektu sākotnējās izskatīšanas sistēmas revīzija aptvēra Komisijas ieviestās procedūras 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada posmam. Šajā ziņojumā ir norādīts uz pakāpeniski panāktajiem uzlabojumiem. Konkrētajā jautājumā sniegtie ieteikumi, iespējams, ietekmēs projektu īstenošanu 2007.–2013. gada posmā, kurā visos struktūrfondos ir saglabāts “lielo projektu” jēdziens (9). |
| --- | --- |

12.

Lielo projektu sākotnējās izskatīšanas sistēmas revīzija aptvēra Komisijas ieviestās procedūras 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada posmam. Šajā ziņojumā ir norādīts uz pakāpeniski panāktajiem uzlabojumiem. Konkrētajā jautājumā sniegtie ieteikumi, iespējams, ietekmēs projektu īstenošanu 2007.–2013. gada posmā, kurā visos struktūrfondos ir saglabāts “lielo projektu” jēdziens (9).

| 13. | Ex post novērtējumus bija iespējams revidēt tikai 1994.–1999. gada projektiem, jo Palātas veiktās revīzijas laikā 2000.–2006. gada projektu īstenošana vēl nebija beigusies, tātad ex post novērtējumi vēl nebija sagatavoti (10). Tomēr šajā ziņojumā analizēts, vai ir gaidāmi uzlabojumi attiecībā uz 2000.–2006. gadu. Revīzijas noslēgumā sagatavotie apsvērumi varētu ietekmēt 2000.–2006. gada posma novērtējumus, kas vēl tikai jāsagatavo, bet apsvērumi galvenokārt noderēs novērtējumos par 2007.–2013. gada posmu, kas tikko sācies. |
| --- | --- |

13.

Ex post novērtējumus bija iespējams revidēt tikai 1994.–1999. gada projektiem, jo Palātas veiktās revīzijas laikā 2000.–2006. gada projektu īstenošana vēl nebija beigusies, tātad ex post novērtējumi vēl nebija sagatavoti (10). Tomēr šajā ziņojumā analizēts, vai ir gaidāmi uzlabojumi attiecībā uz 2000.–2006. gadu. Revīzijas noslēgumā sagatavotie apsvērumi varētu ietekmēt 2000.–2006. gada posma novērtējumus, kas vēl tikai jāsagatavo, bet apsvērumi galvenokārt noderēs novērtējumos par 2007.–2013. gada posmu, kas tikko sācies.

VAI KOMISIJA ADEKVĀTI SAGATAVO KOPIENAS FINANSĒJUMU LIELAJIEM PROJEKTIEM?

Sākotnējās izskatīšanas noteikumi un revīzijas kritēriji

| 14. | Lielo projektu pieteikšana Kopienas līdzfinansējumam ir dalībvalstu atbildībā, un šajā procesā dalībvalstis izmanto pašas savas sākotnējās izskatīšanas procedūras un noteikumus, ņemot vērā attiecīgo ERAF darbības programmu un Kohēzijas fonda prioritātes. |
| --- | --- |

14.

Lielo projektu pieteikšana Kopienas līdzfinansējumam ir dalībvalstu atbildībā, un šajā procesā dalībvalstis izmanto pašas savas sākotnējās izskatīšanas procedūras un noteikumus, ņemot vērā attiecīgo ERAF darbības programmu un Kohēzijas fonda prioritātes.

| 15. | No Komisijas neprasa salīdzināt dažādu dalībvalstu projektus, jo finanšu apmērs, kas pienākas katrai valstij, ir noteikts iepriekš, gatavojoties konkrētajam programmu posmam. Tomēr Komisijai jāvērtē finansējamo projektu kvalitāte, t. i., vai atlasītajiem projektiem ir potenciāls gūt rezultātus reģionālās attīstības jomā un vai vajadzīga Kopienas finansiāla iesaistīšanās un tā dotu reālu pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

15.

No Komisijas neprasa salīdzināt dažādu dalībvalstu projektus, jo finanšu apmērs, kas pienākas katrai valstij, ir noteikts iepriekš, gatavojoties konkrētajam programmu posmam. Tomēr Komisijai jāvērtē finansējamo projektu kvalitāte, t. i., vai atlasītajiem projektiem ir potenciāls gūt rezultātus reģionālās attīstības jomā un vai vajadzīga Kopienas finansiāla iesaistīšanās un tā dotu reālu pievienoto vērtību.

| 16. | Palāta pārbaudīja Komisijas veikto sākotnējo izskatīšanu, uzskatot, ka vajadzīgi turpmāk uzskaitītie elementi, lai šīs izskatīšanas iznākumā būtu iespējams pieņemt vērtīgus projektus:






  a) | kopēji noteikumi palīdzības pieteikumu izskatīšanai, lai nodrošinātu, ka projekts pareizi sagatavots un tajā iekļauta informācija, kas var kalpot par pamatu lēmumam attiecībā uz palīdzības piešķiršanu vai noraidīšanu; |
| --- | --- | --- |

16.

Palāta pārbaudīja Komisijas veikto sākotnējo izskatīšanu, uzskatot, ka vajadzīgi turpmāk uzskaitītie elementi, lai šīs izskatīšanas iznākumā būtu iespējams pieņemt vērtīgus projektus:

a)

kopēji noteikumi palīdzības pieteikumu izskatīšanai, lai nodrošinātu, ka projekts pareizi sagatavots un tajā iekļauta informācija, kas var kalpot par pamatu lēmumam attiecībā uz palīdzības piešķiršanu vai noraidīšanu;

| b) | uz labi pārbaudītām metodēm balstīts lēmumu pieņemšanas process, ko līdzīgi izprot un piemēro gan dalībvalstis, gan Komisija; |
| --- | --- |

b)

uz labi pārbaudītām metodēm balstīts lēmumu pieņemšanas process, ko līdzīgi izprot un piemēro gan dalībvalstis, gan Komisija;

| c) | Kopienas finansiālās palīdzības proporcijas noteikšana, pamatojoties uz noteikumiem par publiskās intervences izmantošanu visproduktīvākajā veidā. |
| --- | --- |

c)

Kopienas finansiālās palīdzības proporcijas noteikšana, pamatojoties uz noteikumiem par publiskās intervences izmantošanu visproduktīvākajā veidā.

Projektu izskatīšana: metodes ir uzlabotas, bet vēl jānostiprina procedūras

| 17. | Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka laika gaitā Komisijas ieviestie pārvaldības paņēmieni ir noslīpēti. Lai gan palīdzības pieteikumu veidlapas ERAF un Kohēzijas fonda lielajiem projektiem 2000.–2006. gadā savstarpēji atšķiras, tās aptver vairāk jautājumu un ir piemērotākas nekā veidlapas, ko izmantoja iepriekšējā posmā. Tāpat izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmata (11), ko dalībvalstīm sagatavo Komisija, ir uzlabota gan no teorijas pasniegšanas, gan praktiskās izmantošanas viedokļa (12). |
| --- | --- |

17.

Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka laika gaitā Komisijas ieviestie pārvaldības paņēmieni ir noslīpēti. Lai gan palīdzības pieteikumu veidlapas ERAF un Kohēzijas fonda lielajiem projektiem 2000.–2006. gadā savstarpēji atšķiras, tās aptver vairāk jautājumu un ir piemērotākas nekā veidlapas, ko izmantoja iepriekšējā posmā. Tāpat izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmata (11), ko dalībvalstīm sagatavo Komisija, ir uzlabota gan no teorijas pasniegšanas, gan praktiskās izmantošanas viedokļa (12).

| 18. | Jāsecina, ka pieteikumu izskatīšanas kvalitāte bija dažāda:






  — | par sākotnējo izskatīšanu atbild vairāki pārvaldības dienesti (Komisijas ģeogrāfiskās nodaļas vērtē projektus kopumā, bet Vērtēšanas nodaļa izskata izmaksu un labumu analīzi), taču ilgi netika ieviesta kopēja pieeja, piemēram, kontrollapas. Tikai 2003. gadā ieviesa izvērtējuma kopsavilkuma tabulas [appraisal summary tables] un kontrollapas konkrēti lielajiem projektiem, bet pirms tam bija izstrādātas tikai procedūru rokasgrāmatas un vade mecum struktūrfondiem un Kohēzijas fondam kopumā; |
| --- | --- | --- |

18.

Jāsecina, ka pieteikumu izskatīšanas kvalitāte bija dažāda:

—

par sākotnējo izskatīšanu atbild vairāki pārvaldības dienesti (Komisijas ģeogrāfiskās nodaļas vērtē projektus kopumā, bet Vērtēšanas nodaļa izskata izmaksu un labumu analīzi), taču ilgi netika ieviesta kopēja pieeja, piemēram, kontrollapas. Tikai 2003. gadā ieviesa izvērtējuma kopsavilkuma tabulas [appraisal summary tables] un kontrollapas konkrēti lielajiem projektiem, bet pirms tam bija izstrādātas tikai procedūru rokasgrāmatas un vade mecum struktūrfondiem un Kohēzijas fondam kopumā;

| — | dienestu savstarpēja apspriešanās reizēm atklāj pretējus viedokļus, galvenokārt par palīdzības piemērotību un apmēru. Atbildīgās ģeogrāfiskās nodaļas šādus viedokļus ne vienmēr ņem vērā, ja vien tie nav izskaidroti attiecīgā projekta lietas dokumentos. Reizēm atbildīgā nodaļa nesniedz atbildes uz citu dienestu lūgumiem pēc papildu informācijas (sk. 1. izcēlumu); |
| --- | --- |

—

dienestu savstarpēja apspriešanās reizēm atklāj pretējus viedokļus, galvenokārt par palīdzības piemērotību un apmēru. Atbildīgās ģeogrāfiskās nodaļas šādus viedokļus ne vienmēr ņem vērā, ja vien tie nav izskaidroti attiecīgā projekta lietas dokumentos. Reizēm atbildīgā nodaļa nesniedz atbildes uz citu dienestu lūgumiem pēc papildu informācijas (sk. 1. izcēlumu);

| — | kohēzijas valstīs nav skaidru noteikumu, pēc kuriem izlemt, vai lieli transporta vai vides projekti finansējami no ERAF vai no Kohēzijas fonda. Izņēmums ir noteikums, ka Kohēzijas fonda prioritāte ir Eiropas transporta tīkli (TEN-T). Fakts, ka no Kohēzijas fonda finansējamiem projektiem ir paredzēta lielāka maksimālā pieļaujamā summa, ir izraisījis gadījumus, kad līdzīgiem projektiem ir noteiktas dažādas finansiālās līdzdalības proporcijas. Turklāt lēmums par to, vai projekts finansējams no ERAF vai no Kohēzijas fonda, ietekmē arī uzraudzības un ex post novērtēšanas kārtību (sk. 2. izcēlumu). |
| --- | --- |

—

kohēzijas valstīs nav skaidru noteikumu, pēc kuriem izlemt, vai lieli transporta vai vides projekti finansējami no ERAF vai no Kohēzijas fonda. Izņēmums ir noteikums, ka Kohēzijas fonda prioritāte ir Eiropas transporta tīkli (TEN-T). Fakts, ka no Kohēzijas fonda finansējamiem projektiem ir paredzēta lielāka maksimālā pieļaujamā summa, ir izraisījis gadījumus, kad līdzīgiem projektiem ir noteiktas dažādas finansiālās līdzdalības proporcijas. Turklāt lēmums par to, vai projekts finansējams no ERAF vai no Kohēzijas fonda, ietekmē arī uzraudzības un ex post novērtēšanas kārtību (sk. 2. izcēlumu).

1. izcēlumsViens Komisijas dienests norādīja, ka ieguldījumi produktīvajos projektos bija paredzami ļoti ienesīgi, tāpēc tiem nevajadzētu piešķirt palīdzību. Cits dienests ierosināja samazināt vienam no transporta infrastruktūras projektiem prasīto 60 % līdzdalības proporciju, jo projektu bija paredzēts īstenot dalībvalsts turīgākajā reģionā, bet citos mazāk turīgos reģionos attiecīgās iestādes piemēroja zemākas proporcijas. Proporcijas samazinājumu centās panākt vēl vienā projektā ar ļoti augstu ieguldījumu atdevi. Galu galā proporciju nesamazināja nevienam no minētajiem projektiem. Kādu metro būvniecības projektu pārveidoja par vides projektu, kas finansējams no Kohēzijas fonda, kad Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts to bija atteicies uzskatīt par transporta infrastruktūras projektu, lai gan Vides ģenerāldirektorāts komentēja, ka tikai 1–3 % no projektā gūtiem labumiem būtu uzlabojumi vides jomā.

2. izcēlumsGrieķijā izvēle, vai projektu finansēt no viena vai otra fonda, pēc apspriešanās ar Komisiju ir atkarīga no projekta sagatavotības un plānošanas stadijas, kā arī no resursu pieejamības. Šis fakts ir izraisījis diezgan neloģisku situāciju, kad liela transporta projekta pagarinājuma vienu projektu daļēji finansēja no Kohēzijas fonda ar 66,3 % līdzdalību, bet otru – no ERAF ar 50 % līdzdalību kā daļu no darbības programmas.

| 19. | Sākotnējās izskatīšanas procesā tika pieļauti būtiski kavējumi. Parasti nebija ievērots divu mēnešu termiņš, kādā pēc pieteikuma saņemšanas Komisijai jāapstiprina Kopienas palīdzības līmenis (13). Uz vietas revidētajiem ERAF un Kohēzijas fonda projektiem caurmērā apstiprinājums bija saņemts pēc 187 dienām, amplitūdā no 46 dienām līdz 1 001 dienai. Šie kavējumi izskaidrojami ar to, ka Komisijai jāvāc sīkāka informācija par lielāko daļu lielo projektu, kam galvenais iemesls ir ekoloģiskās analīzes zemā kvalitāte vai tās neveikšana vispār (bet šī analīze bieži ir obligāta) un projektu finansiālās un ekonomiskās analīzes īpašie aspekti (14). Arī dalībvalstis bieži atbild ar novēlošanos, kam daļējs skaidrojums ir nepilnības, kas krietnu laiku ietekmēja projektu pārvaldību. |
| --- | --- |

19.

Sākotnējās izskatīšanas procesā tika pieļauti būtiski kavējumi. Parasti nebija ievērots divu mēnešu termiņš, kādā pēc pieteikuma saņemšanas Komisijai jāapstiprina Kopienas palīdzības līmenis (13). Uz vietas revidētajiem ERAF un Kohēzijas fonda projektiem caurmērā apstiprinājums bija saņemts pēc 187 dienām, amplitūdā no 46 dienām līdz 1 001 dienai. Šie kavējumi izskaidrojami ar to, ka Komisijai jāvāc sīkāka informācija par lielāko daļu lielo projektu, kam galvenais iemesls ir ekoloģiskās analīzes zemā kvalitāte vai tās neveikšana vispār (bet šī analīze bieži ir obligāta) un projektu finansiālās un ekonomiskās analīzes īpašie aspekti (14). Arī dalībvalstis bieži atbild ar novēlošanos, kam daļējs skaidrojums ir nepilnības, kas krietnu laiku ietekmēja projektu pārvaldību.

| 20. | Reizēm Komisija projektu apstiprināšanā bija pārāk piekāpīga:






  — | projektus apstiprināja, pirms tie bija pilnībā gatavi, par ko liecina budžetu pārsniegšana un īstenošanas termiņu neievērošana. Pat tad, ja Komisiju par šo problēmu informēja, tā projektus apstiprināja tik un tā; |
| --- | --- | --- |

20.

Reizēm Komisija projektu apstiprināšanā bija pārāk piekāpīga:

—

projektus apstiprināja, pirms tie bija pilnībā gatavi, par ko liecina budžetu pārsniegšana un īstenošanas termiņu neievērošana. Pat tad, ja Komisiju par šo problēmu informēja, tā projektus apstiprināja tik un tā;

| — | daži projekti – gluži pretēji – laikā, kad tos iesniedza apstiprināšanai, bija jau gandrīz pabeigti. Daži produktīvie projekti dienā, kad Komisijai nosūtīja pieteikumu, fiziski jau tuvojās darbu nobeigumam, lai gan vēl nebija slēgti konti. Tādos apstākļos projektu vairs nevarēja mainīt, un Komisijai atlika vai nu pieteikumu apstiprināt, vai arī noraidīt; |
| --- | --- |

—

daži projekti – gluži pretēji – laikā, kad tos iesniedza apstiprināšanai, bija jau gandrīz pabeigti. Daži produktīvie projekti dienā, kad Komisijai nosūtīja pieteikumu, fiziski jau tuvojās darbu nobeigumam, lai gan vēl nebija slēgti konti. Tādos apstākļos projektu vairs nevarēja mainīt, un Komisijai atlika vai nu pieteikumu apstiprināt, vai arī noraidīt;

| — | produktīviem ieguldījumiem reti pārbaudīja, vai ir ievērots publiskās intervences nepieciešamības princips. Pieņemot finansēšanas lēmumus, kā pietiekami svarīgs nebija apsvērts kritērijs, vai palīdzība kompensē tirgus nepilnības un vai līdzfinansējums neaiziet “liekai palīdzībai”; |
| --- | --- |

—

produktīviem ieguldījumiem reti pārbaudīja, vai ir ievērots publiskās intervences nepieciešamības princips. Pieņemot finansēšanas lēmumus, kā pietiekami svarīgs nebija apsvērts kritērijs, vai palīdzība kompensē tirgus nepilnības un vai līdzfinansējums neaiziet “liekai palīdzībai”;

| — | daži lielie projekti neatbilda kritērijam, ar kuru saskaņā lielajiem projektiem jāietver ekonomiski nedalāmu darbu sērijas, kam ir precīza tehniska funkcija un skaidri noteikti mērķi (sk. 3. punktu). Vairāki ERAF projekti, ko apstiprināja kā lielos projektus, faktiski sastāvēja no atsevišķiem projektiem. Tas ir svarīgi, jo pieteikuma iesniegšana par lielu projektu dod de facto tiesības atlikt formulas “n+2. gads” piemērošanu uz laiku, kamēr projektu izskata, un šis laiks var krietni ieilgt (15). |
| --- | --- |

—

daži lielie projekti neatbilda kritērijam, ar kuru saskaņā lielajiem projektiem jāietver ekonomiski nedalāmu darbu sērijas, kam ir precīza tehniska funkcija un skaidri noteikti mērķi (sk. 3. punktu). Vairāki ERAF projekti, ko apstiprināja kā lielos projektus, faktiski sastāvēja no atsevišķiem projektiem. Tas ir svarīgi, jo pieteikuma iesniegšana par lielu projektu dod de facto tiesības atlikt formulas “n+2. gads” piemērošanu uz laiku, kamēr projektu izskata, un šis laiks var krietni ieilgt (15).

Izmaksu un labumu analīze: dažādas kvalitātes apstrāde

| 21. | Izmaksu un labumu analīze, kas palīdzības pieteikumu pamatošanai prasīta tiesību aktos, ir galvenais pamats Komisijas lēmumiem par Kopienas finansējuma piešķiršanu vai atteikšanu. Šīs analīzes pienācīga izmantošana ir būtiski svarīga iesniegto projektu kvalitātes vērtēšanā. Analīzes mērķis ir salīdzināt paredzētos resursus ar sociālekonomiskajiem ieguvumiem, ko vidēji ilgā termiņā varētu gūt no ierosinātās darbības (16). Komisija var lūgt pieteikuma atbalstam iesniegto analīzi pārstrādāt vai izvērst, vai var projektu vērtēt pati, vajadzības gadījumā lūdzot neatkarīgu ekspertu viedokli un EIB palīdzību. |
| --- | --- |

21.

Izmaksu un labumu analīze, kas palīdzības pieteikumu pamatošanai prasīta tiesību aktos, ir galvenais pamats Komisijas lēmumiem par Kopienas finansējuma piešķiršanu vai atteikšanu. Šīs analīzes pienācīga izmantošana ir būtiski svarīga iesniegto projektu kvalitātes vērtēšanā. Analīzes mērķis ir salīdzināt paredzētos resursus ar sociālekonomiskajiem ieguvumiem, ko vidēji ilgā termiņā varētu gūt no ierosinātās darbības (16). Komisija var lūgt pieteikuma atbalstam iesniegto analīzi pārstrādāt vai izvērst, vai var projektu vērtēt pati, vajadzības gadījumā lūdzot neatkarīgu ekspertu viedokli un EIB palīdzību.

| 22. | Kaut arī Komisija ir publicējusi izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmatu lielajiem projektiem (sk. 17. punktu), revidenti atklāja, ka projektu iniciatoru iesniegtās finansiālās un ekonomiskās analīzes kvalitāte bija ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

22.

Kaut arī Komisija ir publicējusi izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmatu lielajiem projektiem (sk. 17. punktu), revidenti atklāja, ka projektu iniciatoru iesniegtās finansiālās un ekonomiskās analīzes kvalitāte bija ļoti atšķirīga.

| 23. | Komisijas attieksme pret šādu rīcību nav viennozīmīga. Reizēm Komisija pieļauj vairākas nepilnības un projektus apstiprina, neprasot sīkākas ziņas, bet citreiz tā apstiprinājumu atliek līdz laikam, kad tai iesniedz būtisku finanšu informāciju. |
| --- | --- |

23.

Komisijas attieksme pret šādu rīcību nav viennozīmīga. Reizēm Komisija pieļauj vairākas nepilnības un projektus apstiprina, neprasot sīkākas ziņas, bet citreiz tā apstiprinājumu atliek līdz laikam, kad tai iesniedz būtisku finanšu informāciju.

| 24. | Palātas veiktajā revīzijā atklājās turpmāk uzskaitītie trūkumi un nesakritības, kas vājina projektu izvērtēšanas kvalitāti:






  — | trūkst informācijas, lai vērtētu analīzes pareizību: vairākiem projektiem finansiālajā un ekonomiskajā analīzē norādīta vien ieguldījuma summa un izmaksas un ieņēmumi, bet šie cipari pat nav iedalīti sīkāk; citiem projektiem iesniedz tikai analīzes rezultātus, |
| --- | --- | --- |

24.

Palātas veiktajā revīzijā atklājās turpmāk uzskaitītie trūkumi un nesakritības, kas vājina projektu izvērtēšanas kvalitāti:

—

trūkst informācijas, lai vērtētu analīzes pareizību: vairākiem projektiem finansiālajā un ekonomiskajā analīzē norādīta vien ieguldījuma summa un izmaksas un ieņēmumi, bet šie cipari pat nav iedalīti sīkāk; citiem projektiem iesniedz tikai analīzes rezultātus,

| — | trūkst dažādu elementu: reizēm trūkst ekonomiskās analīzes vai arī izmaksu un labumu analīzes galaziņojuma; bieži nepilnīgs ir riska un jutīguma analīzes saturs; nav norādīti koeficienti un atsauces laikposmi (sk. II pielikumu); tieša ietekme uz vidi ir tikai aprakstīta vai minēta, bet tai nav noteikta finansiālā vērtība vai tā noteikta tikai daļēji. Vairākiem lieliem transporta infrastruktūras projektiem, kas ietilpst plašākos projektos, nav sniegts visa projekta pārskats, lai gan to vajag, lai vērtētu līdzfinansēšanai pieteikto projekta daļu (sk. 3. izcēlumu). Lielu rūpniecības projektu rezultāti un ietekmes rādītāji reti ir izteikti skaitļos, izņemot nodarbinātību (tiešu un netiešu darba vietu radīšana, darba vietu saglabāšana), |
| --- | --- |

—

trūkst dažādu elementu: reizēm trūkst ekonomiskās analīzes vai arī izmaksu un labumu analīzes galaziņojuma; bieži nepilnīgs ir riska un jutīguma analīzes saturs; nav norādīti koeficienti un atsauces laikposmi (sk. II pielikumu); tieša ietekme uz vidi ir tikai aprakstīta vai minēta, bet tai nav noteikta finansiālā vērtība vai tā noteikta tikai daļēji. Vairākiem lieliem transporta infrastruktūras projektiem, kas ietilpst plašākos projektos, nav sniegts visa projekta pārskats, lai gan to vajag, lai vērtētu līdzfinansēšanai pieteikto projekta daļu (sk. 3. izcēlumu). Lielu rūpniecības projektu rezultāti un ietekmes rādītāji reti ir izteikti skaitļos, izņemot nodarbinātību (tiešu un netiešu darba vietu radīšana, darba vietu saglabāšana),

| — | pretrunīga vai kļūdaina prakse: gan publiskās infrastruktūras projektu, gan produktīvu ieguldījumu analīzē – pat vienā un tajā pašā dalībvalstī – izmanto dažādus finansiālos un ekonomiskos koeficientus pašreizējās vērtības noteikšanai (sk. II pielikumu). Ne vienmēr ir skaidrs, vai atdeves likmes aprēķinos ir vai nav iekļauta Kopienas palīdzība; aprēķinot finansiālo iekšējās atdeves koeficientu (IAK) un tīro pašreizējo vērtību (TPV), ņem vērā amortizāciju, kas ir pretrunā vispāratzītajiem finansiālās analīzes principiem. Visbeidzot, samērā lielai daļai revidēto produktīvo ieguldījumu bija identiski finansiālā un ekonomiskā IAK un TPV dati. |
| --- | --- |

—

pretrunīga vai kļūdaina prakse: gan publiskās infrastruktūras projektu, gan produktīvu ieguldījumu analīzē – pat vienā un tajā pašā dalībvalstī – izmanto dažādus finansiālos un ekonomiskos koeficientus pašreizējās vērtības noteikšanai (sk. II pielikumu). Ne vienmēr ir skaidrs, vai atdeves likmes aprēķinos ir vai nav iekļauta Kopienas palīdzība; aprēķinot finansiālo iekšējās atdeves koeficientu (IAK) un tīro pašreizējo vērtību (TPV), ņem vērā amortizāciju, kas ir pretrunā vispāratzītajiem finansiālās analīzes principiem. Visbeidzot, samērā lielai daļai revidēto produktīvo ieguldījumu bija identiski finansiālā un ekonomiskā IAK un TPV dati.

3. izcēlumsSaistībā ar pārrobežu tuneļa būvniecību lielā projekta pieteikumu iesniedza viena no divām iesaistītajām dalībvalstīm. Lai vērtētu pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts daļu, būtu noderējis pārskats par visu tuneļa projektu. Tas pats attiecas uz pārrobežu automaģistrālēm. Savukārt, īstenojot valsts mēroga automaģistrāļu un dzelzceļu projektus, daudzos gadījumos katrai kārtai sagatavoja atsevišķu ekonomiskās ietekmes novērtējumu, jo katra kārta bija liels projekts, bet nesagatavoja kopēju ekonomiskās ietekmes novērtējumu.

Kopumā jāatzīmē, ka analīzes kvalitāte ir vājāka lielajiem produktīvu ieguldījumu projektiem.

| 25. | Palīdzības pieteikumiem pievienotās analīzes zemā kvalitāte nozīmē, ka Komisija projektu sākotnējās izskatīšanas stadijā ne vienmēr efektīvi izvērtēja projektu izmaksu un ieguvumu analīzi. Tāpēc gan infrastruktūras ieguldījumu projektus, gan produktīvu ieguldījumu projektus pilnībā noraidīja ārkārtīgi reti. Tāpat ārkārtīgi reti lūdza projektus pārstrādāt pēc tam, kad tos bija izskatījusi Komisija. |
| --- | --- |

25.

Palīdzības pieteikumiem pievienotās analīzes zemā kvalitāte nozīmē, ka Komisija projektu sākotnējās izskatīšanas stadijā ne vienmēr efektīvi izvērtēja projektu izmaksu un ieguvumu analīzi. Tāpēc gan infrastruktūras ieguldījumu projektus, gan produktīvu ieguldījumu projektus pilnībā noraidīja ārkārtīgi reti. Tāpat ārkārtīgi reti lūdza projektus pārstrādāt pēc tam, kad tos bija izskatījusi Komisija.

Kopienas finansiālās palīdzības noteikšana: kritēriji interpretēti un piemēroti nekonsekventi

| 26. | Komisijas veiktās administratīvās izskatīšanas mērķis ir “apstiprināt vai grozīt Kopienas palīdzības līmeni” (17). Šī norma ieviesta, lai palīdzības piešķiršana būtu efektīva, un tā nodrošina, ka finansējamais projekts saņem izpildei vajadzīgos resursus, bet saņēmējs negūst nepamatotas priekšrocības. Šis noteikums ir īpaši svarīgs tad, ja saņēmēji ir privāti uzņēmumi, jo Kopienas finansējums var deformēt tirgus apstākļus. |
| --- | --- |

26.

Komisijas veiktās administratīvās izskatīšanas mērķis ir “apstiprināt vai grozīt Kopienas palīdzības līmeni” (17). Šī norma ieviesta, lai palīdzības piešķiršana būtu efektīva, un tā nodrošina, ka finansējamais projekts saņem izpildei vajadzīgos resursus, bet saņēmējs negūst nepamatotas priekšrocības. Šis noteikums ir īpaši svarīgs tad, ja saņēmēji ir privāti uzņēmumi, jo Kopienas finansējums var deformēt tirgus apstākļus.

| 27. | Kopienas palīdzības maksimālais apmērs ir paredzēts attiecīgos noteikumos. Maksimālais apmērs ir zemāks ieguldījumiem infrastruktūrā, kas rada nozīmīgus tīros ieņēmumus, un ieguldījumiem uzņēmumos (18). Papildus jāievēro visi attiecīgie Kopienas noteikumi un valsts atbalsta maksimums. |
| --- | --- |

27.

Kopienas palīdzības maksimālais apmērs ir paredzēts attiecīgos noteikumos. Maksimālais apmērs ir zemāks ieguldījumiem infrastruktūrā, kas rada nozīmīgus tīros ieņēmumus, un ieguldījumiem uzņēmumos (18). Papildus jāievēro visi attiecīgie Kopienas noteikumi un valsts atbalsta maksimums.

| 28. | Minēto maksimālo apmēru robežās vienīgais precīzais elements, ko Komisija izmantojusi Kopienas palīdzības proporcijas noteikšanā, ir trūkstošā finansējuma [financing gap] attiecība, kuru piemēro tikai ieņēmumus radošiem infrastruktūras projektiem. Šo attiecību iegūst, aprēķinot pašreizējā vērtībā izteiktu sākotnējā ieguldījuma izmaksu to daļu, ko nesedz pamatdarbības ieņēmumu tīrā pašreizējā vērtība (ieskaitot atlikušo vērtību) (19). Šāds aprēķins ļauj noteikt publiskās intervences maksimālo līmeni. Komisija 2003. gadā uzlaboja metodi, pēc kuras veikt aprēķinu lielajiem sanitārijas un cieto atkritumu saimniecības projektiem (20), lai būtu ņemta vērā ieņēmumu radīšana, bet tajā pašā laikā lai neciestu saņēmēji, kuri rūpīgi ievēro principu “maksā piesārņotājs” (21). |
| --- | --- |

28.

Minēto maksimālo apmēru robežās vienīgais precīzais elements, ko Komisija izmantojusi Kopienas palīdzības proporcijas noteikšanā, ir trūkstošā finansējuma [financing gap] attiecība, kuru piemēro tikai ieņēmumus radošiem infrastruktūras projektiem. Šo attiecību iegūst, aprēķinot pašreizējā vērtībā izteiktu sākotnējā ieguldījuma izmaksu to daļu, ko nesedz pamatdarbības ieņēmumu tīrā pašreizējā vērtība (ieskaitot atlikušo vērtību) (19). Šāds aprēķins ļauj noteikt publiskās intervences maksimālo līmeni. Komisija 2003. gadā uzlaboja metodi, pēc kuras veikt aprēķinu lielajiem sanitārijas un cieto atkritumu saimniecības projektiem (20), lai būtu ņemta vērā ieņēmumu radīšana, bet tajā pašā laikā lai neciestu saņēmēji, kuri rūpīgi ievēro principu “maksā piesārņotājs” (21).

| 29. | Praksē dažos Palātas revidētajos gadījumos, kad bija piemērots trūkstošā finansējuma attiecības princips, vai nu Kopienas līdzdalībai bija noteikta pārāk liela proporcija, vai pastāvēja šaubas par šā principa pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

29.

Praksē dažos Palātas revidētajos gadījumos, kad bija piemērots trūkstošā finansējuma attiecības princips, vai nu Kopienas līdzdalībai bija noteikta pārāk liela proporcija, vai pastāvēja šaubas par šā principa pareizu piemērošanu.

| 30. | Izņemot trūkstošā finansējuma metodi, nav nekādu citu norādījumu, kuros būtu aprakstīti citi elementi, kas jāņem vērā Kopienas palīdzības daļas pielāgošanā. Tas izskaidro zināmas viedokļu atšķirības dienestu savstarpējās apspriedēs (sk. 18. punktu). Tā kā nav iepriekš definētu kritēriju, palīdzības proporciju katrā gadījumā pielāgo citādi, un nav iespējams pārbaudīt konsekvenci šajā jautājumā. |
| --- | --- |

30.

Izņemot trūkstošā finansējuma metodi, nav nekādu citu norādījumu, kuros būtu aprakstīti citi elementi, kas jāņem vērā Kopienas palīdzības daļas pielāgošanā. Tas izskaidro zināmas viedokļu atšķirības dienestu savstarpējās apspriedēs (sk. 18. punktu). Tā kā nav iepriekš definētu kritēriju, palīdzības proporciju katrā gadījumā pielāgo citādi, un nav iespējams pārbaudīt konsekvenci šajā jautājumā.

| 31. | Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka, samazinot palīdzības proporciju ieņēmumus neradošiem sabiedriskās infrastruktūras ieguldījumu projektiem, neņem vērā sociālekonomiskos aspektus (“konteksta” elementus, piemēram, reģiona rūpniecības attīstības pakāpi vai relatīvo turību). Tāpat neņem vērā tādus kritērijus kā saistību ar citām Kopienas darbībām, konkrēti, to papildināšanu. Komisija kritiski neizvērtēja arī projektu iniciatoru ierosinātās finansēšanas struktūras. |
| --- | --- |

31.

Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka, samazinot palīdzības proporciju ieņēmumus neradošiem sabiedriskās infrastruktūras ieguldījumu projektiem, neņem vērā sociālekonomiskos aspektus (“konteksta” elementus, piemēram, reģiona rūpniecības attīstības pakāpi vai relatīvo turību). Tāpat neņem vērā tādus kritērijus kā saistību ar citām Kopienas darbībām, konkrēti, to papildināšanu. Komisija kritiski neizvērtēja arī projektu iniciatoru ierosinātās finansēšanas struktūras.

| 32. | Savukārt, revidējot produktīvu ieguldījumu projektus, atklājās, ka palīdzības proporcijas noteikšanas metode bijusi diezgan automātiska:






  — | vairumā gadījumu piešķirtā proporcija palika tāda pati, kāda prasīta, |
| --- | --- | --- |

32.

Savukārt, revidējot produktīvu ieguldījumu projektus, atklājās, ka palīdzības proporcijas noteikšanas metode bijusi diezgan automātiska:

—

vairumā gadījumu piešķirtā proporcija palika tāda pati, kāda prasīta,

| — | palīdzības proporcijas pielāgošanā neņēma vērā finansiālo izmaksu un labumu analīzi (kuras svarīgākie elementi ir finansiālais IAK un TPV un riska un jutīguma analīze). Dažiem ļoti ienesīgiem projektiem ar augstu finansiālo IAK piešķīra lielu līdzfinansējumu, lai gan citi Komisijas dienesti, kas nebija atbildīgā ģeogrāfiskā nodaļa, uzsvēra iespējamo “lieko palīdzību”. Revīzija liecina, ka reizēm pēc projektu īstenošanas tiešām tika konstatēta liekā palīdzība (sk. 4. izcēlumu), |
| --- | --- |

—

palīdzības proporcijas pielāgošanā neņēma vērā finansiālo izmaksu un labumu analīzi (kuras svarīgākie elementi ir finansiālais IAK un TPV un riska un jutīguma analīze). Dažiem ļoti ienesīgiem projektiem ar augstu finansiālo IAK piešķīra lielu līdzfinansējumu, lai gan citi Komisijas dienesti, kas nebija atbildīgā ģeogrāfiskā nodaļa, uzsvēra iespējamo “lieko palīdzību”. Revīzija liecina, ka reizēm pēc projektu īstenošanas tiešām tika konstatēta liekā palīdzība (sk. 4. izcēlumu),

| — | palīdzības proporcijas noteikšanā, ievērojot tiesību aktos noteiktās maksimālās summas un noteiktos valsts atbalsta maksimālos līmeņus, parasti neņēma vērā sociālekonomiskos kritērijus (piemēram, pievienoto vērtību, darba vietu radīšanu vai saglabāšanu, sviras efektu). Tomēr kā labas prakses piemēru var minēt produktīvus ieguldījumus Spānijā, kur kompetentās valsts iestādes līdzdalības proporcijas noteikšanā izmantoja arī nefinansiālus kritērijus un līdzfinansējumu aprēķināja, atsaucoties uz nodarbinātību, reģiona dabas resursu izmantošanu, pievienoto vērtību (īpaši ražības celšanu), jaunajām tehnoloģijām un dinamikas potenciālu, |
| --- | --- |

—

palīdzības proporcijas noteikšanā, ievērojot tiesību aktos noteiktās maksimālās summas un noteiktos valsts atbalsta maksimālos līmeņus, parasti neņēma vērā sociālekonomiskos kritērijus (piemēram, pievienoto vērtību, darba vietu radīšanu vai saglabāšanu, sviras efektu). Tomēr kā labas prakses piemēru var minēt produktīvus ieguldījumus Spānijā, kur kompetentās valsts iestādes līdzdalības proporcijas noteikšanā izmantoja arī nefinansiālus kritērijus un līdzfinansējumu aprēķināja, atsaucoties uz nodarbinātību, reģiona dabas resursu izmantošanu, pievienoto vērtību (īpaši ražības celšanu), jaunajām tehnoloģijām un dinamikas potenciālu,

| — | Komisijas dienesti neapsvēra, vai piešķīrumu vietā labāk neizmantot aizdevumus. Tomēr aizdevumus vajadzētu apsvērt, sevišķi produktīviem ieguldījumiem ar augstu finansiālo IAK vai uzņēmējdarbībai ar labiem finanšu rādītājiem. Kopumā jāsaka, ka tādus aspektus kā uzņēmuma finanšu stāvokli vai tirgus apstākļus palīdzības līmeņa noteikšanā vērā neņem. |
| --- | --- |

—

Komisijas dienesti neapsvēra, vai piešķīrumu vietā labāk neizmantot aizdevumus. Tomēr aizdevumus vajadzētu apsvērt, sevišķi produktīviem ieguldījumiem ar augstu finansiālo IAK vai uzņēmējdarbībai ar labiem finanšu rādītājiem. Kopumā jāsaka, ka tādus aspektus kā uzņēmuma finanšu stāvokli vai tirgus apstākļus palīdzības līmeņa noteikšanā vērā neņem.

4. izcēlumsViens projekts, kuru realizēja uzņēmums ar ievērojamu peļņu, būtu izdevies bez Kopienas palīdzības. Tāpat bez palīdzības būtu izdevies vēl kāds rūpnieciskās ražošanas projekts, jo attiecīgajam uzņēmumam Eiropas tirgū nebija gandrīz neviena konkurenta. Taču reizēm projekta vietas izvēle var attaisnot arī tādu projektu subsidēšanu, kuriem ir labvēlīgi IAK. Piemēram, kādam uzņēmumam laikā, kad lēma par palīdzību, dažādu produktu tirgū pasaules mērogā bija nozīmīgs īpatsvars, bet līdzfinansēto ieguldījumu bija paredzēts veikt uzņēmuma filiālē 1. mērķa reģionā, un Kopienas dotācija bija svarīgs faktors vietas izvēlē.

| 33. | Komisija minētās nepilnības apzinās. 2004. gadā tā mēģināja savu darbu racionalizēt un Kopienas palīdzības proporciju pielāgot pēc noteiktiem kritērijiem. Šā pasākuma rezultāts bija orientējošas palīdzības proporcijas, ko noteica katrai nozarei, pamatojoties uz konkrētajā nozarē novēroto atdevi, kuru aprēķināja no 200 infrastruktūras un produktīvu projektu finansiālajiem IAK. Šis ir noderīgs paņēmiens, lai gan vēl ļoti ierobežots. Jebkurā gadījumā to ieviesa par vēlu, lai ņemtu vērā projektu dokumentu izskatīšanā. |
| --- | --- |

33.

Komisija minētās nepilnības apzinās. 2004. gadā tā mēģināja savu darbu racionalizēt un Kopienas palīdzības proporciju pielāgot pēc noteiktiem kritērijiem. Šā pasākuma rezultāts bija orientējošas palīdzības proporcijas, ko noteica katrai nozarei, pamatojoties uz konkrētajā nozarē novēroto atdevi, kuru aprēķināja no 200 infrastruktūras un produktīvu projektu finansiālajiem IAK. Šis ir noderīgs paņēmiens, lai gan vēl ļoti ierobežots. Jebkurā gadījumā to ieviesa par vēlu, lai ņemtu vērā projektu dokumentu izskatīšanā.

| 34. | Jaunajos 2006. gadā publicētajos norādījumos (22) ir ierosināts trūkstošā finansējuma aprēķinā iekļaut faktorus, kas nav tīri finansiāli, to starpā publiskā un privātā sektora partnerību un taisnīgumu (t. i., konkrēta reģiona relatīvo turību). Norādījumos arī ietverts jautājums par subsīdiju kombinēšanu ar aizdevumiem, pamatojoties uz nozarei raksturīgo atdevi. Lai gan “konteksta” elementus vēl pilnībā neņem vērā, šie uzlabojumi saskan ar šajā ziņojumā izteikto ierosinājumu Kopienas palīdzības summas diferencēšanai izmantot plašāku un objektīvāku bāzi. Šie uzlabojumi konsekventi un caurskatāmi jāizmanto jaunā programmu posma finansēšanas lēmumos. |
| --- | --- |

34.

Jaunajos 2006. gadā publicētajos norādījumos (22) ir ierosināts trūkstošā finansējuma aprēķinā iekļaut faktorus, kas nav tīri finansiāli, to starpā publiskā un privātā sektora partnerību un taisnīgumu (t. i., konkrēta reģiona relatīvo turību). Norādījumos arī ietverts jautājums par subsīdiju kombinēšanu ar aizdevumiem, pamatojoties uz nozarei raksturīgo atdevi. Lai gan “konteksta” elementus vēl pilnībā neņem vērā, šie uzlabojumi saskan ar šajā ziņojumā izteikto ierosinājumu Kopienas palīdzības summas diferencēšanai izmantot plašāku un objektīvāku bāzi. Šie uzlabojumi konsekventi un caurskatāmi jāizmanto jaunā programmu posma finansēšanas lēmumos.

VAI LIELO PROJEKTU EX POST NOVĒRTĒŠANA DOD REZULTĀTUS, KAS NODER TURPMĀKU LĒMUMU PIEŅEMŠANĀ?

Ex post novērtēšanas noteikumi un revīzijas kritēriji

| 35. | Vispārējais mērķis projekta vērtēšanai pēc tā pabeigšanas ir atskaitīties par resursu izmantošanu un veiktās darbības efektivitāti un produktivitāti. Šādā vērtējumā īpaši ieinteresēti ir atbildīgie politiķi, vadošās iestādes un saņēmēji. No vērtējuma jāspēj secināt, vai nākotnē vajadzīgi papildu vai korektīvi pasākumi. Tā kā ex post novērtējumā ir apkopota informācija par projekta ietekmi, šā novērtējuma rezultātus var izmantot, lai ar skaitļiem precizētu turpmāku projektu mērķus. |
| --- | --- |

35.

Vispārējais mērķis projekta vērtēšanai pēc tā pabeigšanas ir atskaitīties par resursu izmantošanu un veiktās darbības efektivitāti un produktivitāti. Šādā vērtējumā īpaši ieinteresēti ir atbildīgie politiķi, vadošās iestādes un saņēmēji. No vērtējuma jāspēj secināt, vai nākotnē vajadzīgi papildu vai korektīvi pasākumi. Tā kā ex post novērtējumā ir apkopota informācija par projekta ietekmi, šā novērtējuma rezultātus var izmantot, lai ar skaitļiem precizētu turpmāku projektu mērķus.

| 36. | Struktūrfondu regulās ir noteikts, ka Kopienas intervences pasākumus šādi novērtē. To sauc par “paveiktā novērtējumu” jeb ex post novērtējumu, un par to atbild Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm (23). Tā kā lielos ERAF projektus, ko iesniedz ārpus darbības programmām, uzskata par intervenci, tad arī par tiem principā sagatavojams ex post novērtējums. Tiesību aktos nav skaidru noteikumu par to, vai ex post vērtējami arī individuāli lielie projekti, kas kopā veido intervences pasākumu (24). |
| --- | --- |

36.

Struktūrfondu regulās ir noteikts, ka Kopienas intervences pasākumus šādi novērtē. To sauc par “paveiktā novērtējumu” jeb ex post novērtējumu, un par to atbild Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm (23). Tā kā lielos ERAF projektus, ko iesniedz ārpus darbības programmām, uzskata par intervenci, tad arī par tiem principā sagatavojams ex post novērtējums. Tiesību aktos nav skaidru noteikumu par to, vai ex post vērtējami arī individuāli lielie projekti, kas kopā veido intervences pasākumu (24).

| 37. | Kohēzijas fonda projektiem ir skaidri noteikts, ka ex post jāvērtē katrs projekts (25). |
| --- | --- |

37.

Kohēzijas fonda projektiem ir skaidri noteikts, ka ex post jāvērtē katrs projekts (25).

| 38. | Pamata datus, ko izmanto ex post novērtēšanā, galvenokārt vāc dalībvalstis regulārās uzraudzības procesā. 1994.–1999. gada posmā tikai Kohēzijas fonda projektus uzraudzīja individuāli un par katru projektu sagatavoja gada ziņojumus par izpildi. Struktūrfondu projektu uzraudzība saskaņā ar noteikumiem notika augstākā līmenī (pasākumi, prioritātes, darbības programmas, Kopienas atbalsta shēmas u. c. (26). |
| --- | --- |

38.

Pamata datus, ko izmanto ex post novērtēšanā, galvenokārt vāc dalībvalstis regulārās uzraudzības procesā. 1994.–1999. gada posmā tikai Kohēzijas fonda projektus uzraudzīja individuāli un par katru projektu sagatavoja gada ziņojumus par izpildi. Struktūrfondu projektu uzraudzība saskaņā ar noteikumiem notika augstākā līmenī (pasākumi, prioritātes, darbības programmas, Kopienas atbalsta shēmas u. c. (26).

| 39. | Pārbaudot ex post novērtēšanas stadiju, Palāta balstījās uz šādiem aspektiem:






  a) | lielo projektu izpildes novērtējumam ir jāpalīdz īstenot turpmākus projektus. Galvenās ieinteresētās personas ir valsts iestādes un saņēmēji, jo novērtējumi sniedz informāciju par to, kā uz vietas uzlabot darbību efektivitāti un produktivitāti; |
| --- | --- | --- |

39.

Pārbaudot ex post novērtēšanas stadiju, Palāta balstījās uz šādiem aspektiem:

a)

lielo projektu izpildes novērtējumam ir jāpalīdz īstenot turpmākus projektus. Galvenās ieinteresētās personas ir valsts iestādes un saņēmēji, jo novērtējumi sniedz informāciju par to, kā uz vietas uzlabot darbību efektivitāti un produktivitāti;

| b) | jau sākumā jādefinē paņēmieni, pēc kādiem uzraudzīt projektu īstenošanu un salīdzināt sasniegumus; |
| --- | --- |

b)

jau sākumā jādefinē paņēmieni, pēc kādiem uzraudzīt projektu īstenošanu un salīdzināt sasniegumus;

| c) | lai šos paņēmienus varētu izmantot, jāiegūst dati. |
| --- | --- |

c)

lai šos paņēmienus varētu izmantot, jāiegūst dati.

Vairāki plašaptveroši novērtējumi, bet ļoti maz lielo projektu individuālu novērtējumu

| 40. | Dalībvalstis ļoti reti veic lielo projektu ex post novērtēšanu (27). Tikai viens no divdesmit Palātas revidētajiem pabeigtajiem projektiem bija novērtēts (sk. 5. izcēlumu). Protams, saņēmēji, vadošās iestādes vai ārējas organizācijas (universitātes vai pētniecības centri) var būt pētījuši visu nozari, kurā attiecīgo projektu īsteno – piemēram, ostu darbību vai autoceļu nozari. Tomēr attiecīgais projekts nav šādu pētījumu tiešs priekšmets, un šādiem pētījumiem nav ex post novērtējuma iezīmes. Turklāt tos ne vienmēr iesniedz dienestiem, kuri atbild par Kopienas fondu pārvaldību.

  5. izcēlumsTikai vienam projektam Palātas paraugā bija veikts atsevišķs ex post novērtējums, bet makroekonomiskā ietekme nebija novērtēta pēc tiem pašiem kritērijiem, kādi bija izmantoti projekta iesniegumam pievienotajā ex ante izvērtējumā, tātad ietekmi nevarēja salīdzināt ar prognozēm. Turklāt nebija pārrēķināta prognozētā finansiālā atdeve. |
| --- | --- |

40.

Dalībvalstis ļoti reti veic lielo projektu ex post novērtēšanu (27). Tikai viens no divdesmit Palātas revidētajiem pabeigtajiem projektiem bija novērtēts (sk. 5. izcēlumu). Protams, saņēmēji, vadošās iestādes vai ārējas organizācijas (universitātes vai pētniecības centri) var būt pētījuši visu nozari, kurā attiecīgo projektu īsteno – piemēram, ostu darbību vai autoceļu nozari. Tomēr attiecīgais projekts nav šādu pētījumu tiešs priekšmets, un šādiem pētījumiem nav ex post novērtējuma iezīmes. Turklāt tos ne vienmēr iesniedz dienestiem, kuri atbild par Kopienas fondu pārvaldību.

5. izcēlumsTikai vienam projektam Palātas paraugā bija veikts atsevišķs ex post novērtējums, bet makroekonomiskā ietekme nebija novērtēta pēc tiem pašiem kritērijiem, kādi bija izmantoti projekta iesniegumam pievienotajā ex ante izvērtējumā, tātad ietekmi nevarēja salīdzināt ar prognozēm. Turklāt nebija pārrēķināta prognozētā finansiālā atdeve.

| 41. | Komisijas līmeņa novērtējumiem, kuru tiešais priekšmets bija 1994.–1999. gada lielie projekti (vienīgie līdz šim vērtētie projekti) (sk. 13. punktu) vai daži šo projektu aspekti, ir ļoti heterogēni mērķi un metodes. Valstu vadošās iestādes un saņēmēji šos novērtējumus neizmantoja, izņemot vienu gadījumu (sk. d) ievilkumu):






  a) | tematiskais novērtējums par struktūrfondu ietekmi uz transporta infrastruktūru: pamatā programmu līmenī bija vērtētas stratēģijas katrā valstī un katram transporta veidam. Šajā novērtējumā ir ļoti maz datu par individuālu projektu produktivitāti, efektivitāti un ietekmi; |
| --- | --- | --- |

41.

Komisijas līmeņa novērtējumiem, kuru tiešais priekšmets bija 1994.–1999. gada lielie projekti (vienīgie līdz šim vērtētie projekti) (sk. 13. punktu) vai daži šo projektu aspekti, ir ļoti heterogēni mērķi un metodes. Valstu vadošās iestādes un saņēmēji šos novērtējumus neizmantoja, izņemot vienu gadījumu (sk. d) ievilkumu):

a)

tematiskais novērtējums par struktūrfondu ietekmi uz transporta infrastruktūru: pamatā programmu līmenī bija vērtētas stratēģijas katrā valstī un katram transporta veidam. Šajā novērtējumā ir ļoti maz datu par individuālu projektu produktivitāti, efektivitāti un ietekmi;

| b) | ex post novērtējums par 1. mērķi, kurā novērtēti 60 lielie ERAF un Kohēzijas fonda projekti: novērtēšanā izmantoja izvērstu metodi, cita starpā aplūkoja stratēģijas piemērotību, efektivitāti, produktivitāti un ietekmi, vadības un īstenošanas sistēmas un Kopienas palīdzības radīto pievienoto vērtību. Tomēr daži efektivitātes aspekti bija skatīti tikai nedaudziem lielajiem projektiem; |
| --- | --- |

b)

ex post novērtējums par 1. mērķi, kurā novērtēti 60 lielie ERAF un Kohēzijas fonda projekti: novērtēšanā izmantoja izvērstu metodi, cita starpā aplūkoja stratēģijas piemērotību, efektivitāti, produktivitāti un ietekmi, vadības un īstenošanas sistēmas un Kopienas palīdzības radīto pievienoto vērtību. Tomēr daži efektivitātes aspekti bija skatīti tikai nedaudziem lielajiem projektiem;

| c) | novērtējums par individuālu Kohēzijas fonda projektu makroekonomisko ietekmi (vienīgais novērtējums, kurā skatīts šis aspekts): novērtējumā izmantoti īpaši pielāgoti makroekonomiskie modeļi, taču nebija vērtēta projektu reālā ietekme, jo datus ņēma tikai no ex ante izmaksu un labumu analīzes (28); |
| --- | --- |

c)

novērtējums par individuālu Kohēzijas fonda projektu makroekonomisko ietekmi (vienīgais novērtējums, kurā skatīts šis aspekts): novērtējumā izmantoti īpaši pielāgoti makroekonomiskie modeļi, taču nebija vērtēta projektu reālā ietekme, jo datus ņēma tikai no ex ante izmaksu un labumu analīzes (28);

| d) | Kohēzijas fonda 200 projektu ex post novērtējums (29): vērtēja stratēģiskās plānošanas, projektu koncepcijas un projektu atlases procedūru piemērotību, vadības un īstenošanas sistēmas, kā arī efektivitāti un produktivitāti. Vēlāk sīkākai analīzei izraudzījās apakšparaugu ar 60 projektiem un vērtēja to sociālekonomisko ietekmi. Pamatojoties uz izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmatu, bija pārrēķināts ekonomiskais iekšējās atdeves koeficients. Šā pētījuma ieteikumus apsprieda ar iesaistītajām dalībvalstīm, un pēc tam precizēja metodoloģiju. |
| --- | --- |

d)

Kohēzijas fonda 200 projektu ex post novērtējums (29): vērtēja stratēģiskās plānošanas, projektu koncepcijas un projektu atlases procedūru piemērotību, vadības un īstenošanas sistēmas, kā arī efektivitāti un produktivitāti. Vēlāk sīkākai analīzei izraudzījās apakšparaugu ar 60 projektiem un vērtēja to sociālekonomisko ietekmi. Pamatojoties uz izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmatu, bija pārrēķināts ekonomiskais iekšējās atdeves koeficients. Šā pētījuma ieteikumus apsprieda ar iesaistītajām dalībvalstīm, un pēc tam precizēja metodoloģiju.

Faktori, kas traucēja lielo projektu ex post novērtēšanu

| 42. | Palāta jau agrāk vairākkārt (30) ir norādījusi uz nepilnībām 1994.–1999. gada programmu posma novērtēšanā, īpaši uz to, ka datu trūkst vai ka tie nav ticami. Palāta ziņojumos aicināja Komisiju pārdomāt, vai nebūtu iespējams ievākt informāciju par individuāliem projektiem, citādi izmantotā metodoloģija ir pārāk teorētiska vai nepiemērojama. Minētā programmu posma lielo projektu revīzija apstiprināja šos konstatējumus. |
| --- | --- |

42.

Palāta jau agrāk vairākkārt (30) ir norādījusi uz nepilnībām 1994.–1999. gada programmu posma novērtēšanā, īpaši uz to, ka datu trūkst vai ka tie nav ticami. Palāta ziņojumos aicināja Komisiju pārdomāt, vai nebūtu iespējams ievākt informāciju par individuāliem projektiem, citādi izmantotā metodoloģija ir pārāk teorētiska vai nepiemērojama. Minētā programmu posma lielo projektu revīzija apstiprināja šos konstatējumus.

Nepilnīgi palīdzības pieteikumi

| 43. | Pirmkārt, lielo projektu ex post novērtēšanu traucēja tas, ka trūka informācijas pieteikumos par palīdzību. Tas konstatēts gan lielo projektu pētījumos, gan Palātas revīzijā. |
| --- | --- |

43.

Pirmkārt, lielo projektu ex post novērtēšanu traucēja tas, ka trūka informācijas pieteikumos par palīdzību. Tas konstatēts gan lielo projektu pētījumos, gan Palātas revīzijā.

| 44. | Vienā no novērtējumiem cita starpā uzsvērts:






  a) | ne vienmēr precīzi ar skaitļiem bija definēti projektu mērķi; |
| --- | --- | --- |

44.

Vienā no novērtējumiem cita starpā uzsvērts:

a)

ne vienmēr precīzi ar skaitļiem bija definēti projektu mērķi;

| b) | izmaksu un labumu analīzē skaitļos neizteica grūti novērtējamus labumus, īpaši labumus vides aizsardzības jomā, vai arī tos ņēma vērā, aprēķinot ex ante ekonomisko iekšējās atdeves koeficientu, lai gan nebija pienācīgas konkrētas informācijas un pamatojuma. Daudzos gadījumos skaitļos neizteica rezultātu prognozes; |
| --- | --- |

b)

izmaksu un labumu analīzē skaitļos neizteica grūti novērtējamus labumus, īpaši labumus vides aizsardzības jomā, vai arī tos ņēma vērā, aprēķinot ex ante ekonomisko iekšējās atdeves koeficientu, lai gan nebija pienācīgas konkrētas informācijas un pamatojuma. Daudzos gadījumos skaitļos neizteica rezultātu prognozes;

| c) | ne vienmēr patstāvīgas darbavietas nošķīra no pagaidu darba. Nebija paskaidrotas metodoloģiskās hipotēzes, ko izmantoja ex ante aplēsēm par ietekmi uz nodarbinātību, vai izmantoja dažādu metodoloģiju. |
| --- | --- |

c)

ne vienmēr patstāvīgas darbavietas nošķīra no pagaidu darba. Nebija paskaidrotas metodoloģiskās hipotēzes, ko izmantoja ex ante aplēsēm par ietekmi uz nodarbinātību, vai izmantoja dažādu metodoloģiju.

| 45. | Papildus izmaksu un labumu analīzes nepiemērotībai, kas minēta jau iepriekš (sk. 21.–25. punktu), Palātas veiktajā revīzijā apstiprinājās agrākos ziņojumos minēti trūkumi, sevišķi






  a) | rādītāju neesamība, nepilnīgums vai nepiemērotība; |
| --- | --- | --- |

45.

Papildus izmaksu un labumu analīzes nepiemērotībai, kas minēta jau iepriekš (sk. 21.–25. punktu), Palātas veiktajā revīzijā apstiprinājās agrākos ziņojumos minēti trūkumi, sevišķi

a)

rādītāju neesamība, nepilnīgums vai nepiemērotība;

| b) | ticamas informācijas neesamība par sākotnējo stāvokli, t. i., stāvokli pirms projekta īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

ticamas informācijas neesamība par sākotnējo stāvokli, t. i., stāvokli pirms projekta īstenošanas.

| 46. | Tā kā šie faktori ir svarīgi, lai vērtētu intervences darbības, apzinātie trūkumi apgrūtina ex post novērtēšanu. |
| --- | --- |

46.

Tā kā šie faktori ir svarīgi, lai vērtētu intervences darbības, apzinātie trūkumi apgrūtina ex post novērtēšanu.

Nepienācīga uzraudzība

| 47. | Pat tajos gadījumos, kad projekta līmenī bija ieviesta uzraudzības sistēma, gan dažādajos pētījumos, gan Palātas veiktajā revīzijā tika secināts, ka uzraudzības process nenodrošināja adekvātu datu ievākšanu ex post novērtēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

47.

Pat tajos gadījumos, kad projekta līmenī bija ieviesta uzraudzības sistēma, gan dažādajos pētījumos, gan Palātas veiktajā revīzijā tika secināts, ka uzraudzības process nenodrošināja adekvātu datu ievākšanu ex post novērtēšanas vajadzībām.

| 48. | Vienā no novērtējumiem secināts:






  a) | vācot statistikas datus par transporta infrastruktūras izmantošanu, nebija aplūkotas infrastruktūras izmantošanas ekonomiskās sekas, piemēram, ceļošanas dārdzības krišanās; |
| --- | --- | --- |

48.

Vienā no novērtējumiem secināts:

a)

vācot statistikas datus par transporta infrastruktūras izmantošanu, nebija aplūkotas infrastruktūras izmantošanas ekonomiskās sekas, piemēram, ceļošanas dārdzības krišanās;

| b) | vienības izmaksu analīzes iznākumā netika salīdzināti projekti, pamatojoties uz atsauces rādītājiem; |
| --- | --- |

b)

vienības izmaksu analīzes iznākumā netika salīdzināti projekti, pamatojoties uz atsauces rādītājiem;

| c) | informācija par radītajiem ieņēmumiem un par principa “maksā piesārņotājs” piemērošanu vairākos gadījumos nebija adekvāta; |
| --- | --- |

c)

informācija par radītajiem ieņēmumiem un par principa “maksā piesārņotājs” piemērošanu vairākos gadījumos nebija adekvāta;

| d) | ekonomiskā iekšējās atdeves koeficienta ex post pārrēķinu apgrūtināja tas, ka trūka informācijas par faktiskajiem rezultātiem. Pārrēķinu bieži nācās balstīt uz hipotēzēm un uz ex ante izvērtējumu datiem, ja nebija citas informācijas; |
| --- | --- |

d)

ekonomiskā iekšējās atdeves koeficienta ex post pārrēķinu apgrūtināja tas, ka trūka informācijas par faktiskajiem rezultātiem. Pārrēķinu bieži nācās balstīt uz hipotēzēm un uz ex ante izvērtējumu datiem, ja nebija citas informācijas;

| e) | reizēm nebija informācijas par netiešās nodarbinātības vai patstāvīgu darba vietu radīšanu vai šī informācija bija zemā kvalitātē. |
| --- | --- |

e)

reizēm nebija informācijas par netiešās nodarbinātības vai patstāvīgu darba vietu radīšanu vai šī informācija bija zemā kvalitātē.

| 49. | Revidējot 1994.–1999. gada lielos projektus, arī Palāta konstatēja nepilnības īstenošanas uzraudzībā:






  a) | attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā: izņemot vienu projektu, apzināja tikai tehniski viegli nosakāmu ietekmi – tiešās nodarbinātības radīšanu, preču un pasažieru plūsmu, satiksmes līniju skaitu, pārdotās platības, gultu skaitu uz tūkstoš iedzīvotājiem. Neapzināja cita veida tiešo ietekmi, ko ir grūtāk izsecināt – degvielas patēriņu, ērtību, ietekmi uz vidi, veselības aprūpes kvalitāti. Tas pats sakāms a fortiori par netiešo un ilgāka termiņa ietekmi – ražību, uzņēmumu un darba vietu radīšanu, cenām u. c. Turklāt pārsvarā valdīja uzskats, ka nav vērts apsekot aspektus, ko saņēmēji izmantoja ekonomiskās atdeves aplēses aprēķinā, piemēram, attiecībā uz ceļu infrastruktūru – laika ietaupījumu, transporta dārdzības krišanos, mazāk nelaimes gadījumu, radītās papildu satiksmes plūsmas ietekmi u. c.; |
| --- | --- | --- |

49.

Revidējot 1994.–1999. gada lielos projektus, arī Palāta konstatēja nepilnības īstenošanas uzraudzībā:

a)

attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā: izņemot vienu projektu, apzināja tikai tehniski viegli nosakāmu ietekmi – tiešās nodarbinātības radīšanu, preču un pasažieru plūsmu, satiksmes līniju skaitu, pārdotās platības, gultu skaitu uz tūkstoš iedzīvotājiem. Neapzināja cita veida tiešo ietekmi, ko ir grūtāk izsecināt – degvielas patēriņu, ērtību, ietekmi uz vidi, veselības aprūpes kvalitāti. Tas pats sakāms a fortiori par netiešo un ilgāka termiņa ietekmi – ražību, uzņēmumu un darba vietu radīšanu, cenām u. c. Turklāt pārsvarā valdīja uzskats, ka nav vērts apsekot aspektus, ko saņēmēji izmantoja ekonomiskās atdeves aplēses aprēķinā, piemēram, attiecībā uz ceļu infrastruktūru – laika ietaupījumu, transporta dārdzības krišanos, mazāk nelaimes gadījumu, radītās papildu satiksmes plūsmas ietekmi u. c.;

| b) | attiecībā uz produktīviem ieguldījumiem: apzināja tikai ieguldījumu fiziskos un finanšu aspektus, parasti – tiešo darba vietu radīšanu, jo galīgajiem ziņojumiem, ko sagatavoja galīgā maksājuma saņemšanai, bija jāsaskan ar attiecīgajām līgumprasībām. Parasti vadošajai iestādei nav informācijas par tādiem faktoriem kā uzņēmumu un netiešās nodarbinātības radīšana, ražības pieaugums vai vides aizsardzība. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz produktīviem ieguldījumiem: apzināja tikai ieguldījumu fiziskos un finanšu aspektus, parasti – tiešo darba vietu radīšanu, jo galīgajiem ziņojumiem, ko sagatavoja galīgā maksājuma saņemšanai, bija jāsaskan ar attiecīgajām līgumprasībām. Parasti vadošajai iestādei nav informācijas par tādiem faktoriem kā uzņēmumu un netiešās nodarbinātības radīšana, ražības pieaugums vai vides aizsardzība.

Risks 2000.–2006. gada posma novērtēšanai

| 50. | Tiesību aktos attiecībā uz ERAF 2000.–2006. gadā ir noteikts, ka turpmāk gada ziņojumos par intervences izpildi jāiekļauj atsevišķa nodaļa par lielajiem projektiem – par paveikto un par finansējumu. Turklāt finanšu un panākumu rādītājiem jābūt tādiem, lai tie sniegtu atsevišķu informāciju par lielajiem projektiem (31). |
| --- | --- |

50.

Tiesību aktos attiecībā uz ERAF 2000.–2006. gadā ir noteikts, ka turpmāk gada ziņojumos par intervences izpildi jāiekļauj atsevišķa nodaļa par lielajiem projektiem – par paveikto un par finansējumu. Turklāt finanšu un panākumu rādītājiem jābūt tādiem, lai tie sniegtu atsevišķu informāciju par lielajiem projektiem (31).

| 51. | Tomēr, lai gan gada ziņojumos par izpildi ir nodaļa par lielajiem projektiem, šīs nodaļas bieži aprobežojas ar vienkāršu projektu aprakstu, bet tajās sīkāk neizdala paveiktos fiziskos darbus un nenorāda atsevišķus rezultātu un ietekmes rādītājus. |
| --- | --- |

51.

Tomēr, lai gan gada ziņojumos par izpildi ir nodaļa par lielajiem projektiem, šīs nodaļas bieži aprobežojas ar vienkāršu projektu aprakstu, bet tajās sīkāk neizdala paveiktos fiziskos darbus un nenorāda atsevišķus rezultātu un ietekmes rādītājus.

| 52. | Tāpat prioritātēs un pasākumos, kuru ietvaros īsteno lielos projektus, ne vienmēr definē lielajiem projektiem izvirzītus rādītājus, vai arī prioritātes un pasākuma vispārējie rādītāji nesaskan ar konkrēti lielajiem projektiem definētajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

52.

Tāpat prioritātēs un pasākumos, kuru ietvaros īsteno lielos projektus, ne vienmēr definē lielajiem projektiem izvirzītus rādītājus, vai arī prioritātes un pasākuma vispārējie rādītāji nesaskan ar konkrēti lielajiem projektiem definētajiem rādītājiem.

| 53. | Starp projektiem, kurus revidēja uz vietas, vairākiem bija pienācīgs izpildes, rezultātu un ietekmes rādītāju saraksts, bet citiem projektiem rādītāju vai nu vispār nebija, vai bija definēti tikai fiziskās un finanšu izpildes rādītāji. |
| --- | --- |

53.

Starp projektiem, kurus revidēja uz vietas, vairākiem bija pienācīgs izpildes, rezultātu un ietekmes rādītāju saraksts, bet citiem projektiem rādītāju vai nu vispār nebija, vai bija definēti tikai fiziskās un finanšu izpildes rādītāji.

| 54. | Reizēm nav saskatāma skaidra saikne starp vispārējiem mērķiem, individuālajiem mērķiem un izvirzītajiem rādītājiem. Vairākiem mērķiem rādītāji vispār nav izvirzīti. Rādītāji, kas definēti līdzīgiem projektiem ar dažādu līdzfinansējuma avotu – attiecīgi ERAF vai Kohēzijas fonda līdzfinansējums – nav identiski. |
| --- | --- |

54.

Reizēm nav saskatāma skaidra saikne starp vispārējiem mērķiem, individuālajiem mērķiem un izvirzītajiem rādītājiem. Vairākiem mērķiem rādītāji vispār nav izvirzīti. Rādītāji, kas definēti līdzīgiem projektiem ar dažādu līdzfinansējuma avotu – attiecīgi ERAF vai Kohēzijas fonda līdzfinansējums – nav identiski.

| 55. | Turpmāku ex post novērtēšanu apgrūtinās tie paši iemesli, kas bija par apgrūtinājumu iepriekšējā programmu posmā, proti, konstatētās nepilnības uzraudzības un rādītāju ziņā. Joprojām būs grūti izsecināt, kāds bijis tieši lielo projektu devums plašākā reģionu attīstības mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

55.

Turpmāku ex post novērtēšanu apgrūtinās tie paši iemesli, kas bija par apgrūtinājumu iepriekšējā programmu posmā, proti, konstatētās nepilnības uzraudzības un rādītāju ziņā. Joprojām būs grūti izsecināt, kāds bijis tieši lielo projektu devums plašākā reģionu attīstības mērķa sasniegšanā.

JAUNIE NOTEIKUMI 2007.–2013. GADA POSMAM

| 56. | Jaunajā pamatregulā 2007.–2013. gada programmu posmam (32) – šī regula attiecas gan uz ERAF, gan uz Kohēzijas fondu – ir ieviesti daži uzlabojumi attiecībā uz lielajiem projektiem:






  a) | ir pārdefinēts “lielo projektu” jēdziens (33), un tagad ERAF un Kohēzijas fonda projektiem ir vienādi noteikumi; |
| --- | --- | --- |

56.

Jaunajā pamatregulā 2007.–2013. gada programmu posmam (32) – šī regula attiecas gan uz ERAF, gan uz Kohēzijas fondu – ir ieviesti daži uzlabojumi attiecībā uz lielajiem projektiem:

a)

ir pārdefinēts “lielo projektu” jēdziens (33), un tagad ERAF un Kohēzijas fonda projektiem ir vienādi noteikumi;

| b) | ir skaidri definēta informācija, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, cita starpā ir jāsniedz skaidrs pamatojums, kāpēc finansējumam vajadzīga publiskā līdzdalība; |
| --- | --- |

b)

ir skaidri definēta informācija, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, cita starpā ir jāsniedz skaidrs pamatojums, kāpēc finansējumam vajadzīga publiskā līdzdalība;

| c) | ir skaidri definēti projekti, no kuriem gūst ieņēmumus, un šādiem projektiem piemērojamie noteikumi; |
| --- | --- |

c)

ir skaidri definēti projekti, no kuriem gūst ieņēmumus, un šādiem projektiem piemērojamie noteikumi;

| d) | gada un noslēguma īstenošanas ziņojumā jāsniedz skaidrs priekšstats par lielo projektu fizisko progresu un finansēšanu. |
| --- | --- |

d)

gada un noslēguma īstenošanas ziņojumā jāsniedz skaidrs priekšstats par lielo projektu fizisko progresu un finansēšanu.

| 57. | Papildus jaunajai pamatregulai Komisija 2006. gadā publicēja norādījumus par lielo projektu sagatavošanu jaunajā programmu posmā, un arī šie norādījumi ievieš vairākus uzlabojumus (sk. 34. punktu). |
| --- | --- |

57.

Papildus jaunajai pamatregulai Komisija 2006. gadā publicēja norādījumus par lielo projektu sagatavošanu jaunajā programmu posmā, un arī šie norādījumi ievieš vairākus uzlabojumus (sk. 34. punktu).

| 58. | Visbeidzot, saskaņā ar jaunajiem noteikumiem ex post novērtēšana Komisijai jāveic tikai programmu līmenī. Tātad nav paredzēta ne ERAF, ne Kohēzijas fonda projektu individuāla novērtēšana. |
| --- | --- |

58.

Visbeidzot, saskaņā ar jaunajiem noteikumiem ex post novērtēšana Komisijai jāveic tikai programmu līmenī. Tātad nav paredzēta ne ERAF, ne Kohēzijas fonda projektu individuāla novērtēšana.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 59. | Lielo projektu sākotnējās izskatīšanas procedūrās ir vairākas nepilnības:






  a) | projektu izskatīšanas kvalitāte bija dažāda. Kopīgas metodes atbildīgajiem dienestiem izstrādāja tikai 2003. gadā (sk. 17.–20. punktu); |
| --- | --- | --- |

59.

Lielo projektu sākotnējās izskatīšanas procedūrās ir vairākas nepilnības:

a)

projektu izskatīšanas kvalitāte bija dažāda. Kopīgas metodes atbildīgajiem dienestiem izstrādāja tikai 2003. gadā (sk. 17.–20. punktu);

| b) | Komisija pieļāva daudzas nepilnības. Vērā ņemami atšķiras projektu atbalstam iesniegtās finansiālās un sociālekonomiskās analīzes kvalitāte. Īpaši zema kvalitāte ir analīzei, ko iesniedz produktīvu ieguldījumu projektu atbalstam. Tādējādi lielos projektus apstiprināja, kaut arī trūka informācijas to pienācīgai novērtēšanai (sk. 21.–25. punktu); |
| --- | --- |

b)

Komisija pieļāva daudzas nepilnības. Vērā ņemami atšķiras projektu atbalstam iesniegtās finansiālās un sociālekonomiskās analīzes kvalitāte. Īpaši zema kvalitāte ir analīzei, ko iesniedz produktīvu ieguldījumu projektu atbalstam. Tādējādi lielos projektus apstiprināja, kaut arī trūka informācijas to pienācīgai novērtēšanai (sk. 21.–25. punktu);

| c) | lai gan Komisija ir ieviesusi uzlabojumus, vēl nav pietiekami precizēti elementi, ko izmanto Kopienas intervences proporcijas pielāgošanai. Produktīviem ieguldījumiem netika apsvērta iespēja subsīdijas vietā piešķirt aizdevumu (sk. 26.–34. punktu). |
| --- | --- |

c)

lai gan Komisija ir ieviesusi uzlabojumus, vēl nav pietiekami precizēti elementi, ko izmanto Kopienas intervences proporcijas pielāgošanai. Produktīviem ieguldījumiem netika apsvērta iespēja subsīdijas vietā piešķirt aizdevumu (sk. 26.–34. punktu).

| 60. | Ņemot vērā šos faktorus, Palātai ir šaubas, vai Komisijas ieviestā lielo projektu apstiprināšanas kārtība patiešām dod pievienoto vērtību. Kārtība ir smagnēja, neizslēdz zemas kvalitātes projektus un nenodrošina intervences proporcijas apmierinošu pielāgošanu. Tāpat tā negarantē pienācīgu sagatavošanos vēlākai vērtēšanai. Sākotnējās izskatīšanas procedūrā novērotās nepilnības atstāja iespaidu uz ex post novērtēšanu. |
| --- | --- |

60.

Ņemot vērā šos faktorus, Palātai ir šaubas, vai Komisijas ieviestā lielo projektu apstiprināšanas kārtība patiešām dod pievienoto vērtību. Kārtība ir smagnēja, neizslēdz zemas kvalitātes projektus un nenodrošina intervences proporcijas apmierinošu pielāgošanu. Tāpat tā negarantē pienācīgu sagatavošanos vēlākai vērtēšanai. Sākotnējās izskatīšanas procedūrā novērotās nepilnības atstāja iespaidu uz ex post novērtēšanu.

| 61. | Nepilnības tika konstatētas arī ex post novērtēšanā:






  a) | gandrīz nevienu individuālu ex post novērtējumu nesagatavoja pēc dalībvalsts iniciatīvas. Komisijas līmenī nav izstrādāta vispārēja metodoloģija lielo projektu ex post novērtēšanai. Sagatavotajiem novērtējumiem bija ļoti heterogēni mērķi un metodes (sk. 40.–41. punktu); |
| --- | --- | --- |

61.

Nepilnības tika konstatētas arī ex post novērtēšanā:

a)

gandrīz nevienu individuālu ex post novērtējumu nesagatavoja pēc dalībvalsts iniciatīvas. Komisijas līmenī nav izstrādāta vispārēja metodoloģija lielo projektu ex post novērtēšanai. Sagatavotajiem novērtējumiem bija ļoti heterogēni mērķi un metodes (sk. 40.–41. punktu);

| b) | 1994.–1999. gada lielo projektu ex post novērtēšanu traucēja būtiski trūkumi palīdzības pieteikumos, īpaši attiecībā uz prognozēto ietekmi, rādītājiem un sākotnējo stāvokli. Šie trūkumi neļāva vērtēt intervences reālo ietekmi un gūt pieredzi turpmākai lēmumu pieņemšanai (sk. 43.–46. punktu); |
| --- | --- |

b)

1994.–1999. gada lielo projektu ex post novērtēšanu traucēja būtiski trūkumi palīdzības pieteikumos, īpaši attiecībā uz prognozēto ietekmi, rādītājiem un sākotnējo stāvokli. Šie trūkumi neļāva vērtēt intervences reālo ietekmi un gūt pieredzi turpmākai lēmumu pieņemšanai (sk. 43.–46. punktu);

| c) | ex post novērtēšanu apgrūtināja veids, kādā konkrētajā programmu posmā notika regulārā uzraudzība, jo daudzi aspekti bija atstāti novārtā (sk. 47.–49. punktu). |
| --- | --- |

c)

ex post novērtēšanu apgrūtināja veids, kādā konkrētajā programmu posmā notika regulārā uzraudzība, jo daudzi aspekti bija atstāti novārtā (sk. 47.–49. punktu).

| 62. | Ņemot vērā 1994.–1999. gada posma ex post novērtējumos konstatētās nepilnības, Komisija 2003. gadā nolēma īstenot vairākus pasākumus. Taču 2000.–2006. gada lielo projektu apstiprināšanā un uzraudzībā nekas būtiski neuzlabojās, tātad pastāv risks šā posma ex post novērtēšanai, kas vēl jāveic (sk. 50.–55. punktu). |
| --- | --- |

62.

Ņemot vērā 1994.–1999. gada posma ex post novērtējumos konstatētās nepilnības, Komisija 2003. gadā nolēma īstenot vairākus pasākumus. Taču 2000.–2006. gada lielo projektu apstiprināšanā un uzraudzībā nekas būtiski neuzlabojās, tātad pastāv risks šā posma ex post novērtēšanai, kas vēl jāveic (sk. 50.–55. punktu).

Ieteikumi

| 63. | Kopienas tiesību aktos attiecībā uz 2007.–2013. gada posmu ir noteikts, ka – tāpat kā iepriekšējos posmos – Komisija apstiprina Kopienas palīdzības piešķiršanu katram lielajam projektam. Lai finansēšanas lēmumi nebūtu tikai automātiska administratīva funkcija bez jebkādas ietekmes uz pieņemto projektu kvalitāti, Komisijai






  a) | jāpiemēro efektīvākas projektu sākotnējās izskatīšanas procedūras, pamatojoties uz pašas izstrādātajiem paņēmieniem; |
| --- | --- | --- |

63.

Kopienas tiesību aktos attiecībā uz 2007.–2013. gada posmu ir noteikts, ka – tāpat kā iepriekšējos posmos – Komisija apstiprina Kopienas palīdzības piešķiršanu katram lielajam projektam. Lai finansēšanas lēmumi nebūtu tikai automātiska administratīva funkcija bez jebkādas ietekmes uz pieņemto projektu kvalitāti, Komisijai

a)

jāpiemēro efektīvākas projektu sākotnējās izskatīšanas procedūras, pamatojoties uz pašas izstrādātajiem paņēmieniem;

| b) | jānodrošina izmaksu un labumu analīzes stingra piemērošana, īpaši attiecībā uz informāciju, ko var izmantot hipotēžu ticamības pārbaudei; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina izmaksu un labumu analīzes stingra piemērošana, īpaši attiecībā uz informāciju, ko var izmantot hipotēžu ticamības pārbaudei;

| c) | turpmāk vairāk jāņem vērā sociālekonomiskie faktori, kas ļauj pielāgot Kopienas palīdzības proporciju, jo pašlaik pielāgošana ir balstīta pārsvarā uz finanšu aspektiem. Šādu faktoru apsvēršana jābalsta uz skaidriem noteikumiem, kurus nevis interpretētu katram gadījumam atsevišķi, bet piemērotu konsekventi. |
| --- | --- |

c)

turpmāk vairāk jāņem vērā sociālekonomiskie faktori, kas ļauj pielāgot Kopienas palīdzības proporciju, jo pašlaik pielāgošana ir balstīta pārsvarā uz finanšu aspektiem. Šādu faktoru apsvēršana jābalsta uz skaidriem noteikumiem, kurus nevis interpretētu katram gadījumam atsevišķi, bet piemērotu konsekventi.

| 64. | Struktūrfondu regulās par 2007.–2013. gadu nav noteikts, ka Komisijai ex post jāvērtē lielie projekti. Tomēr Palāta uzskata, ka lielo projektu vērtēšana pēc to pabeigšanas ir būtiski svarīga valstu iestādēm un saņēmējiem, kuriem jāpārliecinās par izdevumu reālo produktivitāti un efektivitāti, lai uzlabotu pārvaldību, un kuriem ex post novērtējums var daudz palīdzēt turpmākā plānošanā. Tātad






  a) | ir svarīgi, lai valstu iestādes un saņēmēji lielos projektus novērtētu individuāli, sasniegto salīdzinot ar izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- | --- |

64.

Struktūrfondu regulās par 2007.–2013. gadu nav noteikts, ka Komisijai ex post jāvērtē lielie projekti. Tomēr Palāta uzskata, ka lielo projektu vērtēšana pēc to pabeigšanas ir būtiski svarīga valstu iestādēm un saņēmējiem, kuriem jāpārliecinās par izdevumu reālo produktivitāti un efektivitāti, lai uzlabotu pārvaldību, un kuriem ex post novērtējums var daudz palīdzēt turpmākā plānošanā. Tātad

a)

ir svarīgi, lai valstu iestādes un saņēmēji lielos projektus novērtētu individuāli, sasniegto salīdzinot ar izvirzītajiem mērķiem;

| b) | Komisijai jāanalizē prasības, ko tā izvirzījusi attiecībā uz tai iesniedzamo informāciju, kas iegūta ex post novērtēšanas gaitā, jo īpaši attiecībā uz to informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu lielo projektu ietekmi uz reģiona attīstības mērķiem, tā kā no lielajiem projektiem šajā jomā gaida ļoti ievērojamu devumu. Palāta uzskata, ka šo novērtēšanu varētu balstīt uz lielo projektu līmenī iegūtiem datiem. Šā iemesla dēļ, kā arī ar mērķi nodrošināt novērtēšanas reālu iespējamību, jāracionalizē prasības attiecībā uz ievācamo informāciju un sagatavojamiem ziņojumiem; |
| --- | --- |

b)

Komisijai jāanalizē prasības, ko tā izvirzījusi attiecībā uz tai iesniedzamo informāciju, kas iegūta ex post novērtēšanas gaitā, jo īpaši attiecībā uz to informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu lielo projektu ietekmi uz reģiona attīstības mērķiem, tā kā no lielajiem projektiem šajā jomā gaida ļoti ievērojamu devumu. Palāta uzskata, ka šo novērtēšanu varētu balstīt uz lielo projektu līmenī iegūtiem datiem. Šā iemesla dēļ, kā arī ar mērķi nodrošināt novērtēšanas reālu iespējamību, jāracionalizē prasības attiecībā uz ievācamo informāciju un sagatavojamiem ziņojumiem;

| c) | lai garantētu turpmāku novērtējumu kvalitāti, Komisijai projektu dokumentu sākotnējās izskatīšanas laikā jāpārliecinās, vai pieteikumos ir doti visi vajadzīgie rādītāji un aprakstīts sākotnējais stāvoklis; |
| --- | --- |

c)

lai garantētu turpmāku novērtējumu kvalitāti, Komisijai projektu dokumentu sākotnējās izskatīšanas laikā jāpārliecinās, vai pieteikumos ir doti visi vajadzīgie rādītāji un aprakstīts sākotnējais stāvoklis;

| d) | tādā pašā nolūkā regulārajai uzraudzībai jābalstās uz tiem mērķiem un izpildes un rezultātu rādītājiem, kas definēti palīdzības pieteikumos, kādi tie apstiprināti pēc Komisijas izskatīšanas. |
| --- | --- |

d)

tādā pašā nolūkā regulārajai uzraudzībai jābalstās uz tiem mērķiem un izpildes un rezultātu rādītājiem, kas definēti palīdzības pieteikumos, kādi tie apstiprināti pēc Komisijas izskatīšanas.

| 65. | Ilgākā termiņā Palāta aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi apsvērt, kāda ir nozīme lielo projektu apstiprināšanas īpašajai kārtībai. |
| --- | --- |

65.

Ilgākā termiņā Palāta aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi apsvērt, kāda ir nozīme lielo projektu apstiprināšanas īpašajai kārtībai.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 14. februāra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā -

priekšsēdētājs

Vίtor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Jēdzienu ieviesa jau ar Padomes 1988. gada 19. decembra Regulu (EEK) Nr. 4253/88 (OV L 374, 31.12.1988., 1. lpp.). Šis jēdziens ir iekļauts arī jaunā posma (2007.–2013.) noteikumos (Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006 39.–41. pants (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.)).

1

(2)  16. panta 2. punkts Padomes Regulā (EEC) Nr. 4253/88, kurā grozījumi izdarīti ar 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2082/93 (OV L 193, 31.7.1993., 20. lpp.).

2

(3)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 25. pants (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.).

3

(4)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. pants.

4

(5)  Kohēzijas fonds ir izveidots, lai finansētu plašākus projektus transporta un vides aizsardzības nozarē. Padomes 1994. gada 16. maija Regulas (EK) Nr. 1164/94 10. panta 3. punktā (OV L 130, 25.5.1994., 1. lpp.) 1994.–1999. gada programmu posmam ir noteikts, ka “(...) Projektu vai projektu grupas kopējās izmaksas noteikti nevar būt mazākas kā 10 miljoni ECU”. Nākamajam posmam ar Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1264/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 57. lpp.) “ECU” aizstāja ar “EUR”.

5

(6)  5. pants Regulā (EEK) Nr. 4254/88, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2083/93 (OV L 193, 31.7.1993., 34. lpp.).

6

(7)  Galvenokārt projekti bija iekļauti darbības programmās, vienotajos programmdokumentos un Kopienas iniciatīvas programmās.

7

(8)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 3. punkts.

8

(9)  Sk. jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1083/2006 39.–41. pantu.

9

(10)  Izņemot astoņus projektus, ko īstenoja laikā no 2000. līdz 2002. gadam un kam Komisijas uzdevumā sagatavoja ex post novērtējumu (sk. 41. punktu).

10

ex post

(11)  Sk. “Guide to cost-benefit analysis of ERDF major projects in the context of Community regional policy” [“Izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmata ERAF lielajiem projektiem, ko īsteno Kopienas reģionālās politikas ietvaros”]. Šo instrukciju izstrādi pabeidza 1994. gadā, vēlāk tās pārstrādāja un atkal publicēja 1997. gadā, kad tās attiecās arī uz Kohēzijas fonda lielajiem projektiem. Nākamajam posmam instrukcijas 2002. gadā aizstāja ar jaunu dokumentu: “Izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmata struktūrfondu (ERAF), Kohēzijas fonda un ISPA ieguldījumu projektiem”. Šie dokumenti ir pieejam Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

Guide to cost-benefit analysis of ERDF major projects in the context of Community regional policy

ISPA

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

(12)  Cita starpā 2002. gadā publicētajā rokasgrāmatā katrai ieguldījumu jomai ir konkretizēti finansiālie un ekonomiskie atdeves koeficienti un atsauces laikposmi, kādos vērtēt projektu atdevi. Taču instrukcijās nav izdevies precizēt, kā vērtēt vai ar kādiem paņēmieniem prognozēt ietekmi uz vidi un darba vietu radīšanu.

12

(13)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 3. punkts. Ja jāapspriežas ar Eiropas Investīciju banku, termiņš ir trīs mēneši.

13

(14)  Sk. arī 22.–24. punktu.

14

(15)  Saskaņā ar šo formulu automātiski atceļas saistības, par kurām nav veikti maksājumi divos gados no dienas, kad attiecīgās apropriācijas iegrāmatotas Kopienas budžetā. Formulas jēga ir stimulēt projektu ātru īstenošanu.

15

(16)  26. panta 1. punkts Regulā (EEK) Nr. 4253/88, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2082/93 – 1994.–1999. gada ERAF projektiem; 25. un 26. pants Regulā (EK) Nr. 1260/1999 – 2000.–2006. gada ERAF projektiem; 10. pants Regulā (EK) Nr. 1164/94 un Regulā (EK) Nr. 1264/1999 – attiecīgi 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada Kohēzijas Fonda projektiem.

16

(17)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 3. punktu.

17

(18)  Sk. attiecīgi 13. pantu Regulā (EEK) Nr. 2052/88, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/93 (OV L 193, 31.7.1993., 5. lpp.), un 29. pantu Regulā (EK) Nr. 1260/1999 – attiecībā uz ERAF, un 17. pantu Regulā (EEK) Nr. 4253/88, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2082/93, un 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1264/1999 – attiecībā uz Kohēzijas Fondu.

18

(19)  “Trūkstošā finansējuma” attiecības formula ir šāda: r = (C – R)/C, kur C ir pašreizējā vērtībā izteikta sākotnējā ieguldījuma kopējās izmaksas un R ir pamatdarbības ieņēmumu tīrā pašreizējā vērtība.

19

(20)  Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 2003. gada 14. aprīļa Paziņojums “Simplification, transparency and coherence in the evaluation of major public infrastructure projects: application of four elementary rules” [“Lielo publiskās infrastruktūras projektu vienkāršošana, caurskatāmība un konsekvence: četri vienkārši noteikumi”] oficiāli adresēts dalībvalstu un pievienošanās sarunvalstu kompetentajām iestādēm. Paziņojumu par jaunajiem noteikumiem attiecībā uz “trūkstošā finansējuma” formulas piemērošanu izsūtīja Reģionu attīstības un pārveides komitejai jau 2002. gada jūlijā.

20

Simplification, transparency and coherence in the evaluation of major public infrastructure projects: application of four elementary rules

(21)  Abiem projektu veidiem saskaņā ar principu, ka maksā piesārņotājs, jānosaka augstāki tarifi, lai segtu pamatdarbības un ieguldījuma izmaksas, un tādējādi samazinās trūkstošais finansējums un līdz ar to arī Kopienas palīdzības summa. Izmaiņas tradicionālajā formulā šo “deformāciju” labo, jo jaunajā formulā neņem vērā pamatdarbības ieņēmumu kopējo tīro vērtību, bet tikai to daļu, kas aprēķināta kā Komisijas piešķirtās ieguldījumu palīdzības proporcija. Kohēzijas fonda un ERAF formulas viena no otras mazliet atšķiras.

21

(22)  Sk. Darba dokumentu Nr. 4 “The new programming period 2007–2013. Guidance on the Methodology for carrying out cost-benefit analysis” [“Jaunais 2007.–2013. gada programmu posms. Norādījumi par izmaksu un labumu analīzes metodēm”], 2006. gada augusts.

22

The new programming period 2007–2013. Guidance on the Methodology for carrying out cost-benefit analysis

(23)  6. panta 2. punkts Regulā (EEK) Nr. 2052/88, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2081/93, un 43. pants Regulā (EK) Nr. 1260/1999.

23

(24)  Tomēr atsevišķs ex post novērtējums ir iespējams. 2002. gada Finanšu regulas 27. panta 4. punktā ir paredzēta visu to programmu un darbību novērtēšana, kas saistītas ar lieliem izdevumiem. Savukārt Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 21. pantā ir prasīts sagatavot starpposma un/vai ex post novērtējumu visām programmām vai darbībām, kas pārsniedz piecus miljonus EUR. Neskarot šos noteikumus, Komisija ir uzsvērusi savas tiesības izvēlēties vairāk vai mazāk saskaņotu līmeni, kad sagatavot novērtējumus, ņemot vērā noteiktus kritērijus, jo īpaši finanšu apmēru un paredzamo ietekmi (sk. D. Grībauskaites Paziņojumu Komisijai “Responding to stragegic needs: Reinforcing the use of evaluation” [“Pielāgošanās stratēģiskajām vajadzībām: uzlabojumi novērtējumu sagatavošanā”], 2007. gada 14. februāra SEC(2007) 213, 2.1. punkts.

24

ex post

ex post

Responding to stragegic needs: Reinforcing the use of evaluation

(25)  Regulu (EK) Nr. 1164/94 un (EK) Nr. 1264/1999 13. pants.

25

(26)  Regulas (EEK) Nr. 2082/93 25. pants.

26

(27)  Pāris novērtējumu piemēru: Īrijā “Forfás” katru gadu ex post vērtē produktīvu ieguldījumu paraugu; Portugālē Departamento de Prospectiva e Planeamento, izmantojot ekonometriskus modeļus, no makroekonomikas skatpunkta ex post vērtēja dažus infrastruktūras projektus.

27

Forfás

ex post

Departamento de Prospectiva e Planeamento

ex post

(28)  Modeļus piemēroja galvenokārt ieguldījumiem deviņos lielos transporta infrastruktūras objektos saistībā ar vides projektiem Spānijā. Šo modeļu piemērošana iztirzāta Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2000.

28

(29)  Vērtēja 1994.–1999. gada projektus, kā arī astoņus projektus, ko Komisija bija apstiprinājusi 2000.–2002. gadā.

29

(30)  Sk. īpašos ziņojumus Nr. 15/2000 par Kohēzijas fondu, Nr. 12/2001 par konkrētiem strukturāliem pasākumiem nodarbinātības situācijas uzlabošanā, Nr. 7/2003 par palīdzības plānošanu laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam un Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam.

30

ex post

(31)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 36. panta 3. punkts.

31

(32)  Regula (EK) Nr. 1083/2006. Uzlabotie aspekti atrodami 39.–41. pantā, 37. pantā, 55. pantā un 67. panta 2. punkta g) apakšpunktā.

32

(33)  Tagad piemēro jaunus maksimumus: 25 miljonus EUR vides projektiem, 50 miljonus EUR citiem projektiem.

33

---

I PIELIKUMS

PARAUGI (I UN II) ATTIECĪGAJĀS DALĪBVALSTĪS. PĀRBAUDĪTO PROJEKTU SARAKSTS

| Dokumentu pārbaudes un pārbaudes dalībvalstīs (50 projekti) | Dokumentu papildpārbaudes Komisijā (36 projekti) |
| --- | --- |
| Vācija







  — | Buna Sow – project 25153584 |

Dokumentu pārbaudes un pārbaudes dalībvalstīs (50 projekti)

Dokumentu papildpārbaudes Komisijā (36 projekti)

Vācija

—

Buna Sow – project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen “Logport” Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen “Logport” Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Vācija

/

Grieķija

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994–1999)

| — | General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Grieķija

| — | Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367

Spānija

| — | Túnel de Somport – 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport – 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia – 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia – 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Spānija

| — | Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

| — | Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Francija

| — | RN 20 – Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 – Déviation de Foix

| — | RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265

| — | Sevelnord – C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord – C(2003) 53

| — | Pilkington – C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington – C(2002) 3478

Francija

| — | Tunnel du Lioran – C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran – C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131

Īrija

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Īrija

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617

Itālija

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697

| — | RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Itālija

| — | Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

| — | FRIEL – C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL – C(2005) 2839

| — | IVECO – C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO – C(2005) 1481

Portugāle

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal – C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II and V–C(2000) 3486 and C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II and V–C(2000) 3486 and C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

| — | Infineon technologies – C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies – C(2004) 3220

| — | Mabor Continental – C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental – C(2004) 661

Portugāle

| — | IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011

| — | EPCOS – C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS – C(2003) 183

| — | CIMPOR – C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR – C(2003) 5099

| — | MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Apvienotā Karaliste

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386

Apvienotā Karaliste

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinburgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinburgh Biomedical Research Institute

---

II PIELIKUMS

PĀRBAUDĪTIE 2000.–2006. GADA LIELIE PROJEKTI. PAŠREIZĒJĀS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANAS LIKMES UN ATSAUCES LAIKPOSMI

| Projekts | Ieguldījumu veids | Finansiālā diskonta likme | Ekonomiskā diskonta likme | Atsauces laikposmi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder | Infrastruktūra | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infr. | 6 un 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Grieķija |
| Extension Metro Athens (CF) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | Infr. | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | Infr. | 6 | 5 | 12 |
| Extension Metro Athens (OP OALAA) | Infr. | nav noteikts | 6 | nav noteikts |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Francija |
| RCEA | Infr. | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Produktīvs ieguldījums | — | — | — |
| Pilkington | Prod. | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infr. | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infr. | 4 un 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infr. | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infr. | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infr. | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infr. | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Prod. | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Prod. | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Prod. | 6 | 6 | 5 |
| Spānija |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infr. – vide | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infr. – vide | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Prod. | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Prod. | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española- Andalucia | Prod. | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz | Prod. | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 | Prod. | 3,5 | — | nav noteikts |
| Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 | Prod. | 6 | — | nav noteikts |
| Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 | Prod. | nav noteikts | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 | Prod. | nav noteikts | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 | Prod. | nav noteikts | — | 5 |
| Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 | Prod. | nav noteikts | — | nav noteikts |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 | Prod. | nav noteikts | — | nav noteikts |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 | Prod. | nav noteikts | — | nav noteikts |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 | Prod. | nav noteikts | — | nav noteikts |
| Ford España – C(2003) 4229 | Prod. | 4,5 | — | 11 |
| Ford España – C(2004) 2303 | Prod. | 4,5 | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 2304 | Prod. | nav noteikts | — | 7 |
| Renault España – C(2004) 3444 | Prod. | nav noteikts | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 3702 | Prod. | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 275 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 0141 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 245 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 2440 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Īrija |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Itālija |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 | Prod. | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 | Infr. | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 | Infr. | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL – C(2005) 2839 | Infr. – enerģētika | 5 | 5 | 16 |
| IVECO – C(2005) 1481 | Prod. | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugāle |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 | Infr. – enerģētika | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal – C(2003) 4458 | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 | Infr. | 5 | | 35 |
| Infineon technologies – C(2004) 3220 | Prod. | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental – C(2004) 661 | Prod. | 3 | — | 10 |
| IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 | Infr. | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 | Infr. – enerģētika | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS – C(2003) 183 | Prod. | 10 | — | 10 |
| CIMPOR – C(2003) 5099 | Prod. | 8 | — | 6 |
| MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 | Infr. | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infr. | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Apvienotā Karaliste |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Prod. | nav noteikts | nav noteikts | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Prod. | nav noteikts | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinburgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Projekts

Ieguldījumu veids

Finansiālā diskonta likme

Ekonomiskā diskonta likme

Atsauces laikposmi

Vācija

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

Infrastruktūra

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infr.

6 un 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Grieķija

Extension Metro Athens (CF)

Infr.

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

Infr.

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

Infr.

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

Infr.

6

5

12

Extension Metro Athens (OP OALAA)

Infr.

nav noteikts

6

nav noteikts

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infr.

6

6

25

Francija

RCEA

Infr.

—

8

25

Sevelnord

Produktīvs ieguldījums

—

—

—

Pilkington

Prod.

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infr.

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infr.

4 un 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infr.

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infr.

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infr.

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infr.

6

8

30

ATMEL II

Prod.

5,5

—

5

ATMEL III

Prod.

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Prod.

6

6

5

Spānija

Ampliación del Puerto de Alicante

Infr.

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infr.

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infr. – vide

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infr. – vide

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infr.

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infr.

6

6

20

Glapilk, AIE

Prod.

5

—

25

Tableros Tradema SA

Prod.

10

—

10

EADS Petroquimica Española- Andalucia

Prod.

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz

Prod.

8

—

10

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

Prod.

3,5

—

nav noteikts

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

Prod.

6

—

nav noteikts

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

Prod.

nav noteikts

—

5

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

Prod.

nav noteikts

—

10

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

Prod.

nav noteikts

—

5

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

Prod.

nav noteikts

—

nav noteikts

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

Prod.

nav noteikts

—

nav noteikts

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

Prod.

nav noteikts

—

nav noteikts

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

Prod.

nav noteikts

—

nav noteikts

Ford España – C(2003) 4229

Prod.

4,5

—

11

Ford España – C(2004) 2303

Prod.

4,5

—

10

Renault España – C(2004) 2304

Prod.

nav noteikts

—

7

Renault España – C(2004) 3444

Prod.

nav noteikts

—

10

Renault España – C(2004) 3702

Prod.

—

—

5

Autovia de la Plata – C(2004) 275

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 0141

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 245

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 2440

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 211

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594

Infr.

—

5

30

Īrija

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Itālija

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697

Prod.

6

5

10

RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Infr.

6

5

30

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

Infr.

6

6

30

Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241

Infr.

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

Infr.

5

5

35

FRIEL – C(2005) 2839

Infr. – enerģētika

5

5

16

IVECO – C(2005) 1481

Prod.

6

6

4 + 7

Portugāle

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

Infr. – enerģētika

6

6

30

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

Infr.

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486

Infr.

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590

Infr.

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

Infr.

5

35

Infineon technologies – C(2004) 3220

Prod.

3

—

10

Mabor Continental – C(2004) 661

Prod.

3

—

10

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

Infr.

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011

Infr. – enerģētika

8,4

—

30

EPCOS – C(2003) 183

Prod.

10

—

10

CIMPOR – C(2003) 5099

Prod.

8

—

6

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

Infr.

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infr.

6,62

12

25/27

Apvienotā Karaliste

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Prod.

nav noteikts

nav noteikts

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Prod.

nav noteikts

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinburgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Ievērojot ievērojamos līdzekļu apjomus, kas ir iesaistīti lielajos projektos, Komisija uzskata, ka ir būtiski tiem piemērot stingrāku pieteikumu izskatīšanas procesu un rūpīgāku pārbaudi. Tas palīdz nodrošināt maksimālu ietekmi uz reģionālo attīstību, kā arī Kopienas līdzekļu efektīvu izlietojumu. |
| --- | --- |

I.

Ievērojot ievērojamos līdzekļu apjomus, kas ir iesaistīti lielajos projektos, Komisija uzskata, ka ir būtiski tiem piemērot stingrāku pieteikumu izskatīšanas procesu un rūpīgāku pārbaudi. Tas palīdz nodrošināt maksimālu ietekmi uz reģionālo attīstību, kā arī Kopienas līdzekļu efektīvu izlietojumu.

| III. | Komisija atzīst, ka lielo projektu pieteikumiem, kas saņemti no dalībvalstīm, ir bijusi dažāda kvalitāte. Lai uzlabotu projektu dokumentu kvalitāti, vērtēšanas laikā tā ir lūgusi projekta ierosinātājus sniegt skaidrojumus un papildu informāciju.
  Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu dalībvalstu iesniegto projektu pieteikumu sagatavošanu, kā arī tās veikto novērtējumu. Veikto pasākumu ietekme būs pilnībā jūtama 2007.–2013. gada programmu posmā. |
| --- | --- |

III.

Komisija atzīst, ka lielo projektu pieteikumiem, kas saņemti no dalībvalstīm, ir bijusi dažāda kvalitāte. Lai uzlabotu projektu dokumentu kvalitāti, vērtēšanas laikā tā ir lūgusi projekta ierosinātājus sniegt skaidrojumus un papildu informāciju.

Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu dalībvalstu iesniegto projektu pieteikumu sagatavošanu, kā arī tās veikto novērtējumu. Veikto pasākumu ietekme būs pilnībā jūtama 2007.–2013. gada programmu posmā.

| IV. | Komisija piekrīt Tiesas ieteikumiem un ir nolēmusi nodrošināt uzlaboto regulējošo normu pienācīgu ieviešanu.
  Programmu posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisija ir publicējusi darba dokumentu par izmaksu un ieguvumu analīzi, kam vajadzētu uzlabot izmaksu un ieguvumu analīžu (IIA) kvalitāti un nodrošināt kopēju pamatu projektu novērtējumam. Tāpat dokumentā ir noteikta aprēķina metode ES dotācijas apmēra noteikšanai, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1083/2006 noteikumiem. |
| --- | --- |

IV.

Komisija piekrīt Tiesas ieteikumiem un ir nolēmusi nodrošināt uzlaboto regulējošo normu pienācīgu ieviešanu.

Programmu posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisija ir publicējusi darba dokumentu par izmaksu un ieguvumu analīzi, kam vajadzētu uzlabot izmaksu un ieguvumu analīžu (IIA) kvalitāti un nodrošināt kopēju pamatu projektu novērtējumam. Tāpat dokumentā ir noteikta aprēķina metode ES dotācijas apmēra noteikšanai, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1083/2006 noteikumiem.

| V. | Komisija izmantos informāciju par lielajiem projektiem, lai risinātu konkrētus novērtēšanas jautājumus, piemēram, vienības izmaksas infrastruktūras projektos Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) 2000.–2006. gada ex post plašāka novērtējuma kontekstā. |
| --- | --- |

V.

Komisija izmantos informāciju par lielajiem projektiem, lai risinātu konkrētus novērtēšanas jautājumus, piemēram, vienības izmaksas infrastruktūras projektos Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) 2000.–2006. gada ex post plašāka novērtējuma kontekstā.

| VI. | Komisija atzīst, ka dalībvalstīm jāgūst labums no lielo projektu ex post novērtējumiem, un tādēļ tā vienmēr ir mudinājusi izmantot šo praksi.
  Jaunajās pieteikuma veidlapās jo īpaši pieprasīts sniegt sākuma stāvokļa aprakstu kopā ar attiecīgiem rezultātu rādītājiem, kā arī ieguldījumu programmu mērķu sasniegšanai. Jaunais līdzeklis informācijas elektroniskai apmaiņai atvieglos strukturētu datu vākšanu par projektiem, kas tiek pieprasīta Komisijas īstenošanas regulā.
  Ikgadējos izpildes ziņojumos būs jāietver informācija par lielo projektu norisi un finansējumu. |
| --- | --- |

VI.

Komisija atzīst, ka dalībvalstīm jāgūst labums no lielo projektu ex post novērtējumiem, un tādēļ tā vienmēr ir mudinājusi izmantot šo praksi.

Jaunajās pieteikuma veidlapās jo īpaši pieprasīts sniegt sākuma stāvokļa aprakstu kopā ar attiecīgiem rezultātu rādītājiem, kā arī ieguldījumu programmu mērķu sasniegšanai. Jaunais līdzeklis informācijas elektroniskai apmaiņai atvieglos strukturētu datu vākšanu par projektiem, kas tiek pieprasīta Komisijas īstenošanas regulā.

Ikgadējos izpildes ziņojumos būs jāietver informācija par lielo projektu norisi un finansējumu.

| VII. | Lieliem projektiem izvirzāmo prasību pārskatīšanas gadījumā jāņem vērā uzlabojumu ietekme uz procedūrām 2007.–2013. gadam. |
| --- | --- |

VII.

Lieliem projektiem izvirzāmo prasību pārskatīšanas gadījumā jāņem vērā uzlabojumu ietekme uz procedūrām 2007.–2013. gadam.

VAI KOMISIJA ADEKVĀTI SAGATAVO KOPIENAS FINANSĒJUMU LIELAJIEM PROJEKTIEM?

| 15. | Komisija izskata projektu pieteikumus pēc iespējas rūpīgi, ievērojot faktorus un kritērijus, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 2. punktā, kā arī veic vajadzīgās iekšējās konsultācijas un vajadzības gadījumā izmanto Eiropas Investīciju bankas (EIB) palīdzību pilnīga vērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

15.

Komisija izskata projektu pieteikumus pēc iespējas rūpīgi, ievērojot faktorus un kritērijus, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 2. punktā, kā arī veic vajadzīgās iekšējās konsultācijas un vajadzības gadījumā izmanto Eiropas Investīciju bankas (EIB) palīdzību pilnīga vērtējuma veikšanai.

| 16. | Komisija piekrīt Tiesas atzinumam par principiem attiecībā uz standartiem, kuri būtu jāievēro lielo projektu izskatīšanā. Tomēr ir būtiski ņemt vērā normatīvās vides ierobežojumus:






  a) | Komisijai ir jāpamatojas uz dalībvalstu sniegto informāciju; |
| --- | --- | --- |

16.

Komisija piekrīt Tiesas atzinumam par principiem attiecībā uz standartiem, kuri būtu jāievēro lielo projektu izskatīšanā. Tomēr ir būtiski ņemt vērā normatīvās vides ierobežojumus:

a)

Komisijai ir jāpamatojas uz dalībvalstu sniegto informāciju;

| b) un c) | atšķirīgie noteikumi, ko piemēro ERAF un Kohēzijas fondam un kurus dalībvalstis bija interpretējušas dažādi. Komisijai nebija skaidru juridisku kritēriju, kurus tā varētu izmantot, lai izvirzītu prasību dalībvalstīm pieņemt noteiktu finansiālu ieguldījumu. |
| --- | --- |

b) un c)

atšķirīgie noteikumi, ko piemēro ERAF un Kohēzijas fondam un kurus dalībvalstis bija interpretējušas dažādi. Komisijai nebija skaidru juridisku kritēriju, kurus tā varētu izmantot, lai izvirzītu prasību dalībvalstīm pieņemt noteiktu finansiālu ieguldījumu.

| 17. | Turklāt Kohēzijas fonda rokasgrāmata 2000.–2006. gadam tika nosūtīta dalībvalstīm 2000. gadā. Tai bija pievienoti pielikumi par principu “piesārņotājs maksā” un finansiāli ienesīgu projektu finansēšanu.
  IIA 2002. gada rokasgrāmata pašlaik tiek pārskatīta, lai tajā atspoguļotu jauno normatīvo pamatu un ietvertu jaunākos metodoloģiskos sasniegumus. Jaunā redakcija tiks izdota 2008. gada otrajā ceturksnī. Tā nostiprinās sadaļas, kas attiecas uz ietekmes uz vidi un nodarbinātību iekļaušanu IIA rezultātos. |
| --- | --- |

17.

Turklāt Kohēzijas fonda rokasgrāmata 2000.–2006. gadam tika nosūtīta dalībvalstīm 2000. gadā. Tai bija pievienoti pielikumi par principu “piesārņotājs maksā” un finansiāli ienesīgu projektu finansēšanu.

IIA 2002. gada rokasgrāmata pašlaik tiek pārskatīta, lai tajā atspoguļotu jauno normatīvo pamatu un ietvertu jaunākos metodoloģiskos sasniegumus. Jaunā redakcija tiks izdota 2008. gada otrajā ceturksnī. Tā nostiprinās sadaļas, kas attiecas uz ietekmes uz vidi un nodarbinātību iekļaušanu IIA rezultātos.

| 18. | Pirmais ievilkums – vairums 2000.–2006. gada projektu faktiski tiks iesniegti pēc tam, kad 2003. gadā tika sniegti sīki izstrādāti norādījumi.
  Otrais ievilkums – starpdienestu konsultāciju rezultāti ir atspoguļoti pavaddokumentā, kas pievienots ierosinātajam lēmumam, lai Komisija pirms lēmuma pieņemšanas būtu informēta par jebkādiem atšķirīgiem viedokļiem. Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts cenšas sniegt jebkādu papildu dokumentāciju, kuru pieprasījuši citi dienesti neskaidro jautājumu noskaidrošanai.
  Trešais ievilkums – regulās nav pamatnoteikumu par kritērijiem, kas jāievēro projektu pakārtošanā vienam vai otram fondam. Projektu klāsts, kuram var tikt izmantoti fondi, ir noteikts attiecīgās regulās, proti, Regulas (EK) Nr. 1783/1999 2. pantā – par ERAF – un Regulas (EK) Nr. 1164/94 3. pantā – par Kohēzijas fondu. Kohēzijas fondam ir daudz šaurāks darbības joma, tā aprobežojas ar TEN-T un vides projektiem.
  1. aile – produktīvu ieguldījumu projektos reģionālās attīstības apsvērumi var dominēt pār argumentiem, kas vērsti pret finansēšanu, pamatojoties uz projektu finansiālo ienesīgumu. Valsts palīdzība ir atļauta, lai kompensētu attiecīgās vietas trūkumus.
  Attiecībā uz metro projektu tika uzskatīts, ka tiešas saiknes ar TEN-T trūkumam nevajadzētu būt par iemeslu projekta izslēgšanai no Kohēzijas fonda finansējuma piešķiršanas. Vides ģenerāldirektorāta bažas bija saistītas ar to, ka šī projekta pieņemšanai nevajadzētu kaitēt Kohēzijas fonda finansētajiem klasiskajiem vides projektiem, kā tas arī nebija šajā gadījumā. Atsevišķa projekta radīto ietekmi uz vidi ir ļoti grūti izteikt kvantitatīvā izteiksmē, ievērojot virkni faktoru, kas ietekmē gaisa piesārņojumu un enerģijas izmantošanu lielā konurbācijā.
  2. aile – attiecībā uz projektu, kam pienāktos finansējums no viena no fondiem, svarīgs apsvērums ir tā termiņš, jo projekta pabeigšanas galatermiņi Kohēzijas fonda projektiem ir nedaudz elastīgāki nekā projektiem, kas tiek izpildīti ERAF programmās. Līdzfinansējuma proporcija 66 % apmērā Kohēzijas fonda projektam bija pamatota, ievērojot Kohēzijas fondam atļautās augstākās līdzfinansējuma proporcijas un ierobežojumus ERAF līdzfinansējumam projektiem, kas dod būtiskus ieņēmumus un kas atrodas dalībvalstīs, kur Kohēzijas fonds sedz līdz pat 50 % no finansējuma (Regulas (EK) Nr. 1260/1999 29. panta 4. punkta a) apakšpunkts). |
| --- | --- |

18.

Pirmais ievilkums – vairums 2000.–2006. gada projektu faktiski tiks iesniegti pēc tam, kad 2003. gadā tika sniegti sīki izstrādāti norādījumi.

Otrais ievilkums – starpdienestu konsultāciju rezultāti ir atspoguļoti pavaddokumentā, kas pievienots ierosinātajam lēmumam, lai Komisija pirms lēmuma pieņemšanas būtu informēta par jebkādiem atšķirīgiem viedokļiem. Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts cenšas sniegt jebkādu papildu dokumentāciju, kuru pieprasījuši citi dienesti neskaidro jautājumu noskaidrošanai.

Trešais ievilkums – regulās nav pamatnoteikumu par kritērijiem, kas jāievēro projektu pakārtošanā vienam vai otram fondam. Projektu klāsts, kuram var tikt izmantoti fondi, ir noteikts attiecīgās regulās, proti, Regulas (EK) Nr. 1783/1999 2. pantā – par ERAF – un Regulas (EK) Nr. 1164/94 3. pantā – par Kohēzijas fondu. Kohēzijas fondam ir daudz šaurāks darbības joma, tā aprobežojas ar TEN-T un vides projektiem.

1. aile – produktīvu ieguldījumu projektos reģionālās attīstības apsvērumi var dominēt pār argumentiem, kas vērsti pret finansēšanu, pamatojoties uz projektu finansiālo ienesīgumu. Valsts palīdzība ir atļauta, lai kompensētu attiecīgās vietas trūkumus.

Attiecībā uz metro projektu tika uzskatīts, ka tiešas saiknes ar TEN-T trūkumam nevajadzētu būt par iemeslu projekta izslēgšanai no Kohēzijas fonda finansējuma piešķiršanas. Vides ģenerāldirektorāta bažas bija saistītas ar to, ka šī projekta pieņemšanai nevajadzētu kaitēt Kohēzijas fonda finansētajiem klasiskajiem vides projektiem, kā tas arī nebija šajā gadījumā. Atsevišķa projekta radīto ietekmi uz vidi ir ļoti grūti izteikt kvantitatīvā izteiksmē, ievērojot virkni faktoru, kas ietekmē gaisa piesārņojumu un enerģijas izmantošanu lielā konurbācijā.

2. aile – attiecībā uz projektu, kam pienāktos finansējums no viena no fondiem, svarīgs apsvērums ir tā termiņš, jo projekta pabeigšanas galatermiņi Kohēzijas fonda projektiem ir nedaudz elastīgāki nekā projektiem, kas tiek izpildīti ERAF programmās. Līdzfinansējuma proporcija 66 % apmērā Kohēzijas fonda projektam bija pamatota, ievērojot Kohēzijas fondam atļautās augstākās līdzfinansējuma proporcijas un ierobežojumus ERAF līdzfinansējumam projektiem, kas dod būtiskus ieņēmumus un kas atrodas dalībvalstīs, kur Kohēzijas fonds sedz līdz pat 50 % no finansējuma (Regulas (EK) Nr. 1260/1999 29. panta 4. punkta a) apakšpunkts).

| 19. | Ierobežotais laika posms iesniegumu izskatīšanai sākas ar pilnīgas informācijas saņemšanas brīdi. Tādēļ Tiesas minētie izskatīšanas termiņi nebūt nav uzskatāmi par galatermiņa pārkāpumu. Kā Tiesa pati norāda, aizkavēšanās iemesls galvenokārt ir bijusi vajadzība pieprasīt no vadības iestādēm skaidrojumus vai trūkstošu informāciju. |
| --- | --- |

19.

Ierobežotais laika posms iesniegumu izskatīšanai sākas ar pilnīgas informācijas saņemšanas brīdi. Tādēļ Tiesas minētie izskatīšanas termiņi nebūt nav uzskatāmi par galatermiņa pārkāpumu. Kā Tiesa pati norāda, aizkavēšanās iemesls galvenokārt ir bijusi vajadzība pieprasīt no vadības iestādēm skaidrojumus vai trūkstošu informāciju.

| 20. | Pirmais ievilkums – Komisija rosina dalībvalstis iesniegt finansējuma pieteikumus projektiem, kas jau ir pietiekami sagatavoti. Lai novērstu finansējuma pieprasījuma iesniegšanu par nesagatavotiem projektiem, Komisija 2002. gadā nolēma, ka lēmumus attiecībā uz no Kohēzijas fonda finansētiem projektiem varēs grozīt tikai vienu reizi projekta laikā. JASPERS iniciatīva, kas izveidota 2007.–2013. gada posmam (skatīt atbildi uz 57. punktu), arī ir iecerēta, lai palīdzētu dalībvalstīm uzlabot projektu sagatavošanu. Izmaksas var tikt pārsniegtas arī labi sagatavotiem, gataviem projektiem, jo īpaši izejmateriālu izmaksu inflācijas rezultātā un jo īpaši gadījumos, kad projekta īstenošana ilgst vairākus gadus. Aizkavēšanos reizēm izraisa administratīvas vai tiesiskas procedūras dalībvalstīs, kas arī nav atkarīgas no projekta gatavības pakāpes tā iesniegšanas brīdī.
  Otrais ievilkums – regulas atļauj dalībvalstīm iesniegt finansējuma pieteikumus projektiem, kas jau būtībā ir pabeigti. Produktīviem ieguldījumu projektiem ES dotācija bieži vien tiek piešķirta, lai papildinātu valsts palīdzību pieļaujamās valsts palīdzības robežās; valsts iestādes pieņem lēmumu savlaicīgi pirms projekta pabeigšanas. Jebkurā gadījumā, neskatoties uz pieteikuma iesniegšanas laiku, informācija, kas tiek pieprasīta ar pieteikumiem, veicina dalībvalstu lietderīgu disciplīnu attiecībā uz projektu pamatošanu un palielina caurskatāmību.
  Trešais ievilkums – uz produktīvu ieguldījumu projektiem attiecas noteikumiem par valsts palīdzības shēmām, kas ietver kritērijus atbilstības novērtēšanai, lai saņemtu palīdzību, kā arī ierosināto palīdzības pasākumu savietojamību ar valsts palīdzības noteikumiem. Turklāt pieteikuma standarta veidlapā ir jānorāda informācija par to, kā ERAF ieguldījums paātrina projekta īstenošanu un vai tas ir būtisks projekta īstenošanai. Tiesai ieteikts skatīt arī atbildi uz 32. punktu.
  Ceturtais ievilkums – gadījumi, kad projektu grupas tiek pieņemtas kā ERAF lielais projekts, ir reti, un tie ir attaisnojami īpašos apstākļos. Lielā projekta statusa priekšrocību saskaņā ar “n + 2” noteikumu līdzsvaro stingrākas prasības attiecībā uz informāciju. Tas mazina nepārdomātu lielo projektu pieteikumu iesniegšanas risku. Atbilstoši Komisijas pieredzei pastāv lielāks risks, ka dalībvalstis var nepaziņot par projektiem, kas atbilst lielo projektu kritērijiem, un šis risks bija arī pamatā Regulās ietvertajai definīcijai “par ekonomiski nedalāmu darbu sērijām”. |
| --- | --- |

20.

Pirmais ievilkums – Komisija rosina dalībvalstis iesniegt finansējuma pieteikumus projektiem, kas jau ir pietiekami sagatavoti. Lai novērstu finansējuma pieprasījuma iesniegšanu par nesagatavotiem projektiem, Komisija 2002. gadā nolēma, ka lēmumus attiecībā uz no Kohēzijas fonda finansētiem projektiem varēs grozīt tikai vienu reizi projekta laikā. JASPERS iniciatīva, kas izveidota 2007.–2013. gada posmam (skatīt atbildi uz 57. punktu), arī ir iecerēta, lai palīdzētu dalībvalstīm uzlabot projektu sagatavošanu. Izmaksas var tikt pārsniegtas arī labi sagatavotiem, gataviem projektiem, jo īpaši izejmateriālu izmaksu inflācijas rezultātā un jo īpaši gadījumos, kad projekta īstenošana ilgst vairākus gadus. Aizkavēšanos reizēm izraisa administratīvas vai tiesiskas procedūras dalībvalstīs, kas arī nav atkarīgas no projekta gatavības pakāpes tā iesniegšanas brīdī.

Otrais ievilkums – regulas atļauj dalībvalstīm iesniegt finansējuma pieteikumus projektiem, kas jau būtībā ir pabeigti. Produktīviem ieguldījumu projektiem ES dotācija bieži vien tiek piešķirta, lai papildinātu valsts palīdzību pieļaujamās valsts palīdzības robežās; valsts iestādes pieņem lēmumu savlaicīgi pirms projekta pabeigšanas. Jebkurā gadījumā, neskatoties uz pieteikuma iesniegšanas laiku, informācija, kas tiek pieprasīta ar pieteikumiem, veicina dalībvalstu lietderīgu disciplīnu attiecībā uz projektu pamatošanu un palielina caurskatāmību.

Trešais ievilkums – uz produktīvu ieguldījumu projektiem attiecas noteikumiem par valsts palīdzības shēmām, kas ietver kritērijus atbilstības novērtēšanai, lai saņemtu palīdzību, kā arī ierosināto palīdzības pasākumu savietojamību ar valsts palīdzības noteikumiem. Turklāt pieteikuma standarta veidlapā ir jānorāda informācija par to, kā ERAF ieguldījums paātrina projekta īstenošanu un vai tas ir būtisks projekta īstenošanai. Tiesai ieteikts skatīt arī atbildi uz 32. punktu.

Ceturtais ievilkums – gadījumi, kad projektu grupas tiek pieņemtas kā ERAF lielais projekts, ir reti, un tie ir attaisnojami īpašos apstākļos. Lielā projekta statusa priekšrocību saskaņā ar “n + 2” noteikumu līdzsvaro stingrākas prasības attiecībā uz informāciju. Tas mazina nepārdomātu lielo projektu pieteikumu iesniegšanas risku. Atbilstoši Komisijas pieredzei pastāv lielāks risks, ka dalībvalstis var nepaziņot par projektiem, kas atbilst lielo projektu kritērijiem, un šis risks bija arī pamatā Regulās ietvertajai definīcijai “par ekonomiski nedalāmu darbu sērijām”.

| 22. | Komisija atzīst, ka iesniegtajām izmaksu un ieguvumu analīzēm bija dažāda kvalitāte. IIA rokasgrāmatas izmantošana nebija obligāta, taču Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts ir mudinājis valstu iestādes to ievērot un ir devis savu ieguldījumu apmācības pasākumos. Taču Komisija galvenokārt ir centusies veicināt iekšējo konsekvenci IIA metodoloģiskajās pieejās visos projektos vienas dalībvalsts līmenī, jo IIA tiek izmantota, lai piešķirtu projektiem finanšu resursus, un tādēļ tās piemērošanā ir jāievēro konsekvence.
  Lai uzlabotu IIA kvalitāti un salīdzināmību 2007.–2013. gada programmu posmā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts ir sagatavojis darba dokumentu, kurā sniegti norādījumi par IIA veikšanu (darba dokuments Nr. 4 – skatīt atbildi uz 24. punktu). |
| --- | --- |

22.

Komisija atzīst, ka iesniegtajām izmaksu un ieguvumu analīzēm bija dažāda kvalitāte. IIA rokasgrāmatas izmantošana nebija obligāta, taču Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts ir mudinājis valstu iestādes to ievērot un ir devis savu ieguldījumu apmācības pasākumos. Taču Komisija galvenokārt ir centusies veicināt iekšējo konsekvenci IIA metodoloģiskajās pieejās visos projektos vienas dalībvalsts līmenī, jo IIA tiek izmantota, lai piešķirtu projektiem finanšu resursus, un tādēļ tās piemērošanā ir jāievēro konsekvence.

Lai uzlabotu IIA kvalitāti un salīdzināmību 2007.–2013. gada programmu posmā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts ir sagatavojis darba dokumentu, kurā sniegti norādījumi par IIA veikšanu (darba dokuments Nr. 4 – skatīt atbildi uz 24. punktu).

| 23. | Detalizācijas pakāpe, kas tiek prasīta analīzē, ko iesniedz finansējuma pieprasījuma pamatojumam, arī ir atsevišķi izlemjams jautājums, jo īpaši, ja iesniegtās analīzes pamatā ir valstu kritēriji ieguldījumiem infrastruktūrā vai valsts palīdzības pārbaude. |
| --- | --- |

23.

Detalizācijas pakāpe, kas tiek prasīta analīzē, ko iesniedz finansējuma pieprasījuma pamatojumam, arī ir atsevišķi izlemjams jautājums, jo īpaši, ja iesniegtās analīzes pamatā ir valstu kritēriji ieguldījumiem infrastruktūrā vai valsts palīdzības pārbaude.

| 24. | Pirmais punkts – ir jāatzīst, ka lielo projektu pieteikumos reizēm bija Tiesas minētās nepilnības un ka Komisija dažos gadījumos nav spējusi saņemt visu papildu informāciju, kas vajadzīga trūkumu novēršanai pirms projektu apstiprināšanas.
  Darba dokuments Nr. 4 2007.–2013. gada posmam, kas ietver norādījumus par IIA veikšanu, sniedz darbības noteikumu kopumu un indikatīvās vērtības galvenajiem IIA parametriem (piemēram, diskonta likmes, bāzes posmus). Dokumentā Komisija iesaka dalībvalstīm izstrādāt savas IIA rokasgrāmatas, lai ievērotu to īpašos institucionālos un ekonomiskos apstākļus. JASPERS iniciatīva (skatīt atbildi uz 57. punktu) pašlaik palīdz dalībvalstīm izstrādāt valsts pamatnostādnes.
  Pirmais ievilkums – sākot ar 2007. gadu, kad Komisijas īstenošanas regulā tiks ietverts lielo projektu pieteikumiem noteikto datu strukturēts saraksts (Regulas (EK) Nr. 1828/2006 XX pielikums), nebūs iespējams izlaist tādu būtisku informāciju kā peļņas norma vai bāzes laikposms, jo projekti, kuros nebūs IIA pamatelementu, principā netiks uzskatīti par pieņemamiem.
  Otrais ievilkums – attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu Komisija iesaka izmantot standarta termiņus pa nozarēm (darba dokuments Nr. 4). Ir sarežģīti kvantitatīvā izteiksmē raksturot ietekmi uz vidi; taču IIA rokasgrāmata skaidri norāda, ka tas ir jādara, un iesaka izmantot jebkuru no dažādajiem izstrādātajiem paņēmieniem.
  Trešais ievilkums – Komisijas ieteiktās diskonta likmes ir iecerētas kā kritēriji, no kuriem valsts likmes var atšķirties, taču Komisija iesaka ievērot iekšēju konsekvenci līdzīgos projektos dalībvalstī vai reģionā. Pieteikuma veidlapās 2007.–2013. gada posmam ir skaidri nošķirta finansiālā rentabilitāte ar un bez ES dotācijas. Attiecībā uz amortizācijas ietveršanu gan IIA rokasgrāmata, gan arī darba dokuments Nr. 4 skaidri nosaka, ka tā ir grāmatvedības pozīcija, nevis naudas plūsma, un tādēļ tā ir izslēdzama no diskontētās naudas plūsmas analīzes.
  Otrais punkts – Komisija atzīst IIA nosacīto nepilnību attiecībā uz produktīviem ieguldījumiem salīdzinājumā ar infrastruktūras projektiem. Lai uzlabotu norādījumus dalībvalstīm par IIA produktīviem ieguldījumiem, Komisija iecerējusi atjauninātajā IIA rokasgrāmatā iekļaut piemēru produktīvam ieguldījumam. Tiks uzsvērtas atšķirības starp finanšu analīzi un ekonomisko analīzi rūpnieciskiem projektiem.
  3. aile – Komisija atzīst, ka liela projekta pieteikuma sagatavošanā iespēju robežās ir jāņem vērā informācija par saistīto projektu ietekmi uz attiecīgajiem apvidiem. Jāievēro, ka tīkla efekti parasti tiek iztirzāti plūsmas un pieprasījuma analīzē un tādējādi tie jau ir netieši iekļauti IIA. |
| --- | --- |

24.

Pirmais punkts – ir jāatzīst, ka lielo projektu pieteikumos reizēm bija Tiesas minētās nepilnības un ka Komisija dažos gadījumos nav spējusi saņemt visu papildu informāciju, kas vajadzīga trūkumu novēršanai pirms projektu apstiprināšanas.

Darba dokuments Nr. 4 2007.–2013. gada posmam, kas ietver norādījumus par IIA veikšanu, sniedz darbības noteikumu kopumu un indikatīvās vērtības galvenajiem IIA parametriem (piemēram, diskonta likmes, bāzes posmus). Dokumentā Komisija iesaka dalībvalstīm izstrādāt savas IIA rokasgrāmatas, lai ievērotu to īpašos institucionālos un ekonomiskos apstākļus. JASPERS iniciatīva (skatīt atbildi uz 57. punktu) pašlaik palīdz dalībvalstīm izstrādāt valsts pamatnostādnes.

Pirmais ievilkums – sākot ar 2007. gadu, kad Komisijas īstenošanas regulā tiks ietverts lielo projektu pieteikumiem noteikto datu strukturēts saraksts (Regulas (EK) Nr. 1828/2006 XX pielikums), nebūs iespējams izlaist tādu būtisku informāciju kā peļņas norma vai bāzes laikposms, jo projekti, kuros nebūs IIA pamatelementu, principā netiks uzskatīti par pieņemamiem.

Otrais ievilkums – attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu Komisija iesaka izmantot standarta termiņus pa nozarēm (darba dokuments Nr. 4). Ir sarežģīti kvantitatīvā izteiksmē raksturot ietekmi uz vidi; taču IIA rokasgrāmata skaidri norāda, ka tas ir jādara, un iesaka izmantot jebkuru no dažādajiem izstrādātajiem paņēmieniem.

Trešais ievilkums – Komisijas ieteiktās diskonta likmes ir iecerētas kā kritēriji, no kuriem valsts likmes var atšķirties, taču Komisija iesaka ievērot iekšēju konsekvenci līdzīgos projektos dalībvalstī vai reģionā. Pieteikuma veidlapās 2007.–2013. gada posmam ir skaidri nošķirta finansiālā rentabilitāte ar un bez ES dotācijas. Attiecībā uz amortizācijas ietveršanu gan IIA rokasgrāmata, gan arī darba dokuments Nr. 4 skaidri nosaka, ka tā ir grāmatvedības pozīcija, nevis naudas plūsma, un tādēļ tā ir izslēdzama no diskontētās naudas plūsmas analīzes.

Otrais punkts – Komisija atzīst IIA nosacīto nepilnību attiecībā uz produktīviem ieguldījumiem salīdzinājumā ar infrastruktūras projektiem. Lai uzlabotu norādījumus dalībvalstīm par IIA produktīviem ieguldījumiem, Komisija iecerējusi atjauninātajā IIA rokasgrāmatā iekļaut piemēru produktīvam ieguldījumam. Tiks uzsvērtas atšķirības starp finanšu analīzi un ekonomisko analīzi rūpnieciskiem projektiem.

3. aile – Komisija atzīst, ka liela projekta pieteikuma sagatavošanā iespēju robežās ir jāņem vērā informācija par saistīto projektu ietekmi uz attiecīgajiem apvidiem. Jāievēro, ka tīkla efekti parasti tiek iztirzāti plūsmas un pieprasījuma analīzē un tādējādi tie jau ir netieši iekļauti IIA.

| 25. | Komisija kopumā ir veikusi rūpīgu izvērtēšanu. Nosacīti ilgais laika posms projektu pieteikumu pieņemšanai parasti ir saistīts ar “lūgumiem sniegt papildinformāciju”, kurus Komisijai nākas izteikt par vairumu lielo projektu (skatīt 19. punktu).
  Lai gan Komisija ļoti reti noraida projektus, dažos gadījumos dalībvalstis pašas atsauc projektus pēc Komisijas apsvērumu saņemšanas. |
| --- | --- |

25.

Komisija kopumā ir veikusi rūpīgu izvērtēšanu. Nosacīti ilgais laika posms projektu pieteikumu pieņemšanai parasti ir saistīts ar “lūgumiem sniegt papildinformāciju”, kurus Komisijai nākas izteikt par vairumu lielo projektu (skatīt 19. punktu).

Lai gan Komisija ļoti reti noraida projektus, dažos gadījumos dalībvalstis pašas atsauc projektus pēc Komisijas apsvērumu saņemšanas.

| 27. | Valsts palīdzības pārbaudes mērķis ir raudzīties, lai valsts palīdzība tiktu atļauta tikai tādā mērā, kāda vajadzīga noteiktas vietas trūkumu kompensēšanai, vai lai atbalstītu noteiktu darbību veikšanu sabiedrības interesēs (tādas kā izpēte, apmācība vai vides aizsardzība). |
| --- | --- |

27.

Valsts palīdzības pārbaudes mērķis ir raudzīties, lai valsts palīdzība tiktu atļauta tikai tādā mērā, kāda vajadzīga noteiktas vietas trūkumu kompensēšanai, vai lai atbalstītu noteiktu darbību veikšanu sabiedrības interesēs (tādas kā izpēte, apmācība vai vides aizsardzība).

| 29. | Tiesas minētajos gadījumos pēc plašas iekšējās apspriešanas bieži tika atzīts, ka izmaksu un ieguvumu vai finanšu analīzes pamato ierosināto līdzfinansējuma proporciju.
  Novērtēšanas vienība ir izstrādājusi IIA programmatūru, kuru referenti var izmantot, lai pārbaudītu dalībvalstu veikto analīžu pareizību, tai skaitā trūkstošā finansējuma aprēķinu, kas veikts ES dotācijas noteikšanai. Programmatūra ir pieejama jau kopš 2004. gada beigām, un tā nesen tika atjaunināta, lai tajā ietvertu jaunos līdzfinansēšanas noteikumus 2007.–2013. gadam. |
| --- | --- |

29.

Tiesas minētajos gadījumos pēc plašas iekšējās apspriešanas bieži tika atzīts, ka izmaksu un ieguvumu vai finanšu analīzes pamato ierosināto līdzfinansējuma proporciju.

Novērtēšanas vienība ir izstrādājusi IIA programmatūru, kuru referenti var izmantot, lai pārbaudītu dalībvalstu veikto analīžu pareizību, tai skaitā trūkstošā finansējuma aprēķinu, kas veikts ES dotācijas noteikšanai. Programmatūra ir pieejama jau kopš 2004. gada beigām, un tā nesen tika atjaunināta, lai tajā ietvertu jaunos līdzfinansēšanas noteikumus 2007.–2013. gadam.

| 30. | Regulas 2000.–2006. gada posmam pieļāva ievērojamu elastīgumu līdzfinansēšanas proporciju noteikšanā. Kohēzijas fondam regulas atļāva pat lielāku elastīgumu nekā ERAF. Komisijas norādījumi (piemēram, “novērtējuma kopsavilkuma tabulas”, kas pieminētas 18. punktā) cenšas panākt maksimālu konsekvenci metožu piemērošanā, it īpaši attiecīgajā dalībvalstī, taču tie nevar uzspiest pilnīgi standartizētu praksi.
  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 55. pantā 2007.–2013. gada programmu posmam ir noteikti skaidrāki noteikumi ieguldījumu izlīdzinošajām izmaksām no fondiem. Aprēķina metode ES dotācijas modulēšanai ir izskaidrota darba dokumentā Nr. 4 (skatīt atbildi uz 24. punktu). Pieteikumu veidlapas arī tika pielāgotas tā, lai nodrošinātu vajadzīgās informācijas sniegšanu. |
| --- | --- |

30.

Regulas 2000.–2006. gada posmam pieļāva ievērojamu elastīgumu līdzfinansēšanas proporciju noteikšanā. Kohēzijas fondam regulas atļāva pat lielāku elastīgumu nekā ERAF. Komisijas norādījumi (piemēram, “novērtējuma kopsavilkuma tabulas”, kas pieminētas 18. punktā) cenšas panākt maksimālu konsekvenci metožu piemērošanā, it īpaši attiecīgajā dalībvalstī, taču tie nevar uzspiest pilnīgi standartizētu praksi.

Regulas (EK) Nr. 1083/2006 55. pantā 2007.–2013. gada programmu posmam ir noteikti skaidrāki noteikumi ieguldījumu izlīdzinošajām izmaksām no fondiem. Aprēķina metode ES dotācijas modulēšanai ir izskaidrota darba dokumentā Nr. 4 (skatīt atbildi uz 24. punktu). Pieteikumu veidlapas arī tika pielāgotas tā, lai nodrošinātu vajadzīgās informācijas sniegšanu.

| 31. | Sociālekonomiskiem apstākļiem, piemēram, nosacītā labklājība reģionā, kurā tiek veikts ieguldījums, var būt netieša ietekme dotācijas noteikšanā, izmantojot IIA pieprasījuma analīzi.
  Ekonomiskai analīzei galvenokārt ir nozīme, pieņemot lēmumu par to, vai infrastruktūras projekts ir jāfinansē vai ne. Taču, ja reiz projekts ir izvēlēts, pamatojoties uz tā sociālekonomisko ietekmi, dotācija parasti tiek noteikta uz finanšu analīzes pamata. Komisija uzskata, ka tā ir pareiza pieeja. Piešķirot mazāk naudas ekonomiski ļoti vēlamiem projektiem, tie varētu tikt apdraudēti.
  Komisija uzskata, ka tā nevar pieņemt lēmumu par vispārējo finansēšanas pasākumu struktūru, kurus ierosinājusi dalībvalsts, bet tikai par Kopienas dotācijas līmeni. |
| --- | --- |

31.

Sociālekonomiskiem apstākļiem, piemēram, nosacītā labklājība reģionā, kurā tiek veikts ieguldījums, var būt netieša ietekme dotācijas noteikšanā, izmantojot IIA pieprasījuma analīzi.

Ekonomiskai analīzei galvenokārt ir nozīme, pieņemot lēmumu par to, vai infrastruktūras projekts ir jāfinansē vai ne. Taču, ja reiz projekts ir izvēlēts, pamatojoties uz tā sociālekonomisko ietekmi, dotācija parasti tiek noteikta uz finanšu analīzes pamata. Komisija uzskata, ka tā ir pareiza pieeja. Piešķirot mazāk naudas ekonomiski ļoti vēlamiem projektiem, tie varētu tikt apdraudēti.

Komisija uzskata, ka tā nevar pieņemt lēmumu par vispārējo finansēšanas pasākumu struktūru, kurus ierosinājusi dalībvalsts, bet tikai par Kopienas dotācijas līmeni.

| 32. | Ja ad-hoc apstiprinājuma valsts palīdzībai pamatā ir bijis produktīvs ieguldījums vai arī ja tas atbilst apstiprinātai valsts palīdzības shēmai, tad šo novērtējumu var izmantot par pamatu, apsverot ES ieguldījumu, kas pieprasīts valsts palīdzības pasākumu ietvaros, par kuriem ir panākta vienošanās (skatīt arī atbildes uz 20. un 27. punktu).
  Attiecībā uz sociālekonomisko faktoru ievērošanu dotācijas apmēra modulēšanai skatīt atbildi uz 31. punktu.
  Komisija atzīst, ka ir vēlamas procedūras salīdzinošam novērtējumam palīdzības pieteikumiem produktīviem ieguldījumu projektiem valsts līmenī, lai ņemtu vērā plašākus ekonomiskos jautājumus un izvairītos no pārfinansēšanas.
  4. aile – noteicošais faktors lēmuma pieņemšanā par palīdzības piešķiršanu ir (papildu) ieguldījuma sagaidāmā finansiālā rentabilitāte attiecīgajā vietā, nevis uzņēmuma finansiālais statuss, kas apsver ieguldījuma veikšanu konkrētā vietā. Palīdzības shēmas “liekā masa” ir tipisks risks valsts palīdzības shēmās, jo var pieņemt, ka lielai daļai lielo projektu būs pozitīvas finansiālās tīrās pašreizējās vērtības un finansiālie atdeves koeficienti, kas augstāki par finanšu diskonta likmi, un reizēm pats palīdzības mērķis ir piesaistīt mazāk attīstītai vietai ieguldījumu, ko tik un tā veiktu citos apvidos. |
| --- | --- |

32.

Ja ad-hoc apstiprinājuma valsts palīdzībai pamatā ir bijis produktīvs ieguldījums vai arī ja tas atbilst apstiprinātai valsts palīdzības shēmai, tad šo novērtējumu var izmantot par pamatu, apsverot ES ieguldījumu, kas pieprasīts valsts palīdzības pasākumu ietvaros, par kuriem ir panākta vienošanās (skatīt arī atbildes uz 20. un 27. punktu).

Attiecībā uz sociālekonomisko faktoru ievērošanu dotācijas apmēra modulēšanai skatīt atbildi uz 31. punktu.

Komisija atzīst, ka ir vēlamas procedūras salīdzinošam novērtējumam palīdzības pieteikumiem produktīviem ieguldījumu projektiem valsts līmenī, lai ņemtu vērā plašākus ekonomiskos jautājumus un izvairītos no pārfinansēšanas.

4. aile – noteicošais faktors lēmuma pieņemšanā par palīdzības piešķiršanu ir (papildu) ieguldījuma sagaidāmā finansiālā rentabilitāte attiecīgajā vietā, nevis uzņēmuma finansiālais statuss, kas apsver ieguldījuma veikšanu konkrētā vietā. Palīdzības shēmas “liekā masa” ir tipisks risks valsts palīdzības shēmās, jo var pieņemt, ka lielai daļai lielo projektu būs pozitīvas finansiālās tīrās pašreizējās vērtības un finansiālie atdeves koeficienti, kas augstāki par finanšu diskonta likmi, un reizēm pats palīdzības mērķis ir piesaistīt mazāk attīstītai vietai ieguldījumu, ko tik un tā veiktu citos apvidos.

| 33. | Līdztekus Tiesas pieminētajiem norādījumiem Komisija jau agrāk bija sniegusi norādījumus 1999.–2001. gadam, kas minētas 17. un 18. punktā, norādes par palīdzības proporciju ienesīgiem ieguldījumiem struktūrfondos 2002. gadā, un 2003. gadā tā ieteica dalībvalstīm ievērot kopīgus principus attiecībā uz diskonta likmēm un citiem parametriem finanšu analīzēs (skatīt 28. punktu). |
| --- | --- |

33.

Līdztekus Tiesas pieminētajiem norādījumiem Komisija jau agrāk bija sniegusi norādījumus 1999.–2001. gadam, kas minētas 17. un 18. punktā, norādes par palīdzības proporciju ienesīgiem ieguldījumiem struktūrfondos 2002. gadā, un 2003. gadā tā ieteica dalībvalstīm ievērot kopīgus principus attiecībā uz diskonta likmēm un citiem parametriem finanšu analīzēs (skatīt 28. punktu).

| 34. | Attiecībā uz valsts un privātās partnerības projektiem darba dokumentā Nr. 4 norādīts, ka augstākas diskonta likmes piemērošana varētu būt lietderīga, lai privātam investoram parādītu augstāku kapitāla ienesīgumu. Attiecībā uz apsvērumiem par nosacītu labklājību darba dokuments iesaka, ka projekta ieņēmumu noteikšanā, kas tiek iekļauti trūkstošā finansējuma formulā, ir noteikti jāņem vērā tarifu pieņemamība. |
| --- | --- |

34.

Attiecībā uz valsts un privātās partnerības projektiem darba dokumentā Nr. 4 norādīts, ka augstākas diskonta likmes piemērošana varētu būt lietderīga, lai privātam investoram parādītu augstāku kapitāla ienesīgumu. Attiecībā uz apsvērumiem par nosacītu labklājību darba dokuments iesaka, ka projekta ieņēmumu noteikšanā, kas tiek iekļauti trūkstošā finansējuma formulā, ir noteikti jāņem vērā tarifu pieņemamība.

VAI LIELO PROJEKTU EX POST NOVĒRTĒŠANA DOD REZULTĀTUS, KAS NODER TURPMĀKU LĒMUMU PIEŅEMŠANĀ?

| 36. | ERAF ex post novērtējums 1994.–1999. gada posmam tika veikts par visu “mērķi”, un tādējādi tas ietvēra intervences dažādos līmeņos, lai gan galvenokārt kopējo programmu līmenī. Attiecībā uz 2000.–2006. gada ex post novērtējumiem skatīt atbildi uz 55. punktu. |
| --- | --- |

36.

ERAF ex post novērtējums 1994.–1999. gada posmam tika veikts par visu “mērķi”, un tādējādi tas ietvēra intervences dažādos līmeņos, lai gan galvenokārt kopējo programmu līmenī. Attiecībā uz 2000.–2006. gada ex post novērtējumiem skatīt atbildi uz 55. punktu.

| 38. | Informācija no uzraudzības sistēmas nav vienīgais pamats ex post novērtējumam. Šādi dati ir jāpapildina, piemēram, ar tīkla efekta analīzi, pieprasījumu ilgākā laika posmā, kā arī arī ietekmi pēc ieguldījumu posmiem utt. |
| --- | --- |

38.

Informācija no uzraudzības sistēmas nav vienīgais pamats ex post novērtējumam. Šādi dati ir jāpapildina, piemēram, ar tīkla efekta analīzi, pieprasījumu ilgākā laika posmā, kā arī arī ietekmi pēc ieguldījumu posmiem utt.

| 39. | Komisija piekrīt Tiesas viedoklim, ka novērtējums ir būtisks kā ieguldījums lēmumos, kas būs jāpieņem nākotnē par finansēšanu un ieviešanu, un ka ir vajadzīgi instrumenti vērtējumu veikšanai vajadzīgo datu noteikšanai un vākšanai. Tā ir veltījusi vērā ņemamus pūliņus, lai uzlabotu mehānismu novērtējuma veikšanai, kā arī novērtējuma “kultūras” veidošanai par strukturālo darbību izdevumiem atbildīgo personu starpā. |
| --- | --- |

39.

Komisija piekrīt Tiesas viedoklim, ka novērtējums ir būtisks kā ieguldījums lēmumos, kas būs jāpieņem nākotnē par finansēšanu un ieviešanu, un ka ir vajadzīgi instrumenti vērtējumu veikšanai vajadzīgo datu noteikšanai un vākšanai. Tā ir veltījusi vērā ņemamus pūliņus, lai uzlabotu mehānismu novērtējuma veikšanai, kā arī novērtējuma “kultūras” veidošanai par strukturālo darbību izdevumiem atbildīgo personu starpā.

| 40. | Pārējie izņēmumi ir bijuši IIA ex post novērtējums vides projektiem Īrijā 2002./2003. gadā un nesen publicētais ex post novērtējums par 1993.–1999. gada un 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projektiem Portugālē. 1994.–1999. gada posmam regulas skaidri nenoteica atbildību par ex post novērtējumu (kā tas ir attiecībā uz 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada posmu). Galarezultātā tieši Komisija (bet ne dalībvalstis) uzņēmās atbildību par ex post novērtējumu. Nebija regulās noteiktas prasības veikt ex post novērtējumus projekta līmenī, lai gan tas tiek atbalstīts.
  Par lielo infrastruktūras projektu izpildes norisi parasti ziņo tālākas attīstības nolūkiem, kā tas bija Atēnu metro projekta gadījumā ar “metro attīstības pētījumu” un 20 gadiem paredzēto biznesa plānu. Šajos pētījumos ir daudz informācijas par iepriekšējiem projekta posmiem, līdzīgi kā tas ir ex post novērtējumā. |
| --- | --- |

40.

Pārējie izņēmumi ir bijuši IIA ex post novērtējums vides projektiem Īrijā 2002./2003. gadā un nesen publicētais ex post novērtējums par 1993.–1999. gada un 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projektiem Portugālē. 1994.–1999. gada posmam regulas skaidri nenoteica atbildību par ex post novērtējumu (kā tas ir attiecībā uz 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada posmu). Galarezultātā tieši Komisija (bet ne dalībvalstis) uzņēmās atbildību par ex post novērtējumu. Nebija regulās noteiktas prasības veikt ex post novērtējumus projekta līmenī, lai gan tas tiek atbalstīts.

Par lielo infrastruktūras projektu izpildes norisi parasti ziņo tālākas attīstības nolūkiem, kā tas bija Atēnu metro projekta gadījumā ar “metro attīstības pētījumu” un 20 gadiem paredzēto biznesa plānu. Šajos pētījumos ir daudz informācijas par iepriekšējiem projekta posmiem, līdzīgi kā tas ir ex post novērtējumā.

| 41. | Novērtējums, uz kuru Tiesa atsaucas 41. punkta d) apakšpunktā, sniedza noderīgu informāciju turpmāku lēmumu pieņemšanai, bet rezultātu apspriešana ļāva uzlabot jaunos reglamentējošos noteikumus 2007.–2013. gada programmu posmam. |
| --- | --- |

41.

Novērtējums, uz kuru Tiesa atsaucas 41. punkta d) apakšpunktā, sniedza noderīgu informāciju turpmāku lēmumu pieņemšanai, bet rezultātu apspriešana ļāva uzlabot jaunos reglamentējošos noteikumus 2007.–2013. gada programmu posmam.

| 42. | Komisija ir pilnībā atzinusi nepilnības, ko radīja datu trūkums 1994.–1999. gada posmam, un ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu datu vākšanu 2000.–2006. gada posmam un vēl jo vairāk 2007.–2013. gada posmam. |
| --- | --- |

42.

Komisija ir pilnībā atzinusi nepilnības, ko radīja datu trūkums 1994.–1999. gada posmam, un ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu datu vākšanu 2000.–2006. gada posmam un vēl jo vairāk 2007.–2013. gada posmam.

| 43. | Ar jauno instrumentu elektroniskai informācijas apmaiņai “SFC2007” vairs nebūs iespējams iesniegt lielā projekta pieteikumu, kamēr visi strukturētie dati (Regulas (EK) Nr. 1828/2006 XX pielikums) nav ievadīti sistēmā. |
| --- | --- |

43.

Ar jauno instrumentu elektroniskai informācijas apmaiņai “SFC2007” vairs nebūs iespējams iesniegt lielā projekta pieteikumu, kamēr visi strukturētie dati (Regulas (EK) Nr. 1828/2006 XX pielikums) nav ievadīti sistēmā.

| 44. | Komisija ir turpinājusi darbu pie novērtējuma, uz kuru atsaucas Tiesa, rezultātiem, kā tas ir aprakstīts atbildē uz 41. punktu. Skatīt arī dažādos pasākumus, kas veikti, lai uzlabotu novērtējumam pieejamos datus, kas minēti atbildēs uz 24., 42. un 43. punktu.






  c) | Komisija nesen ir izstrādājusi darba dokumentu par metodēm nodarbinātības rezultātu novērtēšanai. Tā mudina dalībvalstis izmantot šo metodoloģiju, lai uzlabotu informāciju par darba vietu radīšanu. |
| --- | --- | --- |

44.

Komisija ir turpinājusi darbu pie novērtējuma, uz kuru atsaucas Tiesa, rezultātiem, kā tas ir aprakstīts atbildē uz 41. punktu. Skatīt arī dažādos pasākumus, kas veikti, lai uzlabotu novērtējumam pieejamos datus, kas minēti atbildēs uz 24., 42. un 43. punktu.

c)

Komisija nesen ir izstrādājusi darba dokumentu par metodēm nodarbinātības rezultātu novērtēšanai. Tā mudina dalībvalstis izmantot šo metodoloģiju, lai uzlabotu informāciju par darba vietu radīšanu.

| 45. | b) | Tā ir taisnība, ka daudzos finansējuma pieteikumos par sākuma stāvokli nav sniegts skaidrs vai visaptverošs apraksts. Tomēr, tā kā IIA tiek veikta uz pievienotās vērtības pamata, t. i., pamatojoties uz starpību starp scenāriju ar projektu un scenāriju bez projekta, pēdējais, protams, tiek modelēts, pamatojoties uz esošo situāciju. Jaunās pieteikumu veidlapas šajā jautājumā ir konkrētākas. Tajās tiek prasīts norādīt arī attiecīgos rādītājus par rezultātu un par ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Tā ir taisnība, ka daudzos finansējuma pieteikumos par sākuma stāvokli nav sniegts skaidrs vai visaptverošs apraksts. Tomēr, tā kā IIA tiek veikta uz pievienotās vērtības pamata, t. i., pamatojoties uz starpību starp scenāriju ar projektu un scenāriju bez projekta, pēdējais, protams, tiek modelēts, pamatojoties uz esošo situāciju. Jaunās pieteikumu veidlapas šajā jautājumā ir konkrētākas. Tajās tiek prasīts norādīt arī attiecīgos rādītājus par rezultātu un par ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā.

| 46. | Skatīt atbildi uz 42. punktu. |
| --- | --- |

46.

Skatīt atbildi uz 42. punktu.

| 48. | b) | Komisija iecerējusi izpētīt vienības izmaksu jautājumu dziļāk, sākot ar ERAF 2000.–2006. gada ex post novērtējumu. Viens no vērtējumiem pievērsīsies ERAF finansēto lielo projektu efektivitātei. Tas arī izstrādās un pārbaudīs metodoloģiju vienības izmaksu izpētei, kas nākotnē tiks pielietota novērtējumos, piemēram, Kohēzijas fonda un ISPA projektu plānotajos ex post novērtējumos. Galīgais mērķis ir radīt vienības izmaksu datu bāzi, kas ietver gan operācijas, kas finansētas saskaņā ar kohēzijas politiku, gan arī pieejamos starptautiskos kritērijus. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Komisija iecerējusi izpētīt vienības izmaksu jautājumu dziļāk, sākot ar ERAF 2000.–2006. gada ex post novērtējumu. Viens no vērtējumiem pievērsīsies ERAF finansēto lielo projektu efektivitātei. Tas arī izstrādās un pārbaudīs metodoloģiju vienības izmaksu izpētei, kas nākotnē tiks pielietota novērtējumos, piemēram, Kohēzijas fonda un ISPA projektu plānotajos ex post novērtējumos. Galīgais mērķis ir radīt vienības izmaksu datu bāzi, kas ietver gan operācijas, kas finansētas saskaņā ar kohēzijas politiku, gan arī pieejamos starptautiskos kritērijus.

| d) | Projektu peļņas normas ekonomiskā koeficienta ex post pārrēķina laikā faktiskie skaitļi bija pieejami tikai par ieguldījumu posmiem (t. i., ieguldījumu izmaksu apjomi un grafiks) un tikai daļēji par operatīvajiem posmiem. Tādēļ vairākos gadījumos ex post pārrēķinam bija vajadzīgs izmantot ex ante skaitļus projekta tīro ieguvumu mērīšanai, kas rodas operatīvajā posmā. |
| --- | --- |

d)

Projektu peļņas normas ekonomiskā koeficienta ex post pārrēķina laikā faktiskie skaitļi bija pieejami tikai par ieguldījumu posmiem (t. i., ieguldījumu izmaksu apjomi un grafiks) un tikai daļēji par operatīvajiem posmiem. Tādēļ vairākos gadījumos ex post pārrēķinam bija vajadzīgs izmantot ex ante skaitļus projekta tīro ieguvumu mērīšanai, kas rodas operatīvajā posmā.

| e) | Jāatzīmē grūtības infrastruktūras projektos radīto netiešo darba vietu novērtēšanā. Šī iemesla dēļ Komisija ir nolēmusi infrastruktūras lielo projektu pieteikumā 2007.–2013. gada posmam šo informāciju nepieprasīt. |
| --- | --- |

e)

Jāatzīmē grūtības infrastruktūras projektos radīto netiešo darba vietu novērtēšanā. Šī iemesla dēļ Komisija ir nolēmusi infrastruktūras lielo projektu pieteikumā 2007.–2013. gada posmam šo informāciju nepieprasīt.

| 49. | a) | Netiešu ietekmi, kuru infrastruktūras projektu IIA prognozē, piemēram, netiešo nodarbinātību vai ceļu satiksmes sastrēgumu samazināšanu pēc dzelzceļa posma pagarināšanas, nevar novērtēt ar uzraudzību. Finanšu un praktiskos rezultātus var uzraudzīt ieguldījumu posma laikā, taču to nevar attiecināt uz ekonomisko ietekmi, kas rodas operatīvajā posmā un parasti ilgākā laika posmā. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Netiešu ietekmi, kuru infrastruktūras projektu IIA prognozē, piemēram, netiešo nodarbinātību vai ceļu satiksmes sastrēgumu samazināšanu pēc dzelzceļa posma pagarināšanas, nevar novērtēt ar uzraudzību. Finanšu un praktiskos rezultātus var uzraudzīt ieguldījumu posma laikā, taču to nevar attiecināt uz ekonomisko ietekmi, kas rodas operatīvajā posmā un parasti ilgākā laika posmā.

| b) | Komisija uzskata, ka plašākas ekonomiskās ietekmes novērtēšanu reģionālajā līmenī (uzņēmumu veidošana, ar to saistītā darba vietu radīšana, ražīgums un vide) var labāk veikt programmu, nevis projektu līmenī. |
| --- | --- |

b)

Komisija uzskata, ka plašākas ekonomiskās ietekmes novērtēšanu reģionālajā līmenī (uzņēmumu veidošana, ar to saistītā darba vietu radīšana, ražīgums un vide) var labāk veikt programmu, nevis projektu līmenī.

| 51. | Jaunā posmā ir iecerēts šai prasībai pievērst lielāku uzmanību. Jebkurā gadījumā šādi dati parasti ir atrodami nobeiguma ziņojumos pēc projektu pabeigšanas. |
| --- | --- |

51.

Jaunā posmā ir iecerēts šai prasībai pievērst lielāku uzmanību. Jebkurā gadījumā šādi dati parasti ir atrodami nobeiguma ziņojumos pēc projektu pabeigšanas.

| 52.–53. | Lai arī jāievēro konsekvence, rādītājiem, kas izvēlēti lielo projektu uzraudzībai, nebūt nav jābūt tādiem pašiem kā prioritāšu līmenī noteiktajiem rādītājiem. Tas jo īpaši attiecināms uz rezultātiem vai ietekmi, ko apzināti var vērtēt no prioritāšu viedokļa, nevis projekta līmenī. Piemēram, būtu grūti novērtēt viena projekta rezultātā panāktu uzlabotu pieejamību, un pieejamības uzlabojums, kas vērtēts no prioritāšu viedokļa, būtu redzams tikai no atsevišķo projektu ietekmes summas, jo, iespējams, tīkla efektam būtu ievērojama nozīme. |
| --- | --- |

52.–53.

Lai arī jāievēro konsekvence, rādītājiem, kas izvēlēti lielo projektu uzraudzībai, nebūt nav jābūt tādiem pašiem kā prioritāšu līmenī noteiktajiem rādītājiem. Tas jo īpaši attiecināms uz rezultātiem vai ietekmi, ko apzināti var vērtēt no prioritāšu viedokļa, nevis projekta līmenī. Piemēram, būtu grūti novērtēt viena projekta rezultātā panāktu uzlabotu pieejamību, un pieejamības uzlabojums, kas vērtēts no prioritāšu viedokļa, būtu redzams tikai no atsevišķo projektu ietekmes summas, jo, iespējams, tīkla efektam būtu ievērojama nozīme.

| 54. | Lai gan datos, kas tiek vākti 2000.–2006. gada posmam, noteikti ir trūkumi un neatbilstības, Komisija uzskata, ka salīdzinājumā ar agrāko laika posmu situācija ir uzlabojusies un ka ir savākts apjomīgs daudzums būtiska materiāla, ko varētu izmantot novērtējuma nolūkiem (skatīt atbildi uz 55. punktu). 2007.–2013. gada posmam, lai palielinātu informācijas standartizāciju un salīdzināmību, Komisija ir noteikusi “pamatrādītāju” kopumu (I pielikums darba dokumentam Nr. 2 par uzraudzības un novērtējuma rādītājiem). Komisija mudina dalībvalstis izmantot šos galvenos īstenošanas un rezultātu rādītājus programmu un nevis projektu līmenī. |
| --- | --- |

54.

Lai gan datos, kas tiek vākti 2000.–2006. gada posmam, noteikti ir trūkumi un neatbilstības, Komisija uzskata, ka salīdzinājumā ar agrāko laika posmu situācija ir uzlabojusies un ka ir savākts apjomīgs daudzums būtiska materiāla, ko varētu izmantot novērtējuma nolūkiem (skatīt atbildi uz 55. punktu). 2007.–2013. gada posmam, lai palielinātu informācijas standartizāciju un salīdzināmību, Komisija ir noteikusi “pamatrādītāju” kopumu (I pielikums darba dokumentam Nr. 2 par uzraudzības un novērtējuma rādītājiem). Komisija mudina dalībvalstis izmantot šos galvenos īstenošanas un rezultātu rādītājus programmu un nevis projektu līmenī.

| 55. | ERAF 2000.–2006. gada ex post novērtējums tiek kārtots 11 darbu paketēs, kas izvērtē kopējo politikas ietekmi, tostarp atsevišķos tematiskos aspektos. Viena no tiem ir izveidota, lai jo īpaši savāktu pieejamo informāciju par rādītājiem visos programmu dokumentos. Datu vākšanas darbu pakete atvieglos darbu konsultantiem, kuri strādā pie citām darbu paketēm, kas pievērsīs uzmanību iztrūkstošo datu sagatavošanai un veiks faktiskos novērtējumus. Lai gan ex post novērtējumā Komisija galvenokārt vērtēs ieguldījumus, ko līdzfinansē ERAF kopējās politikas līmenī, nevis atsevišķa projekta līmenī, viena no darbu paketēm pievērsīs uzmanību lielo transporta projektu ietekmei, kas tiks analizēti atsevišķi. Vēl cita darbu pakete apkopos informāciju par lielo projektu ietekmi uz nodarbinātību. Darbs ir jāveic arī attiecībā uz vienības izmaksām lielajos infrastruktūras projektos (skatīt atbildi uz 48. punkta b) apakšpunktu).
  Komisija veiks ex post novērtējumu par 2000.–2006. gada posma Kohēzijas fonda projektiem 2009. gadā. |
| --- | --- |

55.

ERAF 2000.–2006. gada ex post novērtējums tiek kārtots 11 darbu paketēs, kas izvērtē kopējo politikas ietekmi, tostarp atsevišķos tematiskos aspektos. Viena no tiem ir izveidota, lai jo īpaši savāktu pieejamo informāciju par rādītājiem visos programmu dokumentos. Datu vākšanas darbu pakete atvieglos darbu konsultantiem, kuri strādā pie citām darbu paketēm, kas pievērsīs uzmanību iztrūkstošo datu sagatavošanai un veiks faktiskos novērtējumus. Lai gan ex post novērtējumā Komisija galvenokārt vērtēs ieguldījumus, ko līdzfinansē ERAF kopējās politikas līmenī, nevis atsevišķa projekta līmenī, viena no darbu paketēm pievērsīs uzmanību lielo transporta projektu ietekmei, kas tiks analizēti atsevišķi. Vēl cita darbu pakete apkopos informāciju par lielo projektu ietekmi uz nodarbinātību. Darbs ir jāveic arī attiecībā uz vienības izmaksām lielajos infrastruktūras projektos (skatīt atbildi uz 48. punkta b) apakšpunktu).

Komisija veiks ex post novērtējumu par 2000.–2006. gada posma Kohēzijas fonda projektiem 2009. gadā.

JAUNIE NOTEIKUMI 2007.–2013. GADA POSMAM

| 57. | Komisija piemin arī uzlabotās pieteikumu veidlapas, kuru dati tiks reģistrēti centrālajā datubāzē “SFC2007”, iekšējo informāciju atjaunināšanu (izmantojot īpašu sadaļu “aide-mémoire” referentiem), programmatūras izmantošanu IIA parametru un rezultātu saskaņotības un atbilstības pārbaudei, kā arī struktūrvienības izveidi tehniskajam atbalstam dalībvalstīm projektu sagatavošanā ar nosaukumu JASPERS iniciatīva jeb Vienotā palīdzība projektiem Eiropas reģionos (Joint Assistance for Projects in European Regions). Skatīt arī atbildes uz 22., 24., 29., 43. un 44. punktu. |
| --- | --- |

57.

Komisija piemin arī uzlabotās pieteikumu veidlapas, kuru dati tiks reģistrēti centrālajā datubāzē “SFC2007”, iekšējo informāciju atjaunināšanu (izmantojot īpašu sadaļu “aide-mémoire” referentiem), programmatūras izmantošanu IIA parametru un rezultātu saskaņotības un atbilstības pārbaudei, kā arī struktūrvienības izveidi tehniskajam atbalstam dalībvalstīm projektu sagatavošanā ar nosaukumu JASPERS iniciatīva jeb Vienotā palīdzība projektiem Eiropas reģionos (Joint Assistance for Projects in European Regions). Skatīt arī atbildes uz 22., 24., 29., 43. un 44. punktu.

| 58. | Lai gan uzmanība galvenokārt tiks pievērsta ex post novērtējumam programmu līmenī, Komisija pamatosies uz datiem no lielajiem projektiem, kā tas tiek darīts ex post novērtējumā 2000.–2006. gada posmam (skatīt atbildi uz 55. punktu). Tā arī turpinās mudināt dalībvalstis brīvprātīgi veikt novērtējumus, cita starpā, projektu un nozaru līmenī. |
| --- | --- |

58.

Lai gan uzmanība galvenokārt tiks pievērsta ex post novērtējumam programmu līmenī, Komisija pamatosies uz datiem no lielajiem projektiem, kā tas tiek darīts ex post novērtējumā 2000.–2006. gada posmam (skatīt atbildi uz 55. punktu). Tā arī turpinās mudināt dalībvalstis brīvprātīgi veikt novērtējumus, cita starpā, projektu un nozaru līmenī.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 59. | Ir jāņem vērā normatīvās vides ierobežojumi 2000.–2006. gadam.






  a) | Komisija kopumā ir veikusi rūpīgu novērtēšanu. Vairums 2000.–2006. gada projektu tika iesniegti pēc 2003. gada. |
| --- | --- | --- |

59.

Ir jāņem vērā normatīvās vides ierobežojumi 2000.–2006. gadam.

a)

Komisija kopumā ir veikusi rūpīgu novērtēšanu. Vairums 2000.–2006. gada projektu tika iesniegti pēc 2003. gada.

| b) | Komisija atzīst, ka finansēšanas pieteikumiem bija dažāda kvalitāte un ka tie bija nosacīti vāji produktīvo ieguldījumu projektiem. Parasti tā centās uzlabot dokumentu kvalitāti, pieprasot skaidrojumus. 2007.–2013. gada posmam tika uzlabots juridiskais pamats un instrumenti Komisijas veiktajai lielo projektu pieteikumu pārbaudei. |
| --- | --- |

b)

Komisija atzīst, ka finansēšanas pieteikumiem bija dažāda kvalitāte un ka tie bija nosacīti vāji produktīvo ieguldījumu projektiem. Parasti tā centās uzlabot dokumentu kvalitāti, pieprasot skaidrojumus. 2007.–2013. gada posmam tika uzlabots juridiskais pamats un instrumenti Komisijas veiktajai lielo projektu pieteikumu pārbaudei.

| c) | Regulas 2000.–2006. gada posmam nodrošināja ievērojamu elastīgumu līdzfinansēšanas proporciju noteikšanā. |
| --- | --- |

c)

Regulas 2000.–2006. gada posmam nodrošināja ievērojamu elastīgumu līdzfinansēšanas proporciju noteikšanā.

| 60. | Ievērojot ļoti vērienīgos līdzekļu apjomus, kas iesaistīti lielajos projektos, Komisija uzskata, ka ir svarīgi tiem piemērot stingrāku pieteikumu iesniegšanas procesu un padziļinātu pārbaudi. Tas palīdz panākt maksimālu ietekmi uz reģionālo attīstību un Kopienas resursu efektīvu izmantošanu.
  Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu gan dalībvalstu veikto projektu pieteikumu sagatavošanu, gan arī pašas veikto novērtējumu. Pasākumu ietekme pilnībā būs jūtama 2007.–2013. gada programmu posmā. |
| --- | --- |

60.

Ievērojot ļoti vērienīgos līdzekļu apjomus, kas iesaistīti lielajos projektos, Komisija uzskata, ka ir svarīgi tiem piemērot stingrāku pieteikumu iesniegšanas procesu un padziļinātu pārbaudi. Tas palīdz panākt maksimālu ietekmi uz reģionālo attīstību un Kopienas resursu efektīvu izmantošanu.

Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu gan dalībvalstu veikto projektu pieteikumu sagatavošanu, gan arī pašas veikto novērtējumu. Pasākumu ietekme pilnībā būs jūtama 2007.–2013. gada programmu posmā.

| 61. | a) | Kopš 2000. gada nav reglamentējoša pamata, lai pieprasītu dalībvalstīm veikt ex post novērtējumus projektu līmenī, lai gan tās tiek mudinātas to darīt. Ex post novērtējums projektiem tika pieprasīts vienīgi attiecībā uz Kohēzijas fondu, un to veica Komisija. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Kopš 2000. gada nav reglamentējoša pamata, lai pieprasītu dalībvalstīm veikt ex post novērtējumus projektu līmenī, lai gan tās tiek mudinātas to darīt. Ex post novērtējums projektiem tika pieprasīts vienīgi attiecībā uz Kohēzijas fondu, un to veica Komisija.

| b) | Komisija atzina trūkumus datos, kas tika sniegti ar pieteikumiem 1994.–1999. gada posmā, un ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu datu vākšanu 2000.–2006. gada posmam un vēl jo vairāk 2007.–2013. gada posmam. |
| --- | --- |

b)

Komisija atzina trūkumus datos, kas tika sniegti ar pieteikumiem 1994.–1999. gada posmā, un ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu datu vākšanu 2000.–2006. gada posmam un vēl jo vairāk 2007.–2013. gada posmam.

| c) | Bija trūkumi datu uzraudzībā, kas apgrūtināja novērtējumu. Pasākumi ir veikti šo trūkumu novēršanai, jo īpaši 2007.–2013. gada posmam. Taču Komisija neuzskata, ka projekta līmenī var uzraudzīt netiešo ietekmi (skatīt atbildi uz 49. punktu). |
| --- | --- |

c)

Bija trūkumi datu uzraudzībā, kas apgrūtināja novērtējumu. Pasākumi ir veikti šo trūkumu novēršanai, jo īpaši 2007.–2013. gada posmam. Taču Komisija neuzskata, ka projekta līmenī var uzraudzīt netiešo ietekmi (skatīt atbildi uz 49. punktu).

| 62. | Lai gan noteikti ir trūkumi un neatbilstība datos, kas tika vākti 2000.–2006. gada posmam, situācija ir uzlabojusies, un iepriekšējo novērtējumu nepilnības ir ņemtas vērā novērtējumu plānošanā 2000.–2006. gada posmam. |
| --- | --- |

62.

Lai gan noteikti ir trūkumi un neatbilstība datos, kas tika vākti 2000.–2006. gada posmam, situācija ir uzlabojusies, un iepriekšējo novērtējumu nepilnības ir ņemtas vērā novērtējumu plānošanā 2000.–2006. gada posmam.

| 63. | Komisija piekrīt Tiesas ieteikumiem un ir iecerējusi nodrošināt uzlaboto regulējošo normu pienācīgu īstenošanu.






  a) | Ir izvirzīti stingrāki noteikumi regulās par informāciju, kas tiek pieprasīta ar pieteikumiem, un skaidroti noteikumi attiecībā uz ES dotācijas noteikšanu, ir arī pārskatīti iekšējie norādījumi, un tiek datorizētas procedūras. |
| --- | --- | --- |

63.

Komisija piekrīt Tiesas ieteikumiem un ir iecerējusi nodrošināt uzlaboto regulējošo normu pienācīgu īstenošanu.

a)

Ir izvirzīti stingrāki noteikumi regulās par informāciju, kas tiek pieprasīta ar pieteikumiem, un skaidroti noteikumi attiecībā uz ES dotācijas noteikšanu, ir arī pārskatīti iekšējie norādījumi, un tiek datorizētas procedūras.

| b) | Papildu stingrākām prasībām attiecībā uz pieteikumiem un apstrādes datorizāciju, darba dokumentam par izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī atjauninātai IIA rokasgrāmatai ir jāuzlabo IIA kvalitāte un jānodrošina kopēja sistēma projektu novērtējumam. |
| --- | --- |

b)

Papildu stingrākām prasībām attiecībā uz pieteikumiem un apstrādes datorizāciju, darba dokumentam par izmaksu un ieguvumu analīzi, kā arī atjauninātai IIA rokasgrāmatai ir jāuzlabo IIA kvalitāte un jānodrošina kopēja sistēma projektu novērtējumam.

| c) | Regulas 2007.–2013. gada posmam izvirzīja skaidrākus noteikumus ES ieguldījuma noteikšanai ienesīgiem projektiem. Darba dokumentā ir doti norādījumi jauno noteikumu piemērošanai. Komisija uzskata, ka dotācijas modulācija ir jābalsta uz finanšu analīzi, kas netieši jau ņem vērā dažus sociālekonomiskos aspektus. |
| --- | --- |

c)

Regulas 2007.–2013. gada posmam izvirzīja skaidrākus noteikumus ES ieguldījuma noteikšanai ienesīgiem projektiem. Darba dokumentā ir doti norādījumi jauno noteikumu piemērošanai. Komisija uzskata, ka dotācijas modulācija ir jābalsta uz finanšu analīzi, kas netieši jau ņem vērā dažus sociālekonomiskos aspektus.

| 64. | a) | Komisija atzīst, ka dalībvalstīm vajadzētu gūt labumu no lielo projektu ex post novērtējumiem, un tādēļ ir vienmēr atbalstījusi šo praksi. Tā turpinās to darīt, taču uzskata, ka plašāku ekonomisko ietekmi, kas panākta reģiona līmenī, daudzos gadījumos labāk var izvērtēt programmu līmenī. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Komisija atzīst, ka dalībvalstīm vajadzētu gūt labumu no lielo projektu ex post novērtējumiem, un tādēļ ir vienmēr atbalstījusi šo praksi. Tā turpinās to darīt, taču uzskata, ka plašāku ekonomisko ietekmi, kas panākta reģiona līmenī, daudzos gadījumos labāk var izvērtēt programmu līmenī.

| b) | Komisijas ieteikumos dalībvalstīm par uzraudzību ir ņemtas vērā turpmāko novērtējumu vajadzības, kuros projekta datiem joprojām būs ievērojama nozīme. Jaunais līdzeklis elektroniskai informācijas apmaiņai atvieglos strukturēto projekta datu vākšanu, kuru paredz Komisijas īstenošanas regula.
  Ikgadējos izpildes ziņojumos būs jāietver informācija par lielo projektu norisi un finansēšanu. |
| --- | --- |

b)

Komisijas ieteikumos dalībvalstīm par uzraudzību ir ņemtas vērā turpmāko novērtējumu vajadzības, kuros projekta datiem joprojām būs ievērojama nozīme. Jaunais līdzeklis elektroniskai informācijas apmaiņai atvieglos strukturēto projekta datu vākšanu, kuru paredz Komisijas īstenošanas regula.

Ikgadējos izpildes ziņojumos būs jāietver informācija par lielo projektu norisi un finansēšanu.

| c) | Jaunās pieteikuma veidlapas īpaši pieprasa sākuma stāvokļa aprakstu, kā arī attiecīgos īstenošanas un rezultātu rādītājus un aprakstu par ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

c)

Jaunās pieteikuma veidlapas īpaši pieprasa sākuma stāvokļa aprakstu, kā arī attiecīgos īstenošanas un rezultātu rādītājus un aprakstu par ieguldījumu programmas mērķu sasniegšanā.

| 65. | Komisija uzskata, ka ir būtiski noteikt lielajiem projektiem papildu prasības un pārbaudes, ņemot vērā lielos līdzekļu apjomus, kurus tie izmanto. Jebkurā šādā pārbaudē, kā to ierosina Tiesa, ir jāņem vērā ietekme, ko rada Komisijas ierosinātie uzlabojumi procedūrās 2007.–2013. gada posmam. |
| --- | --- |

65.

Komisija uzskata, ka ir būtiski noteikt lielajiem projektiem papildu prasības un pārbaudes, ņemot vērā lielos līdzekļu apjomus, kurus tie izmanto. Jebkurā šādā pārbaudē, kā to ierosina Tiesa, ir jāņem vērā ietekme, ko rada Komisijas ierosinātie uzlabojumi procedūrās 2007.–2013. gada posmam.

---