# Euroopan unionin C 101/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 101 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta23. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 101

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta23. huhtikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| 2008/C 101/01 | Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Radiotaajuustunnistus Euroopassa: Asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita (KOM(2007) 96) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2008/C 101/01

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Radiotaajuustunnistus Euroopassa: Asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita (KOM(2007) 96)

1

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 101/02 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 13 |
| 2008/C 101/03 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 17 |
| 2008/C 101/04 | Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 101/02

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

13

2008/C 101/03

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

17

2008/C 101/04

Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 101/06 | Euron kurssi | 22 |
| 2008/C 101/07 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 19. marraskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Esittelijä: Ranska | 23 |
| 2008/C 101/08 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 4 päivänä joulukuuta 2007, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2008/C 101/10 | Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta | 30 |
| 2008/C 101/11 | Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta | 32 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 101/06

Euron kurssi

22

2008/C 101/07

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 19. marraskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Esittelijä: Ranska

23

2008/C 101/08

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

24

2008/C 101/09

Tiivistelmä komission päätöksestä, tehty 4 päivänä joulukuuta 2007, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2008/C 101/10

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

30

2008/C 101/11

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/1

---

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Radiotaajuustunnistus Euroopassa: Asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita” (KOM(2007) 96)

(2008/C 101/01)

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY,

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja erityisesti sen 41 artiklan,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I   JOHDANTO

| 1. | Komissio antoi 15. maaliskuuta 2007 tiedonannon ”Radiotaajuustunnistus Euroopassa: asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita” (1) (jäljempänä ’tiedonanto’). Asetuksessa (EY) N:o 45/2001 olevan 41 artiklan mukaan Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävänä on antaa ohjeita yhteisöjen toimielimille ja elimille kaikista henkilötietojen käsittelyä koskevista seikoista. Euroopan tietosuojavaltuutettu esittää tämän lausunnon kyseisen artiklan nojalla. |
| --- | --- |

1.

Komissio antoi 15. maaliskuuta 2007 tiedonannon ”Radiotaajuustunnistus Euroopassa: asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita” (1) (jäljempänä ’tiedonanto’). Asetuksessa (EY) N:o 45/2001 olevan 41 artiklan mukaan Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävänä on antaa ohjeita yhteisöjen toimielimille ja elimille kaikista henkilötietojen käsittelyä koskevista seikoista. Euroopan tietosuojavaltuutettu esittää tämän lausunnon kyseisen artiklan nojalla.

| 2. | Tämä lausunto on Euroopan tietosuojavaltuutetun kanta tiedonantoon sekä muihin radiotaajuustunnistuksen (RFID) alalla tiedonannon antamisen jälkeen toteutettuihin toimiin. Näihin muihin asiaankuuluviin toimiin, jotka on otettu huomioon tässä lausunnossa, sisältyvät:






  — | Radiotaajuustunnistuksen (RFID) asiantuntijaryhmän perustamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 tehty komission päätös (2), joka on suora seuraus tiedonannosta. Tämä ryhmä tunnetaan myös nimellä RFID-työryhmä. Päätöksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan tietosuojavaltuutettu osallistuu ryhmän toimintaan tarkkailijana. |
| --- | --- | --- |

2.

Tämä lausunto on Euroopan tietosuojavaltuutetun kanta tiedonantoon sekä muihin radiotaajuustunnistuksen (RFID) alalla tiedonannon antamisen jälkeen toteutettuihin toimiin. Näihin muihin asiaankuuluviin toimiin, jotka on otettu huomioon tässä lausunnossa, sisältyvät:

—

Radiotaajuustunnistuksen (RFID) asiantuntijaryhmän perustamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 tehty komission päätös (2), joka on suora seuraus tiedonannosta. Tämä ryhmä tunnetaan myös nimellä RFID-työryhmä. Päätöksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan tietosuojavaltuutettu osallistuu ryhmän toimintaan tarkkailijana.

| — | Euroopan turvallisen tietoyhteiskunnan strategiasta 22 päivänä maaliskuuta 2007 annettu neuvoston päätöslauselma (3). |
| --- | --- |

—

Euroopan turvallisen tietoyhteiskunnan strategiasta 22 päivänä maaliskuuta 2007 annettu neuvoston päätöslauselma (3).

| — | Euroopan parlamentin käynnistämä hanke ”RFID and identity management” (4). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin käynnistämä hanke ”RFID and identity management” (4).

| — | Henkilötietojen käsitteestä kesäkuussa 2007 annettu 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto N:o 4/2007 (5). |
| --- | --- |

—

Henkilötietojen käsitteestä kesäkuussa 2007 annettu 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto N:o 4/2007 (5).

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietosuojadirektiivin tehokkaampaa täytäntöönpanoa koskevan työohjelman seurannasta (6) sekä Euroopan tietosuojavaltuutetun 25. heinäkuuta 2007 antama lausunto tästä tiedonannosta (7). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietosuojadirektiivin tehokkaampaa täytäntöönpanoa koskevan työohjelman seurannasta (6) sekä Euroopan tietosuojavaltuutetun 25. heinäkuuta 2007 antama lausunto tästä tiedonannosta (7).

| — | Komission antama ehdotus direktiiviksi (muun muassa) henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta (8). |
| --- | --- |

—

Komission antama ehdotus direktiiviksi (muun muassa) henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta (8).

| 3. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen RFID:tä koskevaan komission tiedonantoon, koska siinä käsitellään tärkeimpiä RFID-teknologian käyttämiseen liittyviä kysymyksiä unohtamatta yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevia ratkaisevia kysymyksiä. Tämä tiedonanto perustuu johdonmukaiseen ja perusteelliseen valmisteluun. Tiedonantoa ovat edeltäneet viisi aihekohtaista asiantuntijaseminaaria sekä komission järjestämä julkinen Internet-kuuleminen (9). |
| --- | --- |

3.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen RFID:tä koskevaan komission tiedonantoon, koska siinä käsitellään tärkeimpiä RFID-teknologian käyttämiseen liittyviä kysymyksiä unohtamatta yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevia ratkaisevia kysymyksiä. Tämä tiedonanto perustuu johdonmukaiseen ja perusteelliseen valmisteluun. Tiedonantoa ovat edeltäneet viisi aihekohtaista asiantuntijaseminaaria sekä komission järjestämä julkinen Internet-kuuleminen (9).

| 4. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on samaa mieltä näkemyksestä, että RFID-järjestelmillä voi olla keskeinen rooli tietoyhteiskunnan kehitysvaiheessa, jota tavallisesti kutsutaan ”tavaroiden internetiksi” ja hän on myös täysin samaa mieltä tiedonannon 3.2 -kohdassa mainituista huolista siitä, että RFID-järjestelmät voivat olla uhka yksilön yksityisyyden suojalle ja tietosuojaoikeuksille. Euroopan tietosuojavaltuutettu totesikin vuotta 2005 koskevassa kertomuksessaan, että RFID yhdessä biometriikan, toimintaympäristöön sulautetun tietotekniikan ja henkilöllisyyden tunnistamisjärjestelmien kanssa on teknologiaa, jolla odotetaan olevan merkittävä vaikutus tietosuojaan. |
| --- | --- |

4.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on samaa mieltä näkemyksestä, että RFID-järjestelmillä voi olla keskeinen rooli tietoyhteiskunnan kehitysvaiheessa, jota tavallisesti kutsutaan ”tavaroiden internetiksi” ja hän on myös täysin samaa mieltä tiedonannon 3.2 -kohdassa mainituista huolista siitä, että RFID-järjestelmät voivat olla uhka yksilön yksityisyyden suojalle ja tietosuojaoikeuksille. Euroopan tietosuojavaltuutettu totesikin vuotta 2005 koskevassa kertomuksessaan, että RFID yhdessä biometriikan, toimintaympäristöön sulautetun tietotekniikan ja henkilöllisyyden tunnistamisjärjestelmien kanssa on teknologiaa, jolla odotetaan olevan merkittävä vaikutus tietosuojaan.

| 5. | Euroopan tietosuojavaltuutetun mielestä RFID-tekniikoiden yleistyminen ja niiden laaja hyväksyminen saavutetaan niiden houkuttelevalla käytettävyydellä tai niiden tarjoamilla uusilla palveluilla, ja yleistymistä ja hyväksymistä helpottavat hyvin suunniteltujen ja yhdenmukaisten tietosuojatakeiden tarjoamat edut. |
| --- | --- |

5.

Euroopan tietosuojavaltuutetun mielestä RFID-tekniikoiden yleistyminen ja niiden laaja hyväksyminen saavutetaan niiden houkuttelevalla käytettävyydellä tai niiden tarjoamilla uusilla palveluilla, ja yleistymistä ja hyväksymistä helpottavat hyvin suunniteltujen ja yhdenmukaisten tietosuojatakeiden tarjoamat edut.

| 6. | Lyhyesti voidaan todeta, että Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää RFID:tä perustavasti uutena teknisenä kehityksenä, joka perustellusti mainitaan komission tiedonannossa tienä tietoyhteiskunnan uuteen kehitysvaiheeseen. |
| --- | --- |

6.

Lyhyesti voidaan todeta, että Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää RFID:tä perustavasti uutena teknisenä kehityksenä, joka perustellusti mainitaan komission tiedonannossa tienä tietoyhteiskunnan uuteen kehitysvaiheeseen.

| 7. | Tämä kehitys herättää tärkeitä kysymyksiä eri aloilla, kuten tietosuojan ja yksityisyyden suojan alalla. Tässä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnossa rajoitutaan käsittelemään tätä alaa. |
| --- | --- |

7.

Tämä kehitys herättää tärkeitä kysymyksiä eri aloilla, kuten tietosuojan ja yksityisyyden suojan alalla. Tässä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnossa rajoitutaan käsittelemään tätä alaa.

II   LAUSUNNON AIHEPIIRI

| 8. | Tässä lausunnossa keskitytään erityisesti niihin mahdollisiin vaikutuksiin, joita tällä kehityksellä on tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan. Näistä vaikutuksista ei ole tällä hetkellä varmuutta, mikä johtuu myös siitä, että RFID-järjestelmien kehitys ja niiden yleistyminen etenevät nopeasti ja ei ole lainkaan selvää, mihin tämä kehitys johtaa. |
| --- | --- |

8.

Tässä lausunnossa keskitytään erityisesti niihin mahdollisiin vaikutuksiin, joita tällä kehityksellä on tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan. Näistä vaikutuksista ei ole tällä hetkellä varmuutta, mikä johtuu myös siitä, että RFID-järjestelmien kehitys ja niiden yleistyminen etenevät nopeasti ja ei ole lainkaan selvää, mihin tämä kehitys johtaa.

| 9. | Näin ollen Euroopan tietosuojavaltuutettu on noudattanut seuraavaa lähestymistapaa:






  — | Ensinnäkin on tarpeen selvittää käytännön vaikutukset, joita RFID-järjestelmien käytöllä on tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan. |
| --- | --- | --- |

9.

Näin ollen Euroopan tietosuojavaltuutettu on noudattanut seuraavaa lähestymistapaa:

—

Ensinnäkin on tarpeen selvittää käytännön vaikutukset, joita RFID-järjestelmien käytöllä on tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan.

| — | Toiseksi on tarpeen määrittää nämä vaikutukset tarkemmin tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevassa nykyisessä lainsäädännössä. |
| --- | --- |

—

Toiseksi on tarpeen määrittää nämä vaikutukset tarkemmin tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevassa nykyisessä lainsäädännössä.

| — | Kolmanneksi Euroopan tietosuojavaltuutettu tarkastelee, edellyttävätkö nämä vaikutukset täsmällisempiä sääntöjä RFID-tekniikoiden käytön herättämien tietosuojakysymysten ratkaisemiseksi. Euroopan tietosuojavaltuutettu toi tämän asian esiin jo lausunnossaan tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta, ja sitä käsitellään tarkemmin tässä lausunnossa. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi Euroopan tietosuojavaltuutettu tarkastelee, edellyttävätkö nämä vaikutukset täsmällisempiä sääntöjä RFID-tekniikoiden käytön herättämien tietosuojakysymysten ratkaisemiseksi. Euroopan tietosuojavaltuutettu toi tämän asian esiin jo lausunnossaan tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta, ja sitä käsitellään tarkemmin tässä lausunnossa.

| 10. | Euroopan tietosuojavaltuutettu pyrkii tällä lähestymistavalla edistämään sitä, että RFID-järjestelmien kehityksessä ja niiden yleistymisessä otetaan huomioon perustellut tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan liittyvät huolenaiheet. |
| --- | --- |

10.

Euroopan tietosuojavaltuutettu pyrkii tällä lähestymistavalla edistämään sitä, että RFID-järjestelmien kehityksessä ja niiden yleistymisessä otetaan huomioon perustellut tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan liittyvät huolenaiheet.

III   VAIKUTUKSET

RFID-järjestelmät ja -tunnisteet

| 11. | Vaikka siis kehitys on vielä kesken ja tuloksista ei ole varmuutta, on aivan mahdollista kuvata tämän kehityksen tärkeimpiä piirteitä siltä osin, mitä vaikutuksia niillä on tietosuojaan. |
| --- | --- |

11.

Vaikka siis kehitys on vielä kesken ja tuloksista ei ole varmuutta, on aivan mahdollista kuvata tämän kehityksen tärkeimpiä piirteitä siltä osin, mitä vaikutuksia niillä on tietosuojaan.

| 12. | Arvioitaessa RFID-teknologian mahdollisia tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan liittyviä näkökohtia on erittäin tärkeää ottaa RFID-tunnisteiden lisäksi huomioon myös yleinen RFID-infrastruktuuri: tunniste, lukulaite, verkko, viitetietokanta sekä tietokanta, johon tunnisteen ja lukulaitteen yhteistoiminnan tuottamat tiedot tallennetaan. Kuten tiedonannon johdannossa lyhyesti korostetaan, radiotaajuustunnisteet eivät ole pelkästään ”elektronisia tunnuksia”, joten tietosuojakysymykset eivät rajoitu pelkästään tunnisteisiin, vaan liittyvät koko RFID-infrastruktuurin kaikkiin osiin. Kukin näistä tekijöistä on siis merkittävä edistettäessä sitä, että eurooppalainen tietosuojalainsäädäntö pannaan täytäntöön tarvittaessa. Niiden kehitystä vauhdittavat kehittyvän tietoyhteiskunnan tärkeimmät suuntaukset, kuten lähes rajaton kaistanleveys, kaikkialle ulottuvat verkkoyhteydet ja ääretön tallennuskapasiteetti. |
| --- | --- |

12.

Arvioitaessa RFID-teknologian mahdollisia tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan liittyviä näkökohtia on erittäin tärkeää ottaa RFID-tunnisteiden lisäksi huomioon myös yleinen RFID-infrastruktuuri: tunniste, lukulaite, verkko, viitetietokanta sekä tietokanta, johon tunnisteen ja lukulaitteen yhteistoiminnan tuottamat tiedot tallennetaan. Kuten tiedonannon johdannossa lyhyesti korostetaan, radiotaajuustunnisteet eivät ole pelkästään ”elektronisia tunnuksia”, joten tietosuojakysymykset eivät rajoitu pelkästään tunnisteisiin, vaan liittyvät koko RFID-infrastruktuurin kaikkiin osiin. Kukin näistä tekijöistä on siis merkittävä edistettäessä sitä, että eurooppalainen tietosuojalainsäädäntö pannaan täytäntöön tarvittaessa. Niiden kehitystä vauhdittavat kehittyvän tietoyhteiskunnan tärkeimmät suuntaukset, kuten lähes rajaton kaistanleveys, kaikkialle ulottuvat verkkoyhteydet ja ääretön tallennuskapasiteetti.

RFID-järjestelmien ja -tunnisteiden vaikutus

| 13. | Vaikka tarvitaan laajempaa lähestymistapaa kuten edellisessä kohdassa korostettiin, useista syistä on perusteltua keskittyä ensin RFID:n käyttöön kuluttajatuotteiden merkitsemisessä tunnistein esimerkiksi vähittäiskaupassa. Ilmeinen syy on sen ennustettu lisääntyvä käyttö, mikä näyttää olevan johtamassa sen laajaan soveltamiseen. Toisin kuin muilla RFID-sovelluksilla, joiden käyttö on kapea-alaista tai rajoitettua, tuotteiden merkitsemisestä tunnistein voi tulla massamarkkinasovellus. Jo nyt monet kuluttajatuotteet on varustettu RFID-tunnisteella. Tähän liittyy se, että tällaisella käytöllä on vaikutus valtavaan määrään henkilöitä, joiden henkilötiedot todennäköisesti käsitellään joka kerta heidän hankkiessaan tuotteen, johon on sisällytetty RFID-tunniste. |
| --- | --- |

13.

Vaikka tarvitaan laajempaa lähestymistapaa kuten edellisessä kohdassa korostettiin, useista syistä on perusteltua keskittyä ensin RFID:n käyttöön kuluttajatuotteiden merkitsemisessä tunnistein esimerkiksi vähittäiskaupassa. Ilmeinen syy on sen ennustettu lisääntyvä käyttö, mikä näyttää olevan johtamassa sen laajaan soveltamiseen. Toisin kuin muilla RFID-sovelluksilla, joiden käyttö on kapea-alaista tai rajoitettua, tuotteiden merkitsemisestä tunnistein voi tulla massamarkkinasovellus. Jo nyt monet kuluttajatuotteet on varustettu RFID-tunnisteella. Tähän liittyy se, että tällaisella käytöllä on vaikutus valtavaan määrään henkilöitä, joiden henkilötiedot todennäköisesti käsitellään joka kerta heidän hankkiessaan tuotteen, johon on sisällytetty RFID-tunniste.

| 14. | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niihin seurauksiin, joita RFID-merkinnöillä on tuotteiden omistajien kannalta. RFID-järjestelmät saattavat vääristää tuotteen ja sen omistajan välisen suhteen: omistaja voidaan skannata ja luokitella ”pienen budjetin” kuluttajaksi tai ”houkuttelevaksi kohteeksi” tulevaa kaupankäyntiä silmällä pitäen, ja liian pitkälle viety yksi yhteen -ajattelu (10) saattaa johtaa automaattiseen tietynlaisesta käyttäytymisestä ”rankaisemiseen” (kierrätysvelvollisuus, jätehuolto jne.). Kukaan ei saisi olla epäedullisten automaattisten päätösten kohteena. Tämä RFID:n ominaisuus lisää sen riskiä, että tietoyhteiskunnassa siirrytään tilanteeseen, jossa tehdään automaattisia päätöksiä ja teknologiaa käytetään väärin ihmisten käyttäytymisen säätelemiseksi. |
| --- | --- |

14.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niihin seurauksiin, joita RFID-merkinnöillä on tuotteiden omistajien kannalta. RFID-järjestelmät saattavat vääristää tuotteen ja sen omistajan välisen suhteen: omistaja voidaan skannata ja luokitella ”pienen budjetin” kuluttajaksi tai ”houkuttelevaksi kohteeksi” tulevaa kaupankäyntiä silmällä pitäen, ja liian pitkälle viety yksi yhteen -ajattelu (10) saattaa johtaa automaattiseen tietynlaisesta käyttäytymisestä ”rankaisemiseen” (kierrätysvelvollisuus, jätehuolto jne.). Kukaan ei saisi olla epäedullisten automaattisten päätösten kohteena. Tämä RFID:n ominaisuus lisää sen riskiä, että tietoyhteiskunnassa siirrytään tilanteeseen, jossa tehdään automaattisia päätöksiä ja teknologiaa käytetään väärin ihmisten käyttäytymisen säätelemiseksi.

| 15. | RFID-tunnisteeseen tallennetut tai sen tuottamat tiedot voivat olla henkilötietoja sellaisina kuin ne määritellään tietosuojadirektiivin 2 artiklassa. Esimerkiksi matkustamisessa käytetyt älykortit voivat sisältää tunnistustietoja sekä tietoja haltijan äskettäisistä matkoista. Jos joku vilpillisessä mielessä toimiva haluaa seurata muita henkilöitä, hänen tarvitsee vain sijoittaa strategisille paikoille lukijoita, jotka tuottavat tietoja kortinhaltijoiden liikkumisesta, mikä loukkaa heidän oikeuttaan yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan. |
| --- | --- |

15.

RFID-tunnisteeseen tallennetut tai sen tuottamat tiedot voivat olla henkilötietoja sellaisina kuin ne määritellään tietosuojadirektiivin 2 artiklassa. Esimerkiksi matkustamisessa käytetyt älykortit voivat sisältää tunnistustietoja sekä tietoja haltijan äskettäisistä matkoista. Jos joku vilpillisessä mielessä toimiva haluaa seurata muita henkilöitä, hänen tarvitsee vain sijoittaa strategisille paikoille lukijoita, jotka tuottavat tietoja kortinhaltijoiden liikkumisesta, mikä loukkaa heidän oikeuttaan yksityisyyden ja henkilötietojen suojaan.

| 16. | Yksityisyyden suojalle voi aiheutua vastaavia uhkia, vaikka RDIF-tunnisteeseen tallennetut tiedot eivät sisältäisikään henkilöiden nimiä. RFID-tunnisteet sisältävät kuluttajatuotteisiin kiinnitetyt yksilölliset tunnukset: jos kullakin RFID-tunnisteella on yksilöllinen tunnus, tällaista tunnistamista voidaan käyttää valvontatarkoituksiin. Jos joku esimerkiksi käyttää rannekelloa, jossa on tunnusnumeron sisältävä RFID-tunniste, se voi myös toimia kellon omistajan yksilöllisenä tunnisteena, vaikka hänen henkilöllisyytensä ei olisikaan tiedossa. Riippuen siitä, miten tietoja käytetään ja miten ne suhteutetaan kelloon tai omistajaan, direktiiviä sovellettaisiin tai oltaisiin soveltamatta. Sitä sovellettaisiin esimerkiksi, jos henkilöiden liikkumisesta tuotetaan tietoja, joita käytettäisiin todennäköisesti heidän käyttäytymisensä seurantaan, tai esimerkiksi hintojen eriyttämiseen, pääsyn epäämiseen tai ei-toivottuun julkisuudelle altistamiseen. |
| --- | --- |

16.

Yksityisyyden suojalle voi aiheutua vastaavia uhkia, vaikka RDIF-tunnisteeseen tallennetut tiedot eivät sisältäisikään henkilöiden nimiä. RFID-tunnisteet sisältävät kuluttajatuotteisiin kiinnitetyt yksilölliset tunnukset: jos kullakin RFID-tunnisteella on yksilöllinen tunnus, tällaista tunnistamista voidaan käyttää valvontatarkoituksiin. Jos joku esimerkiksi käyttää rannekelloa, jossa on tunnusnumeron sisältävä RFID-tunniste, se voi myös toimia kellon omistajan yksilöllisenä tunnisteena, vaikka hänen henkilöllisyytensä ei olisikaan tiedossa. Riippuen siitä, miten tietoja käytetään ja miten ne suhteutetaan kelloon tai omistajaan, direktiiviä sovellettaisiin tai oltaisiin soveltamatta. Sitä sovellettaisiin esimerkiksi, jos henkilöiden liikkumisesta tuotetaan tietoja, joita käytettäisiin todennäköisesti heidän käyttäytymisensä seurantaan, tai esimerkiksi hintojen eriyttämiseen, pääsyn epäämiseen tai ei-toivottuun julkisuudelle altistamiseen.

| 17. | Tässä yhteydessä on tarpeen varmistaa, että RFID-sovelluksia käytettäessä toteutetaan tarvittavat teknologiset toimenpiteet, jotta minimoidaan tietojen ei-toivotun paljastumisen riski. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä vaatimus suunnitella RFID-infrastruktuuri ja erityisesti RFID-tunnisteet siten, että tällainen seuraus vältetään. RFID-tunnisteiden käytön yhteydessä voidaan esimerkiksi antaa ”tappokäsky”, jolla tunnisteet deaktivoidaan. Tätä mahdollisuutta käsitellään tarkemmin tämän lausunnon IV luvussa. |
| --- | --- |

17.

Tässä yhteydessä on tarpeen varmistaa, että RFID-sovelluksia käytettäessä toteutetaan tarvittavat teknologiset toimenpiteet, jotta minimoidaan tietojen ei-toivotun paljastumisen riski. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä vaatimus suunnitella RFID-infrastruktuuri ja erityisesti RFID-tunnisteet siten, että tällainen seuraus vältetään. RFID-tunnisteiden käytön yhteydessä voidaan esimerkiksi antaa ”tappokäsky”, jolla tunnisteet deaktivoidaan. Tätä mahdollisuutta käsitellään tarkemmin tämän lausunnon IV luvussa.

| 18. | Koska RFID-järjestelmät antavat mahdollisuuden tuotteiden jäljittämiseen myyntipaikan jälkeen, ne herättävät uusia kysymyksiä yksityisyyden suojaa koskevassa keskustelussa. Niiden vaikutuksen analysoimisessa onkin otettava huomioon kaksi seikkaa: se, miten henkilökohtaisena tuotetta pidetään, sekä tuotteen liikkuvuus (11). |
| --- | --- |

18.

Koska RFID-järjestelmät antavat mahdollisuuden tuotteiden jäljittämiseen myyntipaikan jälkeen, ne herättävät uusia kysymyksiä yksityisyyden suojaa koskevassa keskustelussa. Niiden vaikutuksen analysoimisessa onkin otettava huomioon kaksi seikkaa: se, miten henkilökohtaisena tuotetta pidetään, sekä tuotteen liikkuvuus (11).

| 19. | Tuotteen elinkaaren huomioon ottaminen saattaa myös täydentää vaadittavaa riskianalyysia ja helpottaa yksityisyyden suojaa koskevien mahdollisten uhkien määrällistä arviointia. Koska tunnistetta ei kenties deaktivoida, pitkän elinkaaren omaava loppukäyttäjälle tarkoitettu tuote pystyy keräämään tuotteen omistajasta asiaankuuluvampaa tietoa ja muodostamaan hänestä täsmällisemmän profiilin. Toisaalta esimerkiksi virvoitusjuomatölkin lyhyt elinkaari valmistuksesta kierrätykseen saattaa aiheuttaa vähemmän riskejä ja näin ollen edellyttää kevyempiä toimenpiteitä kuin paljon pidemmän elinkaaren omaava tuote. |
| --- | --- |

19.

Tuotteen elinkaaren huomioon ottaminen saattaa myös täydentää vaadittavaa riskianalyysia ja helpottaa yksityisyyden suojaa koskevien mahdollisten uhkien määrällistä arviointia. Koska tunnistetta ei kenties deaktivoida, pitkän elinkaaren omaava loppukäyttäjälle tarkoitettu tuote pystyy keräämään tuotteen omistajasta asiaankuuluvampaa tietoa ja muodostamaan hänestä täsmällisemmän profiilin. Toisaalta esimerkiksi virvoitusjuomatölkin lyhyt elinkaari valmistuksesta kierrätykseen saattaa aiheuttaa vähemmän riskejä ja näin ollen edellyttää kevyempiä toimenpiteitä kuin paljon pidemmän elinkaaren omaava tuote.

RFID-järjestelmän käyttöön liittyvät yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevat kysymykset

| 20. | Jotta selvennettäisiin RFID-järjestelmien vaikutukset yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan, on erotettava viisi perustavaa yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyvää kysymystä. |
| --- | --- |

20.

Jotta selvennettäisiin RFID-järjestelmien vaikutukset yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan, on erotettava viisi perustavaa yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyvää kysymystä.

| 21. | Ensimmäinen näistä kysymyksistä on rekisteröidyn tunnistaminen. Yli 60 vuotta sitten RFID-tunnisteen tarkoituksena oli omien ja vihollisten tunnistaminen. Tänä päivänä RFID-järjestelmät voivat paitsi tunnistaa kohteen yleiset ominaisuudet myös viime kädessä johtaa yksilön tunnistamiseen, joten niiden on tehtävä se tietosuojaa kunnioittaen. |
| --- | --- |

21.

Ensimmäinen näistä kysymyksistä on rekisteröidyn tunnistaminen. Yli 60 vuotta sitten RFID-tunnisteen tarkoituksena oli omien ja vihollisten tunnistaminen. Tänä päivänä RFID-järjestelmät voivat paitsi tunnistaa kohteen yleiset ominaisuudet myös viime kädessä johtaa yksilön tunnistamiseen, joten niiden on tehtävä se tietosuojaa kunnioittaen.

| 22. | Toinen näistä kysymyksistä on rekisterinpitäjän (-pitäjien) tunnistaminen. RFID-järjestelmien ollessa kyseessä rekisterinpitäjän, sellaisena kuin se määritellään tietosuojadirektiivin 2 artiklan d kohdassa, tunnistaminen saattaa olla vaikeampaa ja edellyttää näin ollen lähempää tarkastelua. Rekisterinpitäjän tunnistaminen on kuitenkin ratkaisevan tärkeä vaihe määritettäessä kaikkien niiden asiaankuuluvien toimijoiden vastuu, joiden on noudatettava tietosuojalainsäädäntöä. Tietoja käsittelevä rekisterinpitäjä voi tunnisteen elinkaaren aikana vaihtua useaan kertaan niiden lisäpalvelujen mukaan, joita voidaan tarjota tunnisteella varustetun tuotteen osalta. |
| --- | --- |

22.

Toinen näistä kysymyksistä on rekisterinpitäjän (-pitäjien) tunnistaminen. RFID-järjestelmien ollessa kyseessä rekisterinpitäjän, sellaisena kuin se määritellään tietosuojadirektiivin 2 artiklan d kohdassa, tunnistaminen saattaa olla vaikeampaa ja edellyttää näin ollen lähempää tarkastelua. Rekisterinpitäjän tunnistaminen on kuitenkin ratkaisevan tärkeä vaihe määritettäessä kaikkien niiden asiaankuuluvien toimijoiden vastuu, joiden on noudatettava tietosuojalainsäädäntöä. Tietoja käsittelevä rekisterinpitäjä voi tunnisteen elinkaaren aikana vaihtua useaan kertaan niiden lisäpalvelujen mukaan, joita voidaan tarjota tunnisteella varustetun tuotteen osalta.

| 23. | Kolmas kysymys on yksityisen ja julkisen välillä perinteisesti tehdyn eron vähentynyt merkitys. Vaikka ero yksityisen ja julkisen välillä ei ole aina aiemminkaan ollut täysin selvä, useimmat ihmiset ovat tietoisia niiden välisestä rajasta (ja harmaasta vyöhykkeestä) ja tekevät tietoon perustuvia tai intuitiivisia päätöksiä siitä, miten toimia tilanteen mukaan. Hallin (12) mukaan yksityisyyden alue ilmenee tavallisesti fyysisenä etäisyytenä muista. Yksityisyyden hallintaa voidaan pitää myös dynaamisena rajojensäätelyprosessina (13). Näin ollen ei ole yllättävää, että tunnisteiden avulla tapahtuvan viestinnän langattomuus ja kyky lukea tietoja ilman näköyhteyttä hämärtävät nämä perinteiset rajat ja niiden hallinnan ja herättävät yksityisyyteen liittyviä huolia. On olemassa pelko siitä, että yksilö voi menettää tähän saakka nauttimansa etäisyydensäätelyn hallinnan osittain tai kokonaan. Näin ollen RFID-järjestelmien ensimmäisten toteutusten lukuetäisyys oli sekä niiden kannattajien että niiden vastustajien arvostelun kohteena. |
| --- | --- |

23.

Kolmas kysymys on yksityisen ja julkisen välillä perinteisesti tehdyn eron vähentynyt merkitys. Vaikka ero yksityisen ja julkisen välillä ei ole aina aiemminkaan ollut täysin selvä, useimmat ihmiset ovat tietoisia niiden välisestä rajasta (ja harmaasta vyöhykkeestä) ja tekevät tietoon perustuvia tai intuitiivisia päätöksiä siitä, miten toimia tilanteen mukaan. Hallin (12) mukaan yksityisyyden alue ilmenee tavallisesti fyysisenä etäisyytenä muista. Yksityisyyden hallintaa voidaan pitää myös dynaamisena rajojensäätelyprosessina (13). Näin ollen ei ole yllättävää, että tunnisteiden avulla tapahtuvan viestinnän langattomuus ja kyky lukea tietoja ilman näköyhteyttä hämärtävät nämä perinteiset rajat ja niiden hallinnan ja herättävät yksityisyyteen liittyviä huolia. On olemassa pelko siitä, että yksilö voi menettää tähän saakka nauttimansa etäisyydensäätelyn hallinnan osittain tai kokonaan. Näin ollen RFID-järjestelmien ensimmäisten toteutusten lukuetäisyys oli sekä niiden kannattajien että niiden vastustajien arvostelun kohteena.

| 24. | Neljäs kysymys koskee RFID-tunnisteiden kokoa ja fyysisiä ominaisuuksia. Koska tunnisteen on oltava ennen kaikkea pieni ja hinnaltaan edullinen, ovat ne turvatoimet, joita voitaisiin käyttää RFID-järjestelmän tässä osassa, näin ollen rajoitetut. Kyseisen viestinnän langattomuus lisää kuitenkin myös riskejä verrattuna langalliseen viestintään, minkä vuoksi tarvitaan täydentäviä turvallisuusvaatimuksia. |
| --- | --- |

24.

Neljäs kysymys koskee RFID-tunnisteiden kokoa ja fyysisiä ominaisuuksia. Koska tunnisteen on oltava ennen kaikkea pieni ja hinnaltaan edullinen, ovat ne turvatoimet, joita voitaisiin käyttää RFID-järjestelmän tässä osassa, näin ollen rajoitetut. Kyseisen viestinnän langattomuus lisää kuitenkin myös riskejä verrattuna langalliseen viestintään, minkä vuoksi tarvitaan täydentäviä turvallisuusvaatimuksia.

| 25. | Viides kysymys on avoimuuden puute tietojenkäsittelyssä. RFID-järjestelmät voivat johtaa sellaisten tietojen huomaamattomaan keräämiseen ja käsittelyyn, joita voidaan käyttää tietyn henkilön profilointiin. Tässä tehdään usein vertaus matkapuhelinviestintään, joka sai erittäin laajan teknologisen hyväksynnän huolimatta siihen liittyvistä mahdollisista yksityisyyden loukkaamisen riskeistä. Voitaisiin päätellä, että RFID tullaan hyväksymään samalla tavalla. Toisaalta on korostettava, että matkapuhelin on konkreettinen esine, jota loppukäyttäjä voi hallita, sillä se voidaan sulkea, toisin kuin RFID. |
| --- | --- |

25.

Viides kysymys on avoimuuden puute tietojenkäsittelyssä. RFID-järjestelmät voivat johtaa sellaisten tietojen huomaamattomaan keräämiseen ja käsittelyyn, joita voidaan käyttää tietyn henkilön profilointiin. Tässä tehdään usein vertaus matkapuhelinviestintään, joka sai erittäin laajan teknologisen hyväksynnän huolimatta siihen liittyvistä mahdollisista yksityisyyden loukkaamisen riskeistä. Voitaisiin päätellä, että RFID tullaan hyväksymään samalla tavalla. Toisaalta on korostettava, että matkapuhelin on konkreettinen esine, jota loppukäyttäjä voi hallita, sillä se voidaan sulkea, toisin kuin RFID.

| 26. | Vaikka edellä mainittu tietojen huomaamaton kerääminen ja käsittely saattaa olla laillista, on myös mahdollista ja useissa tilanteissa jopa hyvin todennäköistä, että tällaisia tietoja kerätään ja käsitellään laittomasti. |
| --- | --- |

26.

Vaikka edellä mainittu tietojen huomaamaton kerääminen ja käsittely saattaa olla laillista, on myös mahdollista ja useissa tilanteissa jopa hyvin todennäköistä, että tällaisia tietoja kerätään ja käsitellään laittomasti.

| 27. | Tässä luvussa esitettyjen selvitysten perusteella voidaan tehdä johtopäätös, että RFID-teknologian laaja käyttö on perustavalla tavalla uusi ilmiö, jolla saattaa olla merkittävä vaikutus yhteiskuntaamme ja perusoikeuksien kuten yksityisyyden suojan ja tietosuojan varmistamiseen yhteiskunnassamme. RFID voi merkitä laadullista muutosta. |
| --- | --- |

27.

Tässä luvussa esitettyjen selvitysten perusteella voidaan tehdä johtopäätös, että RFID-teknologian laaja käyttö on perustavalla tavalla uusi ilmiö, jolla saattaa olla merkittävä vaikutus yhteiskuntaamme ja perusoikeuksien kuten yksityisyyden suojan ja tietosuojan varmistamiseen yhteiskunnassamme. RFID voi merkitä laadullista muutosta.

IV   SEURAUKSET

Johdanto

| 28. | Tässä luvussa keskitytään pääasiassa RFID:n vaikutuksiin yhteiskuntamme perusoikeuksien suojeluun, esimerkiksi yksityisyyden suojaan ja tietosuojan. Tämä esitetään kahdessa vaiheessa. Ensiksi annetaan lyhyt kuvaus siitä, miten näitä perusoikeuksia suojellaan nykyisessä lainsäädännössä. Toiseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu kartoittaa mahdollisuudet hyödyntää nykyistä lainsäädäntöä täysipainoisesti. Tämä pyrkimys on tietosuojadirektiivistä annettua tiedonantoa koskevan lausunnon mukaan ”direktiivin nykyisten säännösten täytäntöönpano kaikilta osin.” |
| --- | --- |

28.

Tässä luvussa keskitytään pääasiassa RFID:n vaikutuksiin yhteiskuntamme perusoikeuksien suojeluun, esimerkiksi yksityisyyden suojaan ja tietosuojan. Tämä esitetään kahdessa vaiheessa. Ensiksi annetaan lyhyt kuvaus siitä, miten näitä perusoikeuksia suojellaan nykyisessä lainsäädännössä. Toiseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu kartoittaa mahdollisuudet hyödyntää nykyistä lainsäädäntöä täysipainoisesti. Tämä pyrkimys on tietosuojadirektiivistä annettua tiedonantoa koskevan lausunnon mukaan ”direktiivin nykyisten säännösten täytäntöönpano kaikilta osin.”

| 29. | Lähtökohta on, että uuden teknologian kehitys, esimerkiksi RFID-järjestelmät, vaikuttaa selkeästi tehokasta tietosuojalainsäädäntöä koskeviin vaatimuksiin. Yksilön henkilötietojen tehokas suoja voi myös asettaa rajoituksia uuden teknologian käytölle. Vuorovaikutus on näin ollen kaksipuolista: uusi teknologia vaikuttaa lainsäädäntöön, joka vuorostaan vaikuttaa teknologiaan (14). |
| --- | --- |

29.

Lähtökohta on, että uuden teknologian kehitys, esimerkiksi RFID-järjestelmät, vaikuttaa selkeästi tehokasta tietosuojalainsäädäntöä koskeviin vaatimuksiin. Yksilön henkilötietojen tehokas suoja voi myös asettaa rajoituksia uuden teknologian käytölle. Vuorovaikutus on näin ollen kaksipuolista: uusi teknologia vaikuttaa lainsäädäntöön, joka vuorostaan vaikuttaa teknologiaan (14).

Perusoikeuksien suojelu

| 30. | Yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien suojelu Euroopan unionissa on ensi sijassa taattu lainsäädännöllä, jolla toteutetaan oikeudet, jotka on tunnustettu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan Euroopan yleissopimuksen 8 artiklassa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa. Tietosuojaa ja RFID:tä koskeva lainsäädäntö käsittää pääasiassa tietosuojadirektiivin 95/46/EY sekä sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 2002/58/EY (15). |
| --- | --- |

30.

Yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien suojelu Euroopan unionissa on ensi sijassa taattu lainsäädännöllä, jolla toteutetaan oikeudet, jotka on tunnustettu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan Euroopan yleissopimuksen 8 artiklassa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa. Tietosuojaa ja RFID:tä koskeva lainsäädäntö käsittää pääasiassa tietosuojadirektiivin 95/46/EY sekä sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 2002/58/EY (15).

| 31. | Direktiivissä 95/46/EY annettua yleistä tietosuojalainsäädäntöä sovelletaan RFID:en siltä osin, kuin RFID-järjestelmissä käsitellyt tiedot kuuluvat henkilötietojen määritelmän piiriin. Vaikka tietyissä tapauksissa RFID-sovelluksissa selvästi käsitellään henkilötietoja ja ne epäilemättä kuuluvat tietosuojadirektiivin soveltamisalaan, on myös sovelluksia, joissa tietosuojadirektiivin sovellettavuus ei ole ehkä niin ilmeistä. 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunnossa nro 4/2007 henkilötietojen käsitteestä pyritään esittämään selkeämpi ja yleisesti hyväksytty tulkinta henkilötietojen käsitteestä ja siten vähentämään siihen liittyvää epävarmuutta (16). |
| --- | --- |

31.

Direktiivissä 95/46/EY annettua yleistä tietosuojalainsäädäntöä sovelletaan RFID:en siltä osin, kuin RFID-järjestelmissä käsitellyt tiedot kuuluvat henkilötietojen määritelmän piiriin. Vaikka tietyissä tapauksissa RFID-sovelluksissa selvästi käsitellään henkilötietoja ja ne epäilemättä kuuluvat tietosuojadirektiivin soveltamisalaan, on myös sovelluksia, joissa tietosuojadirektiivin sovellettavuus ei ole ehkä niin ilmeistä. 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunnossa nro 4/2007 henkilötietojen käsitteestä pyritään esittämään selkeämpi ja yleisesti hyväksytty tulkinta henkilötietojen käsitteestä ja siten vähentämään siihen liittyvää epävarmuutta (16).

| 32. | Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin osalta tilanne on seuraava: Tähän mennessä ei ole selvinnyt, sovelletaanko tätä direktiiviä RFID-sovelluksiin. Tämän vuoksi direktiivin muuttamista koskevaan 13. marraskuuta 2007 annettuun komission ehdotukseen on sisällytetty säännös, jolla pyritään täsmentämään, että direktiiviä todella sovelletaan tiettyihin RFID-sovelluksiin. Muut RFID-sovellukset eivät kuitenkaan välttämättä kuulu sen soveltamisalaan, koska direktiivi on rajoitettu henkilötietojen käsittelyyn yleisissä viestintäverkoissa yleisesti saatavilla olevissa sähköisen viestinnän palveluissa. |
| --- | --- |

32.

Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin osalta tilanne on seuraava: Tähän mennessä ei ole selvinnyt, sovelletaanko tätä direktiiviä RFID-sovelluksiin. Tämän vuoksi direktiivin muuttamista koskevaan 13. marraskuuta 2007 annettuun komission ehdotukseen on sisällytetty säännös, jolla pyritään täsmentämään, että direktiiviä todella sovelletaan tiettyihin RFID-sovelluksiin. Muut RFID-sovellukset eivät kuitenkaan välttämättä kuulu sen soveltamisalaan, koska direktiivi on rajoitettu henkilötietojen käsittelyyn yleisissä viestintäverkoissa yleisesti saatavilla olevissa sähköisen viestinnän palveluissa.

| 33. | Henkilötietojen suojaa voidaan täydentää erilaisilla (lainsäädäntöön kuulumattomilla) itsesääntelyvälineillä. Niiden käyttöä edistetään aktiivisesti molemmissa direktiiveissä, erityisesti tietosuojadirektiivin 27 artiklassa, jonka mukaan jäsenvaltioiden ja komission on edistettävä sellaisten käytännesääntöjen laatimista, joiden tarkoituksena on direktiivin moitteeton soveltaminen. Lisäksi itsesääntelyvälineillä voidaan tehokkaasti edistää tietosuojadirektiivin 17 artiklassa ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 14 artiklassa mainittuja turvatoimia. |
| --- | --- |

33.

Henkilötietojen suojaa voidaan täydentää erilaisilla (lainsäädäntöön kuulumattomilla) itsesääntelyvälineillä. Niiden käyttöä edistetään aktiivisesti molemmissa direktiiveissä, erityisesti tietosuojadirektiivin 27 artiklassa, jonka mukaan jäsenvaltioiden ja komission on edistettävä sellaisten käytännesääntöjen laatimista, joiden tarkoituksena on direktiivin moitteeton soveltaminen. Lisäksi itsesääntelyvälineillä voidaan tehokkaasti edistää tietosuojadirektiivin 17 artiklassa ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 14 artiklassa mainittuja turvatoimia.

Nykyisen lainsäädännön täysi täytäntöönpano

| 34. | Lausunnossa tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta luetellaan muutamia välineitä, jotka ovat käytettävissä direktiivin täytäntöönpanon parantamiseksi. Useimmat lausunnossa esitetyistä ei-sitovista välineistä ovat merkityksellisiä RFID:n kannalta, esimerkiksi selittävät tiedonannot tai muut ilmoitukset, parhaiden käytäntöjen edistäminen, yksityisyyden suojaa koskevien tunnusten käyttö sekä yksityisyyden suojaa koskevat kolmansien osapuolten tarkastukset. Luvussa V käsitellään mahdollisuutta antaa RFID:tä koskevia erityissääntöjä. Tosin parannukset ovat mahdollisia myös nykyisen lainsäädännön puitteissa. |
| --- | --- |

34.

Lausunnossa tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta luetellaan muutamia välineitä, jotka ovat käytettävissä direktiivin täytäntöönpanon parantamiseksi. Useimmat lausunnossa esitetyistä ei-sitovista välineistä ovat merkityksellisiä RFID:n kannalta, esimerkiksi selittävät tiedonannot tai muut ilmoitukset, parhaiden käytäntöjen edistäminen, yksityisyyden suojaa koskevien tunnusten käyttö sekä yksityisyyden suojaa koskevat kolmansien osapuolten tarkastukset. Luvussa V käsitellään mahdollisuutta antaa RFID:tä koskevia erityissääntöjä. Tosin parannukset ovat mahdollisia myös nykyisen lainsäädännön puitteissa.

Itsesääntelyvälineet

| 35. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että ensimmäisessä vaiheessa on asianmukaista antaa tilaa itsesääntelylle, jonka ansiosta sidosryhmät voivat nopeasti luoda oikeudelliset vaatimukset täyttävän toimintaympäristön edistäen näin turvallisemman oikeudellisen ympäristön luomista. |
| --- | --- |

35.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että ensimmäisessä vaiheessa on asianmukaista antaa tilaa itsesääntelylle, jonka ansiosta sidosryhmät voivat nopeasti luoda oikeudelliset vaatimukset täyttävän toimintaympäristön edistäen näin turvallisemman oikeudellisen ympäristön luomista.

| 36. | Komission odotetaan edistävän ja ohjaavan tätä itsesääntelyprosessia kuullen RFID- työryhmää. Tältä osin Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti tiedonannossa mainittuun suositukseen antaa erityisiä ohjeita ”periaatteista, joita viranomaisten ja muiden sidosryhmien olisi noudatettava RFID:n käytön osalta”. |
| --- | --- |

36.

Komission odotetaan edistävän ja ohjaavan tätä itsesääntelyprosessia kuullen RFID- työryhmää. Tältä osin Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti tiedonannossa mainittuun suositukseen antaa erityisiä ohjeita ”periaatteista, joita viranomaisten ja muiden sidosryhmien olisi noudatettava RFID:n käytön osalta”.

| 37. | Tiedonannon mukaan itsesääntely toteutettaisiin käytännesääntöjen tai parhaiden käytäntöjen muodossa. Euroopan tietosuojavaltuutetun mukaan riippumatta siitä, missä muodossa itsesääntely toteutetaan, sen pitäisi






  — | tarjota konkreettista ja käytännön ohjausta RFID-sovellusten erityistyypeistä ja siten edistää tietosuojalainsäädännön noudattamista, |
| --- | --- | --- |

37.

Tiedonannon mukaan itsesääntely toteutettaisiin käytännesääntöjen tai parhaiden käytäntöjen muodossa. Euroopan tietosuojavaltuutetun mukaan riippumatta siitä, missä muodossa itsesääntely toteutetaan, sen pitäisi

—

tarjota konkreettista ja käytännön ohjausta RFID-sovellusten erityistyypeistä ja siten edistää tietosuojalainsäädännön noudattamista,

| — | käsitellä erityisiä tietosuojakysymyksiä ja -ongelmia, jotka tulevat esiin yleisten RFID-sovellusten yhteydessä, |
| --- | --- |

—

käsitellä erityisiä tietosuojakysymyksiä ja -ongelmia, jotka tulevat esiin yleisten RFID-sovellusten yhteydessä,

| — | edistää tietosuojadirektiivin yhtenäistä ja yhdenmukaista soveltamista koko EU:ssa juuri alalla, jolla todennäköisesti käytetään samantyyppisiä RFID-sovelluksia koko EU:ssa, |
| --- | --- |

—

edistää tietosuojadirektiivin yhtenäistä ja yhdenmukaista soveltamista koko EU:ssa juuri alalla, jolla todennäköisesti käytetään samantyyppisiä RFID-sovelluksia koko EU:ssa,

| — | olla kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien soveltama. Soveltamatta jättämisellä tulisi olla kielteisiä (mahdollisesti taloudellisia) seuraamuksia. |
| --- | --- |

—

olla kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien soveltama. Soveltamatta jättämisellä tulisi olla kielteisiä (mahdollisesti taloudellisia) seuraamuksia.

| 38. | Euroopan tietosuojavaltuutettu tähdentää yhtä kysymystä, jossa itsesääntely olisi erityisen hyödyllistä. Niiden RFID-sovellusten osalta, joihin liittyy henkilötietojen käsittelyä, tietosuojadirektiivi asettaa rekisterinpitäjille useita velvoitteita, erityisesti 17 artiklan (käsittelyn turvallisuus) ja 7 artiklan (tietojenkäsittely tarpeen ainoastaan asianmukaisin oikeudellisin perustein) mukaisesti. Näiden säännösten nojalla rekisterinpitäjien on toteutettava toimenpiteitä tietojen luvattoman luovuttamisen estämiseksi. Rekisterinpitäjien on toisaalta varmistettava, että tietojen käsittely, esimerkiksi tietojen julkistaminen lukulaitteiden avulla, tapahtuu tarpeen mukaan ainoastaan sen yksilön, johon tiedot viittaavat, antamalla tietoisella suostumuksella. |
| --- | --- |

38.

Euroopan tietosuojavaltuutettu tähdentää yhtä kysymystä, jossa itsesääntely olisi erityisen hyödyllistä. Niiden RFID-sovellusten osalta, joihin liittyy henkilötietojen käsittelyä, tietosuojadirektiivi asettaa rekisterinpitäjille useita velvoitteita, erityisesti 17 artiklan (käsittelyn turvallisuus) ja 7 artiklan (tietojenkäsittely tarpeen ainoastaan asianmukaisin oikeudellisin perustein) mukaisesti. Näiden säännösten nojalla rekisterinpitäjien on toteutettava toimenpiteitä tietojen luvattoman luovuttamisen estämiseksi. Rekisterinpitäjien on toisaalta varmistettava, että tietojen käsittely, esimerkiksi tietojen julkistaminen lukulaitteiden avulla, tapahtuu tarpeen mukaan ainoastaan sen yksilön, johon tiedot viittaavat, antamalla tietoisella suostumuksella.

| 39. | Näiden tietosuojadirektiivin säännösten voidaan tulkita edellyttävän sitä, että RFID-sovelluksissa on tarvittavat tekniset ratkaisut, jotta riski tietojen ei-toivotusta luovuttamisesta estettäisiin tai saataisiin mahdollisimman pieneksi ja varmistettaisiin, että tietojen käsittely tai siirto tapahtuu tarpeen mukaan ainoastaan tietoisella suostumuksella. Euroopan tietosuojavaltuutetun mielestä kyseisen velvoitteen olemassaolo (eli tarvittavien teknisten ratkaisujen soveltaminen tietojen ei-toivotun luovuttamisen riskin estämiseksi tai saattamiseksi mahdollisimman pieneksi) ja sen RFID-sovellusten käyttäjiä sitova luonne olisi vielä voimakkaampi ja selkeämpi, jos vaatimus sisällytettäisiin edellä mainittuihin tuleviin käytännesääntöihin ja parhaisiin käytäntöihin. Tämän vuoksi Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa painokkaasti, että komission suositukseen sisällytettäisiin kyseinen tulkinta tietosuojadirektiivistä, ja korostaa velvoitetta, jonka mukaan RFID-sovelluksissa olisi käytettävä tarvittavia teknisiä toimenpiteitä tietojen ei-toivotun hankkimisen tai luovuttamisen estämiseksi. |
| --- | --- |

39.

Näiden tietosuojadirektiivin säännösten voidaan tulkita edellyttävän sitä, että RFID-sovelluksissa on tarvittavat tekniset ratkaisut, jotta riski tietojen ei-toivotusta luovuttamisesta estettäisiin tai saataisiin mahdollisimman pieneksi ja varmistettaisiin, että tietojen käsittely tai siirto tapahtuu tarpeen mukaan ainoastaan tietoisella suostumuksella. Euroopan tietosuojavaltuutetun mielestä kyseisen velvoitteen olemassaolo (eli tarvittavien teknisten ratkaisujen soveltaminen tietojen ei-toivotun luovuttamisen riskin estämiseksi tai saattamiseksi mahdollisimman pieneksi) ja sen RFID-sovellusten käyttäjiä sitova luonne olisi vielä voimakkaampi ja selkeämpi, jos vaatimus sisällytettäisiin edellä mainittuihin tuleviin käytännesääntöihin ja parhaisiin käytäntöihin. Tämän vuoksi Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa painokkaasti, että komission suositukseen sisällytettäisiin kyseinen tulkinta tietosuojadirektiivistä, ja korostaa velvoitetta, jonka mukaan RFID-sovelluksissa olisi käytettävä tarvittavia teknisiä toimenpiteitä tietojen ei-toivotun hankkimisen tai luovuttamisen estämiseksi.

Ohjauksen tarve

| 40. | Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että komissio laatii tiiviissä yhteistyössä RFID-asiantuntijaryhmän kanssa yhden tai useamman asiakirjan, jossa annetaan selkeää ohjausta siitä, miten nykyistä lainsäädäntöä sovelletaan RFID-ympäristöön. Ohjauksessa olisi esitettävä, miten tietosuojadirektiivissä ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä vahvistettuja periaatteita noudatetaan käytännössä. Euroopan tietosuojavaltuutettu esittää seuraavat ehdotukset ohjauksen yleisestä lähestymistavasta ja sen konkreettisesta sisällöstä. |
| --- | --- |

40.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että komissio laatii tiiviissä yhteistyössä RFID-asiantuntijaryhmän kanssa yhden tai useamman asiakirjan, jossa annetaan selkeää ohjausta siitä, miten nykyistä lainsäädäntöä sovelletaan RFID-ympäristöön. Ohjauksessa olisi esitettävä, miten tietosuojadirektiivissä ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä vahvistettuja periaatteita noudatetaan käytännössä. Euroopan tietosuojavaltuutettu esittää seuraavat ehdotukset ohjauksen yleisestä lähestymistavasta ja sen konkreettisesta sisällöstä.

| 41. | Ohjauksen RFID:n käyttöön sovellettavista periaatteista tulisi olla riittävän kohdennettu ja noudatettava alakohtaista lähestymistapaa. Yleisluonteinen lähestymistapa ei riitä varmistamaan selkeitä ja yhdenmukaisia puitteita. Ohjauksen soveltamisala onkin rajoitettava tarkasti määriteltyihin RFID:n alakohtaisiin sovelluksiin. |
| --- | --- |

41.

Ohjauksen RFID:n käyttöön sovellettavista periaatteista tulisi olla riittävän kohdennettu ja noudatettava alakohtaista lähestymistapaa. Yleisluonteinen lähestymistapa ei riitä varmistamaan selkeitä ja yhdenmukaisia puitteita. Ohjauksen soveltamisala onkin rajoitettava tarkasti määriteltyihin RFID:n alakohtaisiin sovelluksiin.

| 42. | Lisäksi suuntaviivoissa olisi ehdotettava käytännöllisiä ja tehokkaita menetelmiä tekniikoiden ja standardien kehittämiseksi. Näillä edistettäisiin sitä, että RFID-järjestelmissä noudatetaan tietosuojalainsäädäntöä, ja niihin sisältyisi ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” teknologian käyttö. |
| --- | --- |

42.

Lisäksi suuntaviivoissa olisi ehdotettava käytännöllisiä ja tehokkaita menetelmiä tekniikoiden ja standardien kehittämiseksi. Näillä edistettäisiin sitä, että RFID-järjestelmissä noudatetaan tietosuojalainsäädäntöä, ja niihin sisältyisi ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” teknologian käyttö.

| 43. | Sovellettaessa nykyistä lainsäädäntöä RFID-ympäristöön on erityisesti kiinnitettävä huomiota RFID-sovellusten rekisterinpitäjiin sovellettavien tietosuojaperiaatteiden ja -velvoitteiden soveltamiseen. Seuraavat velvoitteet ja periaatteet ovat erityisen tärkeitä:






  — | Tiedonsaannin oikeutta koskeva periaate, mukaan lukien oikeus saada tietää, milloin tietoja haetaan lukulaitteilla, ja asiaankuuluvissa tapauksissa, että tuotteet on varustettu tunnisteilla. |
| --- | --- | --- |

43.

Sovellettaessa nykyistä lainsäädäntöä RFID-ympäristöön on erityisesti kiinnitettävä huomiota RFID-sovellusten rekisterinpitäjiin sovellettavien tietosuojaperiaatteiden ja -velvoitteiden soveltamiseen. Seuraavat velvoitteet ja periaatteet ovat erityisen tärkeitä:

—

Tiedonsaannin oikeutta koskeva periaate, mukaan lukien oikeus saada tietää, milloin tietoja haetaan lukulaitteilla, ja asiaankuuluvissa tapauksissa, että tuotteet on varustettu tunnisteilla.

| — | Suostumuksen käsite yhtenä tiedonkäsittelyn oikeudellisista perusteista. Tämä käsite toteutuu velvoitteessa deaktivoida RFID-tunnisteet myyntipisteessä, ellei rekisteröity ole antanut suostumustaan (17). Oikeus RFID-tunnisteiden deaktivointiin täyttää myös tietojen turvallisuuden varmistamisen vaatimuksen eli sillä varmistetaan, että RFID-tunnisteiden avulla käsiteltyjä tietoja ei luovuteta ei-toivotuille kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

—

Suostumuksen käsite yhtenä tiedonkäsittelyn oikeudellisista perusteista. Tämä käsite toteutuu velvoitteessa deaktivoida RFID-tunnisteet myyntipisteessä, ellei rekisteröity ole antanut suostumustaan (17). Oikeus RFID-tunnisteiden deaktivointiin täyttää myös tietojen turvallisuuden varmistamisen vaatimuksen eli sillä varmistetaan, että RFID-tunnisteiden avulla käsiteltyjä tietoja ei luovuteta ei-toivotuille kolmansille osapuolille.

| — | Oikeus olla joutumatta sellaisten kielteisten päätösten kohteeksi, jotka perustuvat yksinomaan määritellyn henkilöprofiilin automaattiseen käsittelyyn. |
| --- | --- |

—

Oikeus olla joutumatta sellaisten kielteisten päätösten kohteeksi, jotka perustuvat yksinomaan määritellyn henkilöprofiilin automaattiseen käsittelyyn.

| 44. | Siltä osin kuin on kyse oikeudesta tiedonsaantiin, ohjauksella olisi varmistettava, että yksilöille toimitetaan tietoja heidän henkilötietojensa käsittelystä. Ennen kaikkea heidän olisi saatava varoitus muun muassa i) lukulaitteiden käytöstä ja aktivoitujen RFID-tunnisteiden käytöstä tuotteissa tai niiden pakkauksissa, ii) tämän seurauksista tiedonkeruun kannalta ja iii) kerättyjen tietojen käyttötarkoituksesta. |
| --- | --- |

44.

Siltä osin kuin on kyse oikeudesta tiedonsaantiin, ohjauksella olisi varmistettava, että yksilöille toimitetaan tietoja heidän henkilötietojensa käsittelystä. Ennen kaikkea heidän olisi saatava varoitus muun muassa i) lukulaitteiden käytöstä ja aktivoitujen RFID-tunnisteiden käytöstä tuotteissa tai niiden pakkauksissa, ii) tämän seurauksista tiedonkeruun kannalta ja iii) kerättyjen tietojen käyttötarkoituksesta.

| 45. | Logojen käyttö saattaa olla sopiva tiedotuskeino. Logoja voidaan käyttää varoituksena lukulaitteiden ja RFID-tunnisteiden käytöstä silloin, kun niiden oletetaan pysyvän aktiivisina. Logojen käyttö ei kuitenkaan yksin riitä varmistamaan tietojen oikeaa käsittelyä, joka edellyttää, että rekisteröidyille annetaan tietoja selkeästi ja ymmärrettävästi. Logojen käyttöä olisi pidettävä toimenpiteenä, joka täydentää tarkempien tietojen antamista. |
| --- | --- |

45.

Logojen käyttö saattaa olla sopiva tiedotuskeino. Logoja voidaan käyttää varoituksena lukulaitteiden ja RFID-tunnisteiden käytöstä silloin, kun niiden oletetaan pysyvän aktiivisina. Logojen käyttö ei kuitenkaan yksin riitä varmistamaan tietojen oikeaa käsittelyä, joka edellyttää, että rekisteröidyille annetaan tietoja selkeästi ja ymmärrettävästi. Logojen käyttöä olisi pidettävä toimenpiteenä, joka täydentää tarkempien tietojen antamista.

Keskeinen osallistumista koskeva periaate

| 46. | Kaikissa asiaankuuluvissa RFID-sovellusten ratkaisuissa olisi noudatettava osallistumista koskevaa periaatetta ja pantava se ennakkoehtona täytäntöön myyntipisteessä. RFID-tunnisteiden käyttö edelleen tiedonvälitykseen myyntipisteen jälkeen olisi laitonta, ellei rekisterinpitäjällä ole asianmukaisia oikeudellisia perusteita. Asianmukaisia oikeudellisia perusteita ovat yleensä ainoastaan a) rekisteröidyn suostumus tai b) se, että tiedon luovuttaminen on tarpeen palvelun suorittamiseksi kyseisen yksilön nimenomaisen ja vapaan pyynnön pohjalta (18). Molempia oikeudellisia perusteita voidaan tällöin luonnehtia ”osallistumiseksi”. |
| --- | --- |

46.

Kaikissa asiaankuuluvissa RFID-sovellusten ratkaisuissa olisi noudatettava osallistumista koskevaa periaatetta ja pantava se ennakkoehtona täytäntöön myyntipisteessä. RFID-tunnisteiden käyttö edelleen tiedonvälitykseen myyntipisteen jälkeen olisi laitonta, ellei rekisterinpitäjällä ole asianmukaisia oikeudellisia perusteita. Asianmukaisia oikeudellisia perusteita ovat yleensä ainoastaan a) rekisteröidyn suostumus tai b) se, että tiedon luovuttaminen on tarpeen palvelun suorittamiseksi kyseisen yksilön nimenomaisen ja vapaan pyynnön pohjalta (18). Molempia oikeudellisia perusteita voidaan tällöin luonnehtia ”osallistumiseksi”.

| 47. | Osallistumista koskevan periaatteen mukaisesti tunnisteet olisi deaktivoitava myyntipisteessä, jollei tunnisteella varustetun tuotteen ostaja halua jättää sitä aktiiviseksi. Käyttämällä oikeutta jättää tuote aktivoiduksi henkilö suostuu omien tietojensa jatkokäsittelyyn, esimerkiksi tiedonsiirtoon lukulaitteelle hänen käydessään seuraavan kerran rekisterinpitäjän luona. |
| --- | --- |

47.

Osallistumista koskevan periaatteen mukaisesti tunnisteet olisi deaktivoitava myyntipisteessä, jollei tunnisteella varustetun tuotteen ostaja halua jättää sitä aktiiviseksi. Käyttämällä oikeutta jättää tuote aktivoiduksi henkilö suostuu omien tietojensa jatkokäsittelyyn, esimerkiksi tiedonsiirtoon lukulaitteelle hänen käydessään seuraavan kerran rekisterinpitäjän luona.

| 48. | RFID-sovellusten yhä suuremman monimuotoisuuden hallitsemiseksi ja uusien innovatiivisten liiketoimintamallien kehityksen helpottamiseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu korostaa joustavan lähestymistavan tärkeyttä. Joustavuutta on sovellettava osallistumista koskevan periaatteen täytäntöönpanemisessa. |
| --- | --- |

48.

RFID-sovellusten yhä suuremman monimuotoisuuden hallitsemiseksi ja uusien innovatiivisten liiketoimintamallien kehityksen helpottamiseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu korostaa joustavan lähestymistavan tärkeyttä. Joustavuutta on sovellettava osallistumista koskevan periaatteen täytäntöönpanemisessa.

| 49. | Osallistumista koskevaa periaatetta voidaan soveltaa monella eri tavalla. Tunnisteen poistamisen vaihtoehtona voisi esimerkiksi olla sen käytön esto, myös väliaikaisesti, tai sen lukitseminen tiettyä käyttäjää varten ankanpoikamalliksi (resurrecting duckling model) (19) kutsutun suojauskäytännön mukaisesti. Elinkaareltaan lyhyen tunnisteen osoite, joka viittaa tietokannassa säilytettyyn tietoon, voitaisiin myös poistaa viitetietokannasta tunnisteen avulla kerättyjen lisätietojen myöhemmän käsittelyn välttämiseksi. |
| --- | --- |

49.

Osallistumista koskevaa periaatetta voidaan soveltaa monella eri tavalla. Tunnisteen poistamisen vaihtoehtona voisi esimerkiksi olla sen käytön esto, myös väliaikaisesti, tai sen lukitseminen tiettyä käyttäjää varten ankanpoikamalliksi (resurrecting duckling model) (19) kutsutun suojauskäytännön mukaisesti. Elinkaareltaan lyhyen tunnisteen osoite, joka viittaa tietokannassa säilytettyyn tietoon, voitaisiin myös poistaa viitetietokannasta tunnisteen avulla kerättyjen lisätietojen myöhemmän käsittelyn välttämiseksi.

| 50. | Todettakoon lopuksi, että vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää osallistumista koskevan periaatteen soveltamista myyntipisteessä oikeudellisena velvoitteena, joka sisältyy jo useimpien tilanteiden osalta tietosuojadirektiiviin, on hyviä syitä täsmentää tämä velvoite itsesääntelyvälineissä, myös sen varmistamiseksi, että periaate pannaan täytäntöön mahdollisimman asianmukaisesti. Erityistä täytäntöönpanoa tarvitaan joka tapauksessa tietosuojadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien RFID-sovellusten osalta. |
| --- | --- |

50.

Todettakoon lopuksi, että vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää osallistumista koskevan periaatteen soveltamista myyntipisteessä oikeudellisena velvoitteena, joka sisältyy jo useimpien tilanteiden osalta tietosuojadirektiiviin, on hyviä syitä täsmentää tämä velvoite itsesääntelyvälineissä, myös sen varmistamiseksi, että periaate pannaan täytäntöön mahdollisimman asianmukaisesti. Erityistä täytäntöönpanoa tarvitaan joka tapauksessa tietosuojadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien RFID-sovellusten osalta.

Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan tarve

| 51. | Yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan kohdistuvien uhkien minimoimiseksi komission tiedonannossa (kohta 3.2, sivu 6) esitetään suunnittelukriteerien määrittelyä ja käyttöönottoa jo varhaisessa vaiheessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen tähän lähestymistapaan. Määritelmien ja suunnittelukriteerien eli ”parhaan käytettävissä olevan tekniikan” (BAT) käyttöönotolla edistetään tehokkaasti tietosuojaa koskevaa sääntelyä ja turvallisuusvaatimusten huomioon ottamista. Teknologisten ja organisatoristen kriteerien säännöllisesti tarkistetulla määrittelyllä lujitetaan yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevien vaatimusten symbioottista mallia, jota Euroopan unioni parhaillaan kehittää. |
| --- | --- |

51.

Yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan kohdistuvien uhkien minimoimiseksi komission tiedonannossa (kohta 3.2, sivu 6) esitetään suunnittelukriteerien määrittelyä ja käyttöönottoa jo varhaisessa vaiheessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen tähän lähestymistapaan. Määritelmien ja suunnittelukriteerien eli ”parhaan käytettävissä olevan tekniikan” (BAT) käyttöönotolla edistetään tehokkaasti tietosuojaa koskevaa sääntelyä ja turvallisuusvaatimusten huomioon ottamista. Teknologisten ja organisatoristen kriteerien säännöllisesti tarkistetulla määrittelyllä lujitetaan yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevien vaatimusten symbioottista mallia, jota Euroopan unioni parhaillaan kehittää.

| 52. | Yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevan BAT:n oikea määrittely RFID-järjestelmien osalta on myös ratkaisevaa sellaisen luotettavan toimintaympäristön luomiseksi, joka tukee niiden laajaa hyväksymistä loppukäyttäjien keskuudessa, samoin kuin eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn kannalta. |
| --- | --- |

52.

Yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevan BAT:n oikea määrittely RFID-järjestelmien osalta on myös ratkaisevaa sellaisen luotettavan toimintaympäristön luomiseksi, joka tukee niiden laajaa hyväksymistä loppukäyttäjien keskuudessa, samoin kuin eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn kannalta.

| 53. | RFID-järjestelmiin liittyvän BAT:n valintaprosessia olisi tuettava yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevilla vaikutusten arvioinneilla, joihin on vielä panostettava lisää. Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) voi yhdessä Euroopan komission yhteisten tutkimuskeskusten ja asiaankuuluvien teollisuuden sidosryhmien kanssa edistää tällaisten parhaiden käytäntöjen määrittelyä ja niihin liittyvien menetelmien kehittämistä. Käynnistämällä RFID:n teknisiä suuntaviivoja koskevan hankkeen Saksan liittovaltion tietosuojatoimisto (BSI) antoi hiljattain havainnollisen esimerkin (20) BAT:stä, jota tulisi nyt kehittää Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

53.

RFID-järjestelmiin liittyvän BAT:n valintaprosessia olisi tuettava yksityisyyttä ja turvallisuutta koskevilla vaikutusten arvioinneilla, joihin on vielä panostettava lisää. Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) voi yhdessä Euroopan komission yhteisten tutkimuskeskusten ja asiaankuuluvien teollisuuden sidosryhmien kanssa edistää tällaisten parhaiden käytäntöjen määrittelyä ja niihin liittyvien menetelmien kehittämistä. Käynnistämällä RFID:n teknisiä suuntaviivoja koskevan hankkeen Saksan liittovaltion tietosuojatoimisto (BSI) antoi hiljattain havainnollisen esimerkin (20) BAT:stä, jota tulisi nyt kehittää Euroopan tasolla.

| 54. | Standardeilla voi myös olla ratkaiseva merkitys sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen varhaisen käyttöönoton kannalta. Komission olisi näin ollen edistettävä yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien takeiden käyttöönottoa kansainvälisten RFID-standardien kehittämisessä. 29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä toi selvästi esiin RFID:tä koskevassa valmisteluasiakirjassaan (21), miten standardeilla voidaan edistää yksityisyyttä tukevaa RFID-järjestelmien kehitystä. |
| --- | --- |

54.

Standardeilla voi myös olla ratkaiseva merkitys sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen varhaisen käyttöönoton kannalta. Komission olisi näin ollen edistettävä yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien takeiden käyttöönottoa kansainvälisten RFID-standardien kehittämisessä. 29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä toi selvästi esiin RFID:tä koskevassa valmisteluasiakirjassaan (21), miten standardeilla voidaan edistää yksityisyyttä tukevaa RFID-järjestelmien kehitystä.

| 55. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on myös tyytyväinen komission kantaan, joka koskee RFID-teknologioiden tutkimusta ja kehittämistä sekä tarvetta minimoida yksityisyyden suojaan kohdistuvat riskit. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate tulisi ottaa käyttöön teknologioiden kehittämisen varhaisimmassa vaiheessa, jotta näiden yhteensopivuus tietosuojalainsäädännön kanssa voidaan taata paremmin. Kuten Euroopan tietosuojavaltuutetun vuosikertomuksessa 2006 lyhyesti mainittiin, hän osallistuu tähän antamalla tapauskohtaisesti seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013) kuuluviin hankkeisiin liittyviä lausuntoja ja neuvoja. |
| --- | --- |

55.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on myös tyytyväinen komission kantaan, joka koskee RFID-teknologioiden tutkimusta ja kehittämistä sekä tarvetta minimoida yksityisyyden suojaan kohdistuvat riskit. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate tulisi ottaa käyttöön teknologioiden kehittämisen varhaisimmassa vaiheessa, jotta näiden yhteensopivuus tietosuojalainsäädännön kanssa voidaan taata paremmin. Kuten Euroopan tietosuojavaltuutetun vuosikertomuksessa 2006 lyhyesti mainittiin, hän osallistuu tähän antamalla tapauskohtaisesti seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013) kuuluviin hankkeisiin liittyviä lausuntoja ja neuvoja.

V   TARVITAANKO ERITYISIÄ LAINSÄÄDÄNNÖLLISIÄ TOIMENPITEITÄ?

| 56. | Itsesääntely ei välttämättä riitä nykyisen tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan lainsäädännön täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Vaikka itsesääntely täyttää edellä mainitut vaatimukset, sen soveltaminen on vapaaehtoista ja sen noudattamatta jättämisestä ei voi aina tehokkaasti langettaa seuraamuksia. Lisäksi saatetaan kuitenkin tarvita sitovia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien oikeuksien suojan varmistamiseksi. Tämä on erityisen tarpeellista, jos itsesääntelyä koskevan lähestymistavan toteuttaminen epäonnistuu. |
| --- | --- |

56.

Itsesääntely ei välttämättä riitä nykyisen tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan lainsäädännön täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Vaikka itsesääntely täyttää edellä mainitut vaatimukset, sen soveltaminen on vapaaehtoista ja sen noudattamatta jättämisestä ei voi aina tehokkaasti langettaa seuraamuksia. Lisäksi saatetaan kuitenkin tarvita sitovia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien oikeuksien suojan varmistamiseksi. Tämä on erityisen tarpeellista, jos itsesääntelyä koskevan lähestymistavan toteuttaminen epäonnistuu.

| 57. | Keskeistä on määritellä tarvittavat säädökset sen varmistamiseksi, että RFID-sovelluksissa tosiasiallisesti käytetään tarvittavia teknisiä ratkaisuja tietosuojaa ja yksityisyyttä uhkaavien riskien ehkäisemiseksi tai minimoimiseksi ja että vastuulliset rekisterinpitäjät toteuttavat nykyisen lainsäädännön mukaisten velvoitteidensa noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tästä aiheutuu seuraavia lisäkysymyksiä:






  — | Tarvitaanko erityisiä sääntöjä? |
| --- | --- | --- |

57.

Keskeistä on määritellä tarvittavat säädökset sen varmistamiseksi, että RFID-sovelluksissa tosiasiallisesti käytetään tarvittavia teknisiä ratkaisuja tietosuojaa ja yksityisyyttä uhkaavien riskien ehkäisemiseksi tai minimoimiseksi ja että vastuulliset rekisterinpitäjät toteuttavat nykyisen lainsäädännön mukaisten velvoitteidensa noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tästä aiheutuu seuraavia lisäkysymyksiä:

—

Tarvitaanko erityisiä sääntöjä?

| — | Jos tarvitaan, voidaanko ne hyväksyä nykyisen lainsäädännön puitteissa, esimerkiksi nykyisiä komiteamenettelyitä noudattaen? |
| --- | --- |

—

Jos tarvitaan, voidaanko ne hyväksyä nykyisen lainsäädännön puitteissa, esimerkiksi nykyisiä komiteamenettelyitä noudattaen?

| — | Vai tarvitaanko uutta säädöstä sen varmistamiseksi, että tosiasiallisesti käytetään sisäänrakennettua yksityisyyttä suojaavaa teknologiaa hyödyntäviä RFID-sovelluksia. |
| --- | --- |

—

Vai tarvitaanko uutta säädöstä sen varmistamiseksi, että tosiasiallisesti käytetään sisäänrakennettua yksityisyyttä suojaavaa teknologiaa hyödyntäviä RFID-sovelluksia.

| 58. | Tässä luvussa käsitellään mahdollisuuksia toteuttaa sitovia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä nykyisen lainsäädännön puitteissa, kun taas luvussa VI käsitellään erillisenä aiheena uuden säädöksen tarvetta. |
| --- | --- |

58.

Tässä luvussa käsitellään mahdollisuuksia toteuttaa sitovia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä nykyisen lainsäädännön puitteissa, kun taas luvussa VI käsitellään erillisenä aiheena uuden säädöksen tarvetta.

| 59. | Ensinnäkin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota direktiivin 95/46/EY 17 artiklaan, direktiivin 2002/58/EY 14 artiklan 3 kohtaan sekä direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. 14 artiklan 3 kohta sallii jäsenvaltioiden toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että päätelaitteet rakennetaan tavalla, joka on sopusoinnussa käyttäjien direktiivin 1999/5/EY mukaisen oikeuden kanssa, joka koskee heidän henkilötietojensa käytön suojelua ja valvontaa (22). Direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi — komiteamenettelyä noudattaen — päättää, että tiettyihin laiteluokkiin kuuluvien laitteistojen tai tiettyjen laitteistotyyppien on oltava siten rakennettuja, että niihin sisältyy turvalaitteita, jotka takaavat käyttäjän ja tilaajan henkilötietojen ja yksityisyyden suojan. Direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohtaa ei ole tähän mennessä vielä sovellettu. |
| --- | --- |

59.

Ensinnäkin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota direktiivin 95/46/EY 17 artiklaan, direktiivin 2002/58/EY 14 artiklan 3 kohtaan sekä direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. 14 artiklan 3 kohta sallii jäsenvaltioiden toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että päätelaitteet rakennetaan tavalla, joka on sopusoinnussa käyttäjien direktiivin 1999/5/EY mukaisen oikeuden kanssa, joka koskee heidän henkilötietojensa käytön suojelua ja valvontaa (22). Direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi — komiteamenettelyä noudattaen — päättää, että tiettyihin laiteluokkiin kuuluvien laitteistojen tai tiettyjen laitteistotyyppien on oltava siten rakennettuja, että niihin sisältyy turvalaitteita, jotka takaavat käyttäjän ja tilaajan henkilötietojen ja yksityisyyden suojan. Direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohtaa ei ole tähän mennessä vielä sovellettu.

| 60. | Nämä säännökset antavat lainsäätäjälle — niin kansallisella kuin yhteisönkin tasolla — vallan säätää, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat takeet on sisällytettävä RFID-järjestelmien valmistamiseen; kyseessä on ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” soveltaminen (23). Myös BAT:ien käyttöä edellytetään. |
| --- | --- |

60.

Nämä säännökset antavat lainsäätäjälle — niin kansallisella kuin yhteisönkin tasolla — vallan säätää, että yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevat takeet on sisällytettävä RFID-järjestelmien valmistamiseen; kyseessä on ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” soveltaminen (23). Myös BAT:ien käyttöä edellytetään.

| 61. | Tehdäkseen sisäänrakennetun yksityisyyden suojan pakolliseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että komissio käyttäisi direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista järjestelyä ja kuulisi asiasta RFID-asiantuntijaryhmää. |
| --- | --- |

61.

Tehdäkseen sisäänrakennetun yksityisyyden suojan pakolliseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että komissio käyttäisi direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista järjestelyä ja kuulisi asiasta RFID-asiantuntijaryhmää.

| 62. | Toiseksi on mahdollista itse direktiivejä muuttamalla täsmentää, miten nykyistä lainsäädäntöä on sovellettava RFID:hen. Kuten jo mainittiin, komissio on juuri esittänyt sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistamista koskevan ehdotuksen, jossa on tätä mahdollisuutta koskeva uusi säännös. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen tähän ensimmäiseen vahvistukseen direktiivin soveltamisesta RFID-sovelluksiin. Euroopan tietosuojavaltuutettu käsittelee sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin ja RFID:n väliseen suhteeseen liittyviä kysymyksiä tarkistusehdotusta koskevassa lausunnossaan, joka annetaan vuoden 2008 alussa. |
| --- | --- |

62.

Toiseksi on mahdollista itse direktiivejä muuttamalla täsmentää, miten nykyistä lainsäädäntöä on sovellettava RFID:hen. Kuten jo mainittiin, komissio on juuri esittänyt sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistamista koskevan ehdotuksen, jossa on tätä mahdollisuutta koskeva uusi säännös. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen tähän ensimmäiseen vahvistukseen direktiivin soveltamisesta RFID-sovelluksiin. Euroopan tietosuojavaltuutettu käsittelee sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin ja RFID:n väliseen suhteeseen liittyviä kysymyksiä tarkistusehdotusta koskevassa lausunnossaan, joka annetaan vuoden 2008 alussa.

| 63. | Koska komissio ei aio lähitulevaisuudessa muuttaa tietosuojadirektiiviä (24), mahdollisuudet täsmentää nykyisen lainsäädännön soveltamista radiotaajuustunnistukseen ovat rajalliset. |
| --- | --- |

63.

Koska komissio ei aio lähitulevaisuudessa muuttaa tietosuojadirektiiviä (24), mahdollisuudet täsmentää nykyisen lainsäädännön soveltamista radiotaajuustunnistukseen ovat rajalliset.

VI   TARVITAANKO RFID:TÄ KOSKEVAA ERITYISLAINSÄÄDÄNTÖÄ?

Komission suunnitelmat

| 64. | Komission tiedonannossa (25) painotetaan turvallisuuden ja sisäänrakennetun yksityisyyden suojan merkitystä. Siinä vaaditaan myös kaikkien sidosryhmien osallistumista. Komission työskentelyn päätuloksena on tarkoitus antaa ”suositus periaatteista, joita viranomaisten ja muiden sidosryhmien olisi noudatettava RFID:n käytön osalta”. Suositus hyväksytään todennäköisesti keväällä 2008. Tiedonannossa mainitut lainsäädännölliset tavoitteet ovat kaksivaiheiset. Komissio:






  — | tarkastelee sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tulevan tarkistusehdotuksen asiaankuuluvia RFID:tä koskevia säännöksiä. Kuten edellä todettiin, komissio esitti marraskuussa 2007 sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistamista, jolla vahvistettaisiin direktiivin soveltaminen RFID-sovelluksiin (26) mutta ei laajennettaisi sen soveltamisalaa yksityisiin verkkoihin, |
| --- | --- | --- |

64.

Komission tiedonannossa (25) painotetaan turvallisuuden ja sisäänrakennetun yksityisyyden suojan merkitystä. Siinä vaaditaan myös kaikkien sidosryhmien osallistumista. Komission työskentelyn päätuloksena on tarkoitus antaa ”suositus periaatteista, joita viranomaisten ja muiden sidosryhmien olisi noudatettava RFID:n käytön osalta”. Suositus hyväksytään todennäköisesti keväällä 2008. Tiedonannossa mainitut lainsäädännölliset tavoitteet ovat kaksivaiheiset. Komissio:

—

tarkastelee sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tulevan tarkistusehdotuksen asiaankuuluvia RFID:tä koskevia säännöksiä. Kuten edellä todettiin, komissio esitti marraskuussa 2007 sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistamista, jolla vahvistettaisiin direktiivin soveltaminen RFID-sovelluksiin (26) mutta ei laajennettaisi sen soveltamisalaa yksityisiin verkkoihin,

| — | arvioi, tarvitaanko tietosuojan ja yksityisyyden suojan varmistamiseksi muita lainsäädäntötoimia. |
| --- | --- |

—

arvioi, tarvitaanko tietosuojan ja yksityisyyden suojan varmistamiseksi muita lainsäädäntötoimia.

| 65. | Tämän perusteella voidaan olettaa, että komissio ei ainakaan lähiaikoina aio esittää uutta erityislainsäädäntöä tietosuojan ja yksityisyyden suojan varmistamiseksi RFID-alalla. |
| --- | --- |

65.

Tämän perusteella voidaan olettaa, että komissio ei ainakaan lähiaikoina aio esittää uutta erityislainsäädäntöä tietosuojan ja yksityisyyden suojan varmistamiseksi RFID-alalla.

Lainsäätäjää koskevat tekijät

| 66. | Euroopan tietosuojavaltuutettu luetteli tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta antamassaan lausunnossa joitakin henkilötietojen käsittelyyn liittyvien lainsäädäntötoimien suuntaviivoja, jotka voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | Ensiksi tulisi noudattaa tietosuojaa koskevia pääperiaatteita: ”Uusia periaatteita ei tarvita mutta sen sijaan tarvitaan selvästi muita hallinnollisia järjestelyjä, jotka ovat toisaalta tehokkaita ja asianmukaisia verkottuneessa yhteiskunnassa ja joista toisaalta aiheutuu mahdollisimman vähän hallintokuluja” (27). |
| --- | --- | --- |

66.

Euroopan tietosuojavaltuutettu luetteli tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta antamassaan lausunnossa joitakin henkilötietojen käsittelyyn liittyvien lainsäädäntötoimien suuntaviivoja, jotka voidaan tiivistää seuraavasti:

—

Ensiksi tulisi noudattaa tietosuojaa koskevia pääperiaatteita: ”Uusia periaatteita ei tarvita mutta sen sijaan tarvitaan selvästi muita hallinnollisia järjestelyjä, jotka ovat toisaalta tehokkaita ja asianmukaisia verkottuneessa yhteiskunnassa ja joista toisaalta aiheutuu mahdollisimman vähän hallintokuluja” (27).

| — | Toiseksi säädösehdotuksia olisi annettava vain, jos niiden tarve ja oikeasuhteisuus on riittävällä tavalla osoitettu. Tästä syystä tietosuojaa koskevaa yleistä lainsäädäntöä ei ole syytä muuttaa lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

—

Toiseksi säädösehdotuksia olisi annettava vain, jos niiden tarve ja oikeasuhteisuus on riittävällä tavalla osoitettu. Tästä syystä tietosuojaa koskevaa yleistä lainsäädäntöä ei ole syytä muuttaa lyhyellä aikavälillä.

| — | Kolmanneksi yhteiskunnan muutokset voivat johtaa erityissäädösten antamiseen, jotta tietosuojadirektiivin periaatteet voidaan mukauttaa RFID:n kaltaiseen erityisteknologiaan. On selvää, että tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus on otettava huomioon myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi yhteiskunnan muutokset voivat johtaa erityissäädösten antamiseen, jotta tietosuojadirektiivin periaatteet voidaan mukauttaa RFID:n kaltaiseen erityisteknologiaan. On selvää, että tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus on otettava huomioon myös tässä yhteydessä.

| 67. | Seuraavaksi on hyödyllistä esittää lainsäätäjään RFID:n alalla kohdistuvat odotukset:






  — | Lainsäädännön tulee olla joustavaa ja jättää tilaa innovoinnille ja teknologian kehittymiselle. Tämän lähtökohdan tulisi johtaa teknologisesti riittävään neutraaliin lainsäädäntöön. |
| --- | --- | --- |

67.

Seuraavaksi on hyödyllistä esittää lainsäätäjään RFID:n alalla kohdistuvat odotukset:

—

Lainsäädännön tulee olla joustavaa ja jättää tilaa innovoinnille ja teknologian kehittymiselle. Tämän lähtökohdan tulisi johtaa teknologisesti riittävään neutraaliin lainsäädäntöön.

| — | Toiseksi lainsäädännön on taattava oikeusvarmuus. Tämän lähtökohdan tulisi johtaa riittävän erikoistuneeseen lainsäädäntöön. Sidosryhmien on tiedettävä tarkkaan, miten niiden toimintaa säännellään. |
| --- | --- |

—

Toiseksi lainsäädännön on taattava oikeusvarmuus. Tämän lähtökohdan tulisi johtaa riittävän erikoistuneeseen lainsäädäntöön. Sidosryhmien on tiedettävä tarkkaan, miten niiden toimintaa säännellään.

| — | Kolmanneksi lainsäädännön on suojeltava tehokkaasti kaikkia kyseessä olevia oikeutettuja etuja. Tämä edellyttää kaikissa tapauksissa lainsäädännön täytäntöönpanoa ja vastuiden selkeää määrittelyä: mikä taho vastaa mistäkin toiminnasta (28)? Nämä vaatimukset ovat sitäkin tärkeämpiä kun kyse on yksityisyyden suojasta ja tietosuojasta, jotka on tunnustettu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi lainsäädännön on suojeltava tehokkaasti kaikkia kyseessä olevia oikeutettuja etuja. Tämä edellyttää kaikissa tapauksissa lainsäädännön täytäntöönpanoa ja vastuiden selkeää määrittelyä: mikä taho vastaa mistäkin toiminnasta (28)? Nämä vaatimukset ovat sitäkin tärkeämpiä kun kyse on yksityisyyden suojasta ja tietosuojasta, jotka on tunnustettu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa.

Euroopan tietosuojavaltuutetun näkemys

| 68. | Euroopan tietosuojavaltuutetun mielestä on selvää, että kaikkien teknologisten kehitysaskeleiden ei tule johtaa EU:n lainsäätäjän toimiin. Teknologia voi kehittyä nopeasti, kun taas lainsäädännön hyväksyminen ja voimaantulo vie enemmän aikaa, kuten sen tuleekin tehdä. Lainsäädännön tulisi olla kaikkien kyseessä olevien etujen tasapainottamisen lopputulos. Kun säädösvälineeksi valitaan direktiivi, tarvitaan vielä enemmän aikaa, sillä direktiivit on saatettava täysimääräisesti osaksi jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

68.

Euroopan tietosuojavaltuutetun mielestä on selvää, että kaikkien teknologisten kehitysaskeleiden ei tule johtaa EU:n lainsäätäjän toimiin. Teknologia voi kehittyä nopeasti, kun taas lainsäädännön hyväksyminen ja voimaantulo vie enemmän aikaa, kuten sen tuleekin tehdä. Lainsäädännön tulisi olla kaikkien kyseessä olevien etujen tasapainottamisen lopputulos. Kun säädösvälineeksi valitaan direktiivi, tarvitaan vielä enemmän aikaa, sillä direktiivit on saatettava täysimääräisesti osaksi jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiä.

| 69. | RFID ei kuitenkaan ole vain teknologinen uutuus, mitä on korostettu tässä lausunnossa useassa eri kohdassa. Tiedonannossa RFID:hen viitataan tienä tietoyhteiskunnan uuteen kehitysvaiheeseen, jota usein kutsutaan ”tavaroiden internetiksi”, ja RFID-tunnisteet ovat älykkäiden ympäristöjen keskeisiä osatekijöitä. Tällaiset ympäristöt ovat myös tärkeitä vaiheita niin sanotun valvontayhteiskunnan (29) kehityksessä. Näin ollen on perusteltua toteuttaa lainsäädäntätoimia RFID:n alalla. RFID voi merkitä laadullista muutosta. |
| --- | --- |

69.

RFID ei kuitenkaan ole vain teknologinen uutuus, mitä on korostettu tässä lausunnossa useassa eri kohdassa. Tiedonannossa RFID:hen viitataan tienä tietoyhteiskunnan uuteen kehitysvaiheeseen, jota usein kutsutaan ”tavaroiden internetiksi”, ja RFID-tunnisteet ovat älykkäiden ympäristöjen keskeisiä osatekijöitä. Tällaiset ympäristöt ovat myös tärkeitä vaiheita niin sanotun valvontayhteiskunnan (29) kehityksessä. Näin ollen on perusteltua toteuttaa lainsäädäntätoimia RFID:n alalla. RFID voi merkitä laadullista muutosta.

| 70. | Tällä perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että harkitaan yhteisön säädöksen antamista RFID:n käyttöön liittyvien päänäkökohtien sääntelemiseksi asiaankuuluvilla aloilla, mikäli nykyisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ei johda riittävään lopputulokseen. Tämän lainsäädännön tultua voimaan se on katsottava erityissäännöstöksi (lex specialis) yleiseen tietosuojalainsäädäntöön nähden. |
| --- | --- |

70.

Tällä perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että harkitaan yhteisön säädöksen antamista RFID:n käyttöön liittyvien päänäkökohtien sääntelemiseksi asiaankuuluvilla aloilla, mikäli nykyisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ei johda riittävään lopputulokseen. Tämän lainsäädännön tultua voimaan se on katsottava erityissäännöstöksi (lex specialis) yleiseen tietosuojalainsäädäntöön nähden.

| 71. | Tällaisen säädöksen antamiseen liittyvät seuraavat edut:






  — | Siinä voitaisiin määritellä itsesääntelyjärjestelyjen keskeiset tekijät. |
| --- | --- | --- |

71.

Tällaisen säädöksen antamiseen liittyvät seuraavat edut:

—

Siinä voitaisiin määritellä itsesääntelyjärjestelyjen keskeiset tekijät.

| — | Sen antaminen voisi osoittautua tehokkaaksi kannusteeksi sille, että sidosryhmät perustaisivat asianmukaisen suojan tarjoavat itsesääntelyjärjestelyt. |
| --- | --- |

—

Sen antaminen voisi osoittautua tehokkaaksi kannusteeksi sille, että sidosryhmät perustaisivat asianmukaisen suojan tarjoavat itsesääntelyjärjestelyt.

| 72. | Käytännössä komissiota voitaisiin pyytää laatimaan kuulemisasiakirja erityislainsäädännön hyvistä ja huonoista puolista sekä tällaisen lainsäädännön pääsisällöstä. Sidosryhmiä voitaisiin tietenkin pyytää antamaan omat lausuntonsa. Myös 29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä voisi osallistua kuulemiseen. |
| --- | --- |

72.

Käytännössä komissiota voitaisiin pyytää laatimaan kuulemisasiakirja erityislainsäädännön hyvistä ja huonoista puolista sekä tällaisen lainsäädännön pääsisällöstä. Sidosryhmiä voitaisiin tietenkin pyytää antamaan omat lausuntonsa. Myös 29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä voisi osallistua kuulemiseen.

Mahdolliset menettelytavat

| 73. | Voitaisiin laatia erityissäännöstö, johon kuuluisi yhdistelmä nykyistä säännöstöä täsmentäviä ja täydentäviä erilaisia sääntelyvälineitä. Tämän erityissäännöstön olisi perustuttava tietosuojan vakiintuneisiin periaatteisiin, ja siinä olisi keskityttävä vastuunjakoon ja valvontajärjestelyjen tehokkuuteen. |
| --- | --- |

73.

Voitaisiin laatia erityissäännöstö, johon kuuluisi yhdistelmä nykyistä säännöstöä täsmentäviä ja täydentäviä erilaisia sääntelyvälineitä. Tämän erityissäännöstön olisi perustuttava tietosuojan vakiintuneisiin periaatteisiin, ja siinä olisi keskityttävä vastuunjakoon ja valvontajärjestelyjen tehokkuuteen.

| 74. | Yksi erityinen syy tällaiselle mahdolliselle erityissäännöstölle liittyy siihen, että kaikkiin RFID-sovelluksiin ei liity henkilötietojen käsittelyä. Jos siis tiettyihin RFID-sovelluksiin ei liity henkilötietojen käsittelyä, niillä osapuolilla, jotka osallistuvat RFID-tuotteiden valmistamiseen ja myyntiin, ei ole oikeudellista velvoitetta toteuttaa teknisiä toimenpiteitä, joilla estetään salakuuntelu tai lukulaitteiden käyttö ilmoittamatta siitä etukäteen asianmukaisesti. Kuten on osoitettu, tällaisiinkin RFID-sovelluksiin liittyy kuitenkin yksityisyyden suojaa koskevia riskejä, jotka johtuvat mahdollisesta yksittäisten henkilöiden tarkkailusta ja edellyttävät tästä syystä samanlaisia yksityisyyden suojaa koskevia turvatoimia. Tällainen riski voi liittyä esimerkiksi siihen, että yksittäiset kulutustavarat varustetaan tunnistein ennen myyntipistettä. RFID-sovellukset, joihin ei liity henkilötietojen käsittelyä, voivat siis kuitenkin vaarantaa yksityisyyden suojan, koska niiden avulla voidaan toteuttaa piilotarkkailua ja käyttää näin saatuja tietoja tarkoituksiin, jotka eivät ole hyväksyttyjä. |
| --- | --- |

74.

Yksi erityinen syy tällaiselle mahdolliselle erityissäännöstölle liittyy siihen, että kaikkiin RFID-sovelluksiin ei liity henkilötietojen käsittelyä. Jos siis tiettyihin RFID-sovelluksiin ei liity henkilötietojen käsittelyä, niillä osapuolilla, jotka osallistuvat RFID-tuotteiden valmistamiseen ja myyntiin, ei ole oikeudellista velvoitetta toteuttaa teknisiä toimenpiteitä, joilla estetään salakuuntelu tai lukulaitteiden käyttö ilmoittamatta siitä etukäteen asianmukaisesti. Kuten on osoitettu, tällaisiinkin RFID-sovelluksiin liittyy kuitenkin yksityisyyden suojaa koskevia riskejä, jotka johtuvat mahdollisesta yksittäisten henkilöiden tarkkailusta ja edellyttävät tästä syystä samanlaisia yksityisyyden suojaa koskevia turvatoimia. Tällainen riski voi liittyä esimerkiksi siihen, että yksittäiset kulutustavarat varustetaan tunnistein ennen myyntipistettä. RFID-sovellukset, joihin ei liity henkilötietojen käsittelyä, voivat siis kuitenkin vaarantaa yksityisyyden suojan, koska niiden avulla voidaan toteuttaa piilotarkkailua ja käyttää näin saatuja tietoja tarkoituksiin, jotka eivät ole hyväksyttyjä.

| 75. | Tietosuojavaltuutettu katsoo, että tällaisen epäsuotuisan tilanteen syntyminen olisi vältettävä. Koska nykyisen lainsäädännön pohjalta — ainakin niiden RFID-sovellusten osalta, joihin ei liity henkilötietojen käsittelyä — ei ole mahdollista estää tällaista yksityisyyden suojan vaarantumista ja ottaen huomioon vapaaehtoisuuteen perustuvien ratkaisujen puutteet, vaikuttaa tarpeelliselta käyttää pakollisia lainsäädäntötoimia tyydyttävän tuloksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

75.

Tietosuojavaltuutettu katsoo, että tällaisen epäsuotuisan tilanteen syntyminen olisi vältettävä. Koska nykyisen lainsäädännön pohjalta — ainakin niiden RFID-sovellusten osalta, joihin ei liity henkilötietojen käsittelyä — ei ole mahdollista estää tällaista yksityisyyden suojan vaarantumista ja ottaen huomioon vapaaehtoisuuteen perustuvien ratkaisujen puutteet, vaikuttaa tarpeelliselta käyttää pakollisia lainsäädäntötoimia tyydyttävän tuloksen varmistamiseksi.

| 76. | Tällaisilla toimilla olisi






  — | vahvistettava osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä täsmällisenä ja väistämättömänä oikeudellisena velvoitteena myös niiden RFID-sovellusten osalta, jotka eivät kuulu tietosuojadirektiivin soveltamisalaan (30), |
| --- | --- | --- |

76.

Tällaisilla toimilla olisi

—

vahvistettava osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä täsmällisenä ja väistämättömänä oikeudellisena velvoitteena myös niiden RFID-sovellusten osalta, jotka eivät kuulu tietosuojadirektiivin soveltamisalaan (30),

| — | varmistettava, että RFID-sovellusten käyttöönottoon liittyy pakollinen vaatimus asianmukaisista teknisistä ominaisuuksista tai sisäänrakennetusta yksityisyyden suojasta. |
| --- | --- |

—

varmistettava, että RFID-sovellusten käyttöönottoon liittyy pakollinen vaatimus asianmukaisista teknisistä ominaisuuksista tai sisäänrakennetusta yksityisyyden suojasta.

VII   HALLINNOINTI

| 77. | Vaikka RFID-järjestelmien ”lähtökohtaisesti rajat ylittävää” ulottuvuutta käsitellään tiedonannossa vain sisämarkkinoiden kannalta, Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että tätä ulottuvuutta on tarkasteltava laajemmasta kansainvälisestä näkökulmasta. Kaupoissa RFID-järjestelmät ovat jo ”rajat ylittäviä”, koska tunnisteen toiminta ei välttämättä lakkaa myyntipisteessä. Koko RFID-järjestelmän tasolla näistä teknologioista tulee ”rajat ylittäviä” myös silloin, kun henkilötietoja saatetaan siirtää kolmanteen maahan tilanteessa, jossa RFID-järjestelmään kuuluvan, tunnisteella merkityn tavaran tuottajan toimipaikka on Euroopan unionin ulkopuolella (31). |
| --- | --- |

77.

Vaikka RFID-järjestelmien ”lähtökohtaisesti rajat ylittävää” ulottuvuutta käsitellään tiedonannossa vain sisämarkkinoiden kannalta, Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että tätä ulottuvuutta on tarkasteltava laajemmasta kansainvälisestä näkökulmasta. Kaupoissa RFID-järjestelmät ovat jo ”rajat ylittäviä”, koska tunnisteen toiminta ei välttämättä lakkaa myyntipisteessä. Koko RFID-järjestelmän tasolla näistä teknologioista tulee ”rajat ylittäviä” myös silloin, kun henkilötietoja saatetaan siirtää kolmanteen maahan tilanteessa, jossa RFID-järjestelmään kuuluvan, tunnisteella merkityn tavaran tuottajan toimipaikka on Euroopan unionin ulkopuolella (31).

| 78. | Pidemmästä perspektiivistä RFID-tunnistetietokantojen hallinnointi on myös ratkaisevaa eurooppalaisen tietosuojalainsäädännön asianmukaiselle täytäntöönpanolle. Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää tärkeänä, että asia saadaan ratkaistua pian, koska kyseisen lainsäädännön heikentäminen entisestään ei ole hyväksyttävissä. |
| --- | --- |

78.

Pidemmästä perspektiivistä RFID-tunnistetietokantojen hallinnointi on myös ratkaisevaa eurooppalaisen tietosuojalainsäädännön asianmukaiselle täytäntöönpanolle. Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää tärkeänä, että asia saadaan ratkaistua pian, koska kyseisen lainsäädännön heikentäminen entisestään ei ole hyväksyttävissä.

| 79. | Tietosuojavaltuutettu pitää RFID-järjestelmien hallinnointikysymystä merkittävänä haasteena, joka edellyttää huomattavaa panostusta. On löydettävä oikea neuvottelufoorumi sekä asianmukaisin hallinnollinen infrastruktuuri sen varmistamiseksi, että tietosuojaan liittyviä oikeuksia kunnioitetaan asianmukaisesti näissä kansainvälisissä yhteyksissä. |
| --- | --- |

79.

Tietosuojavaltuutettu pitää RFID-järjestelmien hallinnointikysymystä merkittävänä haasteena, joka edellyttää huomattavaa panostusta. On löydettävä oikea neuvottelufoorumi sekä asianmukaisin hallinnollinen infrastruktuuri sen varmistamiseksi, että tietosuojaan liittyviä oikeuksia kunnioitetaan asianmukaisesti näissä kansainvälisissä yhteyksissä.

| 80. | Tämän perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota esittämään hallinnointia koskevat näkemyksensä, mahdollisesti yhteistyössä RFID-sidosryhmän kanssa. |
| --- | --- |

80.

Tämän perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota esittämään hallinnointia koskevat näkemyksensä, mahdollisesti yhteistyössä RFID-sidosryhmän kanssa.

VIII   PÄÄTELMÄT

| 81. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen RFID:tä koskevaan komission tiedonantoon, koska siinä käsitellään tärkeimpiä RFID-teknologian käyttämiseen liittyviä kysymyksiä unohtamatta yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan liittyviä ratkaisevia kysymyksiä. Tietosuojavaltuutettu yhtyy näkemykseen, jonka mukaan RFID-järjestelmillä voisi olla keskeinen merkitys tietoyhteiskunnan uudessa kehitysvaiheessa, jota usein kutsutaan ”tavaroiden internetiksi”. |
| --- | --- |

81.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen RFID:tä koskevaan komission tiedonantoon, koska siinä käsitellään tärkeimpiä RFID-teknologian käyttämiseen liittyviä kysymyksiä unohtamatta yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan liittyviä ratkaisevia kysymyksiä. Tietosuojavaltuutettu yhtyy näkemykseen, jonka mukaan RFID-järjestelmillä voisi olla keskeinen merkitys tietoyhteiskunnan uudessa kehitysvaiheessa, jota usein kutsutaan ”tavaroiden internetiksi”.

Seurausten selvittäminen

| 82. | RFID-teknologian laaja käyttö on perustavan uusi ilmiö, jolla saattaa olla merkittävä vaikutus yhteiskuntaamme ja perusoikeuksien, kuten yksityisyyden suojan ja tietosuojan, varmistamiseen yhteiskunnassamme. RFID voi merkitä laadullista muutosta. |
| --- | --- |

82.

RFID-teknologian laaja käyttö on perustavan uusi ilmiö, jolla saattaa olla merkittävä vaikutus yhteiskuntaamme ja perusoikeuksien, kuten yksityisyyden suojan ja tietosuojan, varmistamiseen yhteiskunnassamme. RFID voi merkitä laadullista muutosta.

| 83. | Tässä yhteydessä voidaan yksilöidä viisi yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyvää peruskysymystä:






  — | tietokantaan rekisteröidyn tunnistaminen, |
| --- | --- | --- |

83.

Tässä yhteydessä voidaan yksilöidä viisi yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyvää peruskysymystä:

—

tietokantaan rekisteröidyn tunnistaminen,

| — | rekisterinpitäjän/rekisterinpitäjien tunnistaminen, |
| --- | --- |

—

rekisterinpitäjän/rekisterinpitäjien tunnistaminen,

| — | yksityisen ja julkisen välillä perinteisesti tehdyn eron merkityksen väheneminen, |
| --- | --- |

—

yksityisen ja julkisen välillä perinteisesti tehdyn eron merkityksen väheneminen,

| — | RFID-tunnisteiden koosta ja fyysisistä ominaisuuksista aiheutuvat seuraukset, |
| --- | --- |

—

RFID-tunnisteiden koosta ja fyysisistä ominaisuuksista aiheutuvat seuraukset,

| — | avoimuuden puute tietojenkäsittelyssä. |
| --- | --- |

—

avoimuuden puute tietojenkäsittelyssä.

Seurausten täsmentäminen

| 84. | Direktiivin 95/46/EY mukaista yleistä tietosuojalainsäädäntöä sovelletaan RFID-teknologiaan siltä osin, kuin RFID-järjestelmissä käsitellyt tiedot kuuluvat henkilötietojen määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

84.

Direktiivin 95/46/EY mukaista yleistä tietosuojalainsäädäntöä sovelletaan RFID-teknologiaan siltä osin, kuin RFID-järjestelmissä käsitellyt tiedot kuuluvat henkilötietojen määritelmän piiriin.

| 85. | Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin osalta: direktiivin muuttamisesta 13. marraskuuta 2007 annettuun komission ehdotukseen sisältyy säännös, jolla pyritään täsmentämään, että direktiiviä todellakin sovelletaan tiettyihin RFID-sovelluksiin. Tietyt muut RFID-sovellukset eivät kuitenkaan välttämättä kuulu sen soveltamisalaan, koska direktiivi on rajattu koskemaan henkilötietojen käsittelyä yleisissä viestintäverkoissa yleisesti saatavilla olevissa sähköisen viestinnän palveluissa. |
| --- | --- |

85.

Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin osalta: direktiivin muuttamisesta 13. marraskuuta 2007 annettuun komission ehdotukseen sisältyy säännös, jolla pyritään täsmentämään, että direktiiviä todellakin sovelletaan tiettyihin RFID-sovelluksiin. Tietyt muut RFID-sovellukset eivät kuitenkaan välttämättä kuulu sen soveltamisalaan, koska direktiivi on rajattu koskemaan henkilötietojen käsittelyä yleisissä viestintäverkoissa yleisesti saatavilla olevissa sähköisen viestinnän palveluissa.

| 86. | Henkilötietojen suojaa voidaan täydentää erilaisilla itsesääntelyvälineillä. On asianmukaista säilyttää tällainen itsesääntelymahdollisuus sillä edellytyksellä, että






  — | sen avulla tarjotaan konkreettista käytännön ohjeistusta tietyntyyppisiä RFID-sovelluksia varten, |
| --- | --- | --- |

86.

Henkilötietojen suojaa voidaan täydentää erilaisilla itsesääntelyvälineillä. On asianmukaista säilyttää tällainen itsesääntelymahdollisuus sillä edellytyksellä, että

—

sen avulla tarjotaan konkreettista käytännön ohjeistusta tietyntyyppisiä RFID-sovelluksia varten,

| — | sen avulla käsitellään erityisiä tietosuojakysymyksiä ja -ongelmia, jotka tulevat esiin yleisten RFID-sovellusten yhteydessä, |
| --- | --- |

—

sen avulla käsitellään erityisiä tietosuojakysymyksiä ja -ongelmia, jotka tulevat esiin yleisten RFID-sovellusten yhteydessä,

| — | se tukee osaltaan tietosuojadirektiivin soveltamista yhtenäisesti ja yhdenmukaistetusti koko EU:ssa, |
| --- | --- |

—

se tukee osaltaan tietosuojadirektiivin soveltamista yhtenäisesti ja yhdenmukaistetusti koko EU:ssa,

| — | sitä soveltavat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät. |
| --- | --- |

—

sitä soveltavat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät.

| 87. | Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että komissio laatisi tiiviissä yhteistyössä RFID-asiantuntijaryhmän kanssa yhden tai useamman asiakirjan, joissa annettaisiin selkeät ohjeet nykyisen lainsäädännön soveltamisesta RFID-ympäristöön. |
| --- | --- |

87.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että komissio laatisi tiiviissä yhteistyössä RFID-asiantuntijaryhmän kanssa yhden tai useamman asiakirjan, joissa annettaisiin selkeät ohjeet nykyisen lainsäädännön soveltamisesta RFID-ympäristöön.

| 88. | Ohjeiden, joissa vahvistetaan RFID:n käyttöön sovellettavat periaatteet, tulisi olla riittävän kohdennetut ja niissä olisi noudatettava alakohtaista lähestymistapaa. Ohjeissa olisi ehdotettava käytännöllisiä ja tehokkaita menetelmiä tekniikoiden ja standardien kehittämiseksi. Näillä edistettäisiin sitä, että RFID-järjestelmissä noudatetaan tietosuojalainsäädäntöä, ja niihin sisältyisi sisäänrakennetun yksityisyyden suojan mahdollistavan teknologian käyttö. |
| --- | --- |

88.

Ohjeiden, joissa vahvistetaan RFID:n käyttöön sovellettavat periaatteet, tulisi olla riittävän kohdennetut ja niissä olisi noudatettava alakohtaista lähestymistapaa. Ohjeissa olisi ehdotettava käytännöllisiä ja tehokkaita menetelmiä tekniikoiden ja standardien kehittämiseksi. Näillä edistettäisiin sitä, että RFID-järjestelmissä noudatetaan tietosuojalainsäädäntöä, ja niihin sisältyisi sisäänrakennetun yksityisyyden suojan mahdollistavan teknologian käyttö.

| 89. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen komission tiedonannon lähestymistapaan, jolla vahvistetaan periaate suunnittelukriteereiden määrittelystä ja käyttöönotosta varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

89.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen komission tiedonannon lähestymistapaan, jolla vahvistetaan periaate suunnittelukriteereiden määrittelystä ja käyttöönotosta varhaisessa vaiheessa.

| 90. | Vaikka tietosuojavaltuutettu katsoo, että osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä on oikeudellinen velvoite, joka sisältyy jo tietosuojadirektiiviin useimmissa tilanteissa, tämä velvoite olisi määriteltävä erikseen itsesääntelyvälineiden yhteydessä. |
| --- | --- |

90.

Vaikka tietosuojavaltuutettu katsoo, että osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä on oikeudellinen velvoite, joka sisältyy jo tietosuojadirektiiviin useimmissa tilanteissa, tämä velvoite olisi määriteltävä erikseen itsesääntelyvälineiden yhteydessä.

Tarvitaanko erityisiä toimenpiteitä?

| 91. | Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen asettamiseksi pakolliseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että komissio soveltaisi direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista järjestelyä ja kuulisi asiasta RFID-asiantuntijaryhmää. |
| --- | --- |

91.

Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen asettamiseksi pakolliseksi Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittaa, että komissio soveltaisi direktiivin 1999/5/EY 3 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista järjestelyä ja kuulisi asiasta RFID-asiantuntijaryhmää.

| 92. | Tietosuojavaltuutettu suosittaa, että harkitaan yhteisön säädöksen antamista RFID:n käyttöön liittyvien päänäkökohtien sääntelemiseksi asiaankuuluvilla aloilla, mikäli nykyisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ei johtaisi riittävään lopputulokseen. Tämän lainsäädännön tultua voimaan se katsottaisiin erityissäännöstöksi (lex specialis) yleiseen tietosuojalainsäädäntöön nähden. Sinä pitäisi myös käsitellä yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan liittyviä ongelmia, jotka koskevat tiettyjä RFID-sovelluksia, joihin ei liity henkilötietojen käsittelyä, kuten yksittäisten kulutustavaroiden merkitsemiseen tunnistein ennen myyntipistettä. |
| --- | --- |

92.

Tietosuojavaltuutettu suosittaa, että harkitaan yhteisön säädöksen antamista RFID:n käyttöön liittyvien päänäkökohtien sääntelemiseksi asiaankuuluvilla aloilla, mikäli nykyisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ei johtaisi riittävään lopputulokseen. Tämän lainsäädännön tultua voimaan se katsottaisiin erityissäännöstöksi (lex specialis) yleiseen tietosuojalainsäädäntöön nähden. Sinä pitäisi myös käsitellä yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan liittyviä ongelmia, jotka koskevat tiettyjä RFID-sovelluksia, joihin ei liity henkilötietojen käsittelyä, kuten yksittäisten kulutustavaroiden merkitsemiseen tunnistein ennen myyntipistettä.

| 93. | Komission olisi syytä laatia tausta-asiakirja erityislainsäädännön eduista ja haitoista sekä tällaisen lainsäädännön pääsisällöstä. |
| --- | --- |

93.

Komission olisi syytä laatia tausta-asiakirja erityislainsäädännön eduista ja haitoista sekä tällaisen lainsäädännön pääsisällöstä.

| 94. | Voitaisiin laatia erityissäännöstö, johon kuuluisi yhdistelmä nykyistä säännöstöä täsmentäviä ja täydentäviä sääntelyvälineitä. Tällaisilla toimilla olisi:






  — | vahvistettava osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä täsmällisenä ja väistämättömänä oikeudellisena velvoitteena myös niiden RFID-sovellusten osalta, jotka eivät kuulu tietosuojadirektiivin soveltamisalaan (32), |
| --- | --- | --- |

94.

Voitaisiin laatia erityissäännöstö, johon kuuluisi yhdistelmä nykyistä säännöstöä täsmentäviä ja täydentäviä sääntelyvälineitä. Tällaisilla toimilla olisi:

—

vahvistettava osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä täsmällisenä ja väistämättömänä oikeudellisena velvoitteena myös niiden RFID-sovellusten osalta, jotka eivät kuulu tietosuojadirektiivin soveltamisalaan (32),

| — | varmistettava, että RFID-sovellusten käyttöönottoon liittyy pakollinen vaatimus asianmukaisista teknisistä ominaisuuksista tai sisäänrakennetusta yksityisyyden suojasta. |
| --- | --- |

—

varmistettava, että RFID-sovellusten käyttöönottoon liittyy pakollinen vaatimus asianmukaisista teknisistä ominaisuuksista tai sisäänrakennetusta yksityisyyden suojasta.

Hallinnointi

| 95. | Euroopan tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota esittämään hallinnointia koskevat näkemyksensä, mahdollisesti yhteistyössä RFID-sidosryhmän kanssa. |
| --- | --- |

95.

Euroopan tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota esittämään hallinnointia koskevat näkemyksensä, mahdollisesti yhteistyössä RFID-sidosryhmän kanssa.

Tehty Brysselissä 20. joulukuuta 2007.

Peter HUSTINX

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  KOM(2007) 96 lopullinen.

1

(2)  Päätös N:o 467/2007/EY (EUVL L 176, 6.7.2007, s. 25).

2

(3)  EUVL C 68, 24.3.2007, s. 1.

3

(4)  Hanke ”RFID and identity management — Case studies from the frontline of the development towards ambient intelligence”, jonka on antanut tehtäväksi Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknisten vaihtoehtojen arviointiyksikkö (STOA) ja jonka toteuttaa Euroopan teknologian arviointiryhmä ETAG (European Technology Assessment Group)

4

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Asiakirja WP 136, julkaistu työryhmän Internet-sivustolla.

5

(6)  Komission tiedonanto 7 päivältä maaliskuuta 2007 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietosuojadirektiivin tehokkaampaa täytäntöönpanoa koskevan työohjelman seurannasta, KOM(2007) 87 lopullinen.

6

(7)  EUVL C 255, 27.10.2007, s. 1. Jäljempänä: ’lausunto tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta’.

7

(8)  Marraskuun 13 päivänä 2007 annettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta, KOM(2007) 698 lopullinen. Direktiivistä 2002/58/EY käytetään nimitystä ”sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi”.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Tohtori Sarah Spiekermann, Internetin taloutta tutkivan Berliinissä toimivan tutkimuskeskuksen (Berlin Research Centre on Internet Economics) johtaja, transatlanttisen kuluttajavuoropuhelufoorumin (the Trans Atlantic Consumer Dialogue) järjestämä RFID:tä ja sulautettua tietotekniikkaa käsitellyt seminaari, 13. maaliskuuta 2007.

10

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman ja Norman G. Einspruch: Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Volume 9, No 2/2007.

11

(12)  Hall, E.T.1966. The Hidden Dimension. (1. laitos). Garden City, N.Y: Doubleday.

12

(13)  Altman, I. 1975. The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey.

13

(14)  Ks. Euroopan tietosuojavaltuutetun maaliskuussa 2006 esittämät huomautukset eurooppalaisia tietokantoja koskevasta komission tiedonannosta, julkaistu Euroopan tietosuojavaltuutetun Internet-sivustolla.

14

(15)  Tämän lausunnon kohdassa 59 käsitellään kolmannen direktiivin eli radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY merkityksellisyyttä (EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10).

15

(16)  Ks. muun muassa lausunnon s. 10, josta on lainaus alaviitteessä 5.

16

(17)  Ks. tarkemmin tämän lausunnon kohdat 46–50.

17

(18)  Muutamissa RFID-sovelluksissa voidaan mahdollisesti käyttää muita perusteita, esimerkiksi 7 f artiklaa (rekisterinpitäjän oikeutetut edut, jotka edellyttävät riittäviä suojatakeita).

18

(19)  Tämän Frank Stajanon ja Ross Andersonin (Cambridgen yliopisto) kehittämän mallin nimi johtuu siitä, ”että ankanpoikanen olettaa ensimmäisen sen näkemän liikkuvan olennon olevan sen emo”.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Valmisteluasiakirja (WP 105) RFID-teknologiaan liittyvistä tietosuojakysymyksistä, 19. tammikuuta 2005.

21

(22)  Sekä lisäksi standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22 päivänä joulukuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 87/95/ETY mukaisesti (EYVL L 36, 7.2.1987, s. 31).

22

(23)  Ks. luku IV.

23

(24)  Euroopan tietosuojavaltuutettu kannattaa tätä lähestymistapaa, ks. kohta 64.

24

(25)  Ks. tiedonannon 4.1 kohta.

25

(26)  Ks. direktiiviin 2002/58/EY ehdotettu uusi 3 artikla.

26

(27)  Lausunto tietosuojadirektiiviä koskevasta tiedonannosta, kohta 24.

27

(28)  Tietosuojatermein ilmaistuna tämä edellyttää rekisterinpitäjän tunnistamista.

28

(29)  Tämä viesti toistettiin Euroopan tietosuojaviranomaisten Lontoossa 2. marraskuuta 2006 pitämässä puheenvuorossa, joka on saatavissa Internet-osoitteessa:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  Luvussa IV todettiin, että osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä on oikeudellinen velvoite, joka sisältyy jo tietosuojadirektiiviin.

30

(31)  Henkilötietojen siirtoon liittyviä velvoitteita käsitellään tietosuojadirektiivin 25 ja 26 artiklassa.

31

(32)  Luvussa IV todettiin, että osallistumista koskevan periaatteen soveltaminen myyntipisteessä on oikeudellinen velvoite, joka sisältyy jo tietosuojadirektiiviin.

32

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/13

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2008/C 101/02)

| Päätöksen tekopäivä | 23.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen viitenumero | N 140/07 |
| Jäsenvaltio | Irlanti |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Oikeusperusta | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tuki eläinten hyvinvointisitoumuksiin |
| Tukimuoto | Suorat avustukset |
| Talousarvio | 235 miljoonan EUR kokonaismäärärahat |
| Intensiteetti | — |
| Kesto | 31.12.2013 |
| Toimialat | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Päätöksen tekopäivä

23.10.2007

Tuen viitenumero

N 140/07

Jäsenvaltio

Irlanti

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Oikeusperusta

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tuki eläinten hyvinvointisitoumuksiin

Tukimuoto

Suorat avustukset

Talousarvio

235 miljoonan EUR kokonaismäärärahat

Intensiteetti

—

Kesto

31.12.2013

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Tuen viitenumero | N 363/07 |
| Jäsenvaltio | Liettua |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Oikeusperusta | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Päätöksen tekopäivä

5.12.2007

Tuen viitenumero

N 363/07

Jäsenvaltio

Liettua

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Oikeusperusta

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Toimenpidetyyppi

Investointituki maataloustuotantoon ja jalostukseen

Tarkoitus

Alakohtainen kehittäminen

Tukimuoto

Suora tuki, korkotuki, vakuus

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 20 000 000 LTL

Intensiteetti

40–50 % tukikelpoisista kustannuksista

Kesto

Kuusi vuotta komission hyväksynnästä

Toimialat

Maatalousala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 526/07 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Piemonte |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Epäsuotuisat sääolosuhteet |
| Tuen muoto | Avustukset |
| Talousarvio | Ks. asia NN 54/A/04 |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 prosenttia todellisista kustannuksista |
| Kesto | Maksujen päättymiseen asti |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaiset nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

29.10.2007

Tuen numero

N 526/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Piemonte

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Epäsuotuisat sääolosuhteet

Tuen muoto

Avustukset

Talousarvio

Ks. asia NN 54/A/04

Tuen intensiteetti

Enintään 100 prosenttia todellisista kustannuksista

Kesto

Maksujen päättymiseen asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaiset nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontukiasiassa NN 54/A/04 (komission kirje K(2005) 1622 lopullinen 7. kesäkuuta 2005) hyväksymän tukijärjestelmän soveltamistoimenpide

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 28.11.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 540/07 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Oikeusperusta | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Ympäristön suojelu |
| Tukimuoto | Avustukset |
| Talousarvio | 42 000 000 EUR |
| Intensiteetti | Alenevat hyvitykset |
| Kesto | 5 vuotta |
| Toimialat | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Päätöksen tekopäivä

28.11.2007

Tuen numero

N 540/07

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Oikeusperusta

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Ympäristön suojelu

Tukimuoto

Avustukset

Talousarvio

42 000 000 EUR

Intensiteetti

Alenevat hyvitykset

Kesto

5 vuotta

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 559/07 |
| Jäsenvaltio | Kypros |
| Alue | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Oikeusperusta | Hyväksytty |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Korvata ohjelmaan kuuluvilla alueilla raivonneista tulipaloista aiheutuneiden vahinkojen korjauksia |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 1 640 257 EUR |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 % aiheutuneiden aineellisten vahinkojen kustannuksista |
| Kesto | 3 vuotta |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Päätöksen tekopäivä

4.12.2007

Tuen numero

N 559/07

Jäsenvaltio

Kypros

Alue

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Oikeusperusta

Hyväksytty

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Korvata ohjelmaan kuuluvilla alueilla raivonneista tulipaloista aiheutuneiden vahinkojen korjauksia

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

1 640 257 EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 100 % aiheutuneiden aineellisten vahinkojen kustannuksista

Kesto

3 vuotta

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/17

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2008/C 101/03)

| Päätöksen tekopäivä | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 252/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Calabria |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Epäsuotuisista sääoloista maatalousrakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | — |
| Talousarvio | Viitataan komission hyväksymään tukijärjestelmään (NN 54/A/04) |
| Intensiteetti | Enintään 100 % |
| Kesto | Maksujen loppuun asti |
| Toimialat | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

24.1.2008

Tuen numero

N 252/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Calabria

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Epäsuotuisista sääoloista maatalousrakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

—

Talousarvio

Viitataan komission hyväksymään tukijärjestelmään (NN 54/A/04)

Intensiteetti

Enintään 100 %

Kesto

Maksujen loppuun asti

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontuen NN 54/A/04 yhteydessä hyväksymän järjestelmän soveltamistoimenpide (komission kirje K(2005) 1622 lopullinen, 7. kesäkuuta 2005)

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 28.2.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 362/07 |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Oikeusperusta | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Joulukuusi- ja koristekasvialan kehittäminen |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | 7 000 000 DKK vuodessa (noin 938 338 EUR) |
| Tuen intensiteetti | Vaihtelee |
| Kesto | 31.12.2012 saakka |
| Toimiala | NACE-numero A00112 — Vihannesten, koristekasvien ja taimien viljely |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Päätöksen tekopäivä

28.2.2008

Tuen numero

N 362/07

Jäsenvaltio

Tanska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Oikeusperusta

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Joulukuusi- ja koristekasvialan kehittäminen

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

7 000 000 DKK vuodessa (noin 938 338 EUR)

Tuen intensiteetti

Vaihtelee

Kesto

31.12.2012 saakka

Toimiala

NACE-numero A00112 — Vihannesten, koristekasvien ja taimien viljely

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 15.1.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 529/07 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Oikeusperusta | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Toimenpidetyyppi | Ohjelma |
| Tarkoitus | Mainonta ja tekninen tuki |
| Tuen muoto | Palvelujen tarjoaminen edullisin ehdoin |
| Talousarvio | 180 miljoonaa GBP (257,58 miljoonaa EUR) |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 % (veroluonteisina maksuina) |
| Kesto | 1.4.2008-31.3.2014 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Päätöksen tekopäivä

15.1.2008

Tuen numero

N 529/07

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Oikeusperusta

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Toimenpidetyyppi

Ohjelma

Tarkoitus

Mainonta ja tekninen tuki

Tuen muoto

Palvelujen tarjoaminen edullisin ehdoin

Talousarvio

180 miljoonaa GBP (257,58 miljoonaa EUR)

Tuen intensiteetti

Enintään 100 % (veroluonteisina maksuina)

Kesto

1.4.2008-31.3.2014

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 693/07 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Oikeusperusta | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tavoite | Kasvatuksen kilpailukyvyn parantaminen |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 2 975 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | Tuen määrä eläintä ja kasvattajaa kohti 30–67 EUR |
| Kesto | 7 vuotta |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Päätöksen tekopäivä

24.1.2008

Tuen numero

N 693/07

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Oikeusperusta

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tavoite

Kasvatuksen kilpailukyvyn parantaminen

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

2 975 000 EUR

Tuen intensiteetti

Tuen määrä eläintä ja kasvattajaa kohti 30–67 EUR

Kesto

7 vuotta

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/20

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia COMP/M.4980 — ABF/GBI Business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 101/04)

Komissio päätti 16. huhtikuuta 2008 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittaminen johtaa ilmoitettua yrityskeskittymää koskevan tutkimuksen toisen vaiheen aloittamiseen eikä se vaikuta asiassa tehtävään lopulliseen päätökseen. Päätös on tehty neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio kehottaa niitä, joita asia koskee, esittämään sille mahdolliset huomautuksensa ehdotetun yrityskeskittymän osalta.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4980 — ABF/GBI Business seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Kilpailun PO |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II 70 |
| B-1000 Bruxelles |

Euroopan yhteisöjen komissio

Kilpailun PO

Merger Registry

Rue Joseph II 70

B-1000 Bruxelles

---

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/21

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 101/05)

Komissio päätti 4. huhtikuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5025. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5025. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/22

---

Euron kurssi (1)

22. huhtikuuta 2008

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5931 |
| JPY | Japanin jeniä | 164,43 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4619 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79980 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3605 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6065 |
| ISK | Islannin kruunua | 118,33 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9230 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,055 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 251,73 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6974 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,4148 |
| RON | Romanian leuta | 3,5570 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,341 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0865 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6851 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6039 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,4194 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9987 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1529 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 591,91 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,2010 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 11,1353 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2598 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 632,62 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9999 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 66,512 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 37,2240 |
| THB | Thaimaan bahtia | 50,103 |
| BRL | Brasilian real | 2,6469 |
| MXN | Meksikon peso | 16,7691 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5931

JPY

Japanin jeniä

164,43

DKK

Tanskan kruunua

7,4619

GBP

Englannin puntaa

0,79980

SEK

Ruotsin kruunua

9,3605

CHF

Sveitsin frangia

1,6065

ISK

Islannin kruunua

118,33

NOK

Norjan kruunua

7,9230

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,055

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

251,73

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6974

PLN

Puolan zlotya

3,4148

RON

Romanian leuta

3,5570

SKK

Slovakian korunaa

32,341

TRY

Turkin liiraa

2,0865

AUD

Australian dollaria

1,6851

CAD

Kanadan dollaria

1,6039

HKD

Hongkongin dollaria

12,4194

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9987

SGD

Singaporin dollaria

2,1529

KRW

Etelä-Korean wonia

1 591,91

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,2010

CNY

Kiinan juan renminbiä

11,1353

HRK

Kroatian kunaa

7,2598

IDR

Indonesian rupiaa

14 632,62

MYR

Malesian ringgitiä

4,9999

PHP

Filippiinien pesoa

66,512

RUB

Venäjän ruplaa

37,2240

THB

Thaimaan bahtia

50,103

BRL

Brasilian real

2,6469

MXN

Meksikon peso

16,7691

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/23

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 19. marraskuuta 2007 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

Esittelijä: Ranska

(2008/C 101/07)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä, jolla yritys Syniverse Technologies, Inc hankkii määräysvallan BSG:n langattomasta viestinnästä, muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän ja että komissio on toimivaltainen tarkastelemaan keskittymää EY:n sulautuma-asetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti esitetyn siirtopyynnön jälkeen. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä, jolla yritys Syniverse Technologies, Inc hankkii määräysvallan BSG:n langattomasta viestinnästä, muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän ja että komissio on toimivaltainen tarkastelemaan keskittymää EY:n sulautuma-asetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti esitetyn siirtopyynnön jälkeen.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että GSM:n verkkovierailutietojen selvityspalveluilla on merkitykselliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että GSM:n verkkovierailutietojen selvityspalveluilla on merkitykselliset tuotemarkkinat.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että tämän tapauksen osalta voidaan jättää avoimeksi se, ovatko merkitykselliset maantieteelliset markkinat ETA:n laajuiset vai maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että tämän tapauksen osalta voidaan jättää avoimeksi se, ovatko merkitykselliset maantieteelliset markkinat ETA:n laajuiset vai maailmanlaajuiset.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä ei tuo esiin yksipuolisiin vaikutuksiin liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä ei tuo esiin yksipuolisiin vaikutuksiin liittyviä ongelmia.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä ei tuo esiin koordinoituihin vaikutuksiin liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä ei tuo esiin koordinoituihin vaikutuksiin liittyviä ongelmia.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä ei olennaisesti estäisi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai sen merkittävällä osalla, ja sen vuoksi ehdotettua yrityskeskittymää voidaan pitää yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu yrityskeskittymä ei olennaisesti estäisi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai sen merkittävällä osalla, ja sen vuoksi ehdotettua yrityskeskittymää voidaan pitää yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana.

---

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/24

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

(laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 101/08)

Komissio vastaanotti 5. kesäkuuta 2007 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys Syniverse Technologies, Inc, jäljempänä ’Syniverse’, hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan Billing Services Group Limitedin (BSG) langattoman viestinnän liiketoiminnassa ostamalla osakkeita.

Komissio katsoi ilmoituksen alustavan tarkastelun perusteella, että toimenpide herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja sen yhdenmukaisuudesta ETA-sopimuksen kanssa. Tämän vuoksi komissio päätti 10. heinäkuuta 2007 aloittaa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.

Syniverse sai tutustua sulautumia koskevien parhaiden käytänteiden sääntöjen mukaisesti tapauksen tärkeimpiin asiakirjoihin, tässä tapauksessa kolmansien osapuolten markkinatutkimukseen antamien vastausten ei-luottamuksellisiin versioihin. Ne toimitettiin Syniverselle 17. heinäkuuta 2007.

Perusteellisen markkinatutkimuksen jälkeen komissio päätteli, että koska ehdotettu toimenpide ei olennaisesti estäisi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai sen merkittävällä osalla, se soveltuu yhteismarkkinoille ja on yhdenmukainen ETA-sopimuksen määräysten kanssa. Tämän johdosta ilmoituksen tehneelle osapuolelle ei lähetetty väitetiedoksiantoa.

Sulautuman osapuolet tai kolmannet osapuolet eivät ole toimittaneet minulle kyselyjä tai huomautuksia. Asia ei anna aihetta erityisiin huomautuksiin, jotka koskevat oikeutta tulla kuulluksi.

Brysselissä 29. marraskuuta 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/25

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

tehty 4 päivänä joulukuuta 2007,

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.4662 — Syniverse/BSG)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 101/09)

Komissio teki 4. joulukuuta 2007 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 ja erityisesti sen 8 artiklan (...) kohdan nojalla
   (1). Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_fi.html

I   TIIVISTELMÄ

| 1. | Komissio vastaanotti 5. kesäkuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla amerikkalainen yritys Syniverse Technologies, Inc (Syniverse) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan bermudalaisen yrityksen Billing Services Group Limited langattoman viestinnän liiketoiminnassa (BSG:n kohdeliiketoiminta) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 5. kesäkuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla amerikkalainen yritys Syniverse Technologies, Inc (Syniverse) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan bermudalaisen yrityksen Billing Services Group Limited langattoman viestinnän liiketoiminnassa (BSG:n kohdeliiketoiminta) ostamalla osakkeita.

| 2. | Amerikkalainen Syniverse on Syniverse Holdings, Inc -yrityksen kokonaan omistama tytäryhtiö. Syniverse tarjoaa teknologiapalveluja langattoman televiestinnän alan yrityksille maailmanlaajuisesti. Sillä on asiakkaita yli 50 maassa. |
| --- | --- |

2.

Amerikkalainen Syniverse on Syniverse Holdings, Inc -yrityksen kokonaan omistama tytäryhtiö. Syniverse tarjoaa teknologiapalveluja langattoman televiestinnän alan yrityksille maailmanlaajuisesti. Sillä on asiakkaita yli 50 maassa.

| 3. | BSG-yhtymä tarjoaa maailmanlaajuisesti maksujen käsittelypalveluja, datan ja maksujen selvityspalveluja ja riskienhallintaratkaisuja kiinteän (eli kaapelipohjaisen) ja langattoman verkon sekä Wi-Fi-verkon palveluntarjoajille. BSG-yhtymä toimii kahdella liiketoiminta-alalla, nimittäin langattomassa viestinnässä ja kaapelipohjaisessa viestinnässä. Ehdotettu yrityskeskittymä koskee ainoastaan langattoman viestinnän liiketoimintaa, jäljempänä ’BSG’. |
| --- | --- |

3.

BSG-yhtymä tarjoaa maailmanlaajuisesti maksujen käsittelypalveluja, datan ja maksujen selvityspalveluja ja riskienhallintaratkaisuja kiinteän (eli kaapelipohjaisen) ja langattoman verkon sekä Wi-Fi-verkon palveluntarjoajille. BSG-yhtymä toimii kahdella liiketoiminta-alalla, nimittäin langattomassa viestinnässä ja kaapelipohjaisessa viestinnässä. Ehdotettu yrityskeskittymä koskee ainoastaan langattoman viestinnän liiketoimintaa, jäljempänä ’BSG’.

| 4. | Komission markkinatutkimuksen perusteella näyttää siltä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta sellaisia kilpailuongelmia, jotka olennaisesti haittaisivat tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

4.

Komission markkinatutkimuksen perusteella näyttää siltä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta sellaisia kilpailuongelmia, jotka olennaisesti haittaisivat tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

I.1   Merkitykselliset tuotemarkkinat

| 5. | Kyseinen liiketoimi koskee vain osaa matkaviestinoperaattoreiden laskutuspalvelujen markkinoista eli GSM:n (2) verkkovierailuun (3) liittyviä datan ja maksujen selvityspalveluja. Datan ja maksujen selvityspalvelut muodostavat pienen osan laskutuspalveluista. Niiden avulla voidaan käsitellä langattomien puhelujen määrään ja pituuteen tai lähetettyihin viesteihin liittyviä tietoja, jotta matkaviestinoperaattorit voivat sopia keskenään kustannusten jakamisesta ja laskuttaa asiakkaitaan vierailuverkon käytöstä. |
| --- | --- |

5.

Kyseinen liiketoimi koskee vain osaa matkaviestinoperaattoreiden laskutuspalvelujen markkinoista eli GSM:n (2) verkkovierailuun (3) liittyviä datan ja maksujen selvityspalveluja. Datan ja maksujen selvityspalvelut muodostavat pienen osan laskutuspalveluista. Niiden avulla voidaan käsitellä langattomien puhelujen määrään ja pituuteen tai lähetettyihin viesteihin liittyviä tietoja, jotta matkaviestinoperaattorit voivat sopia keskenään kustannusten jakamisesta ja laskuttaa asiakkaitaan vierailuverkon käytöstä.

| 6. | Syniverse tarjoaa GSM:n verkkovierailutietojen selvityspalveluja, kun taas BSG tarjoaa sekä datan että maksujen selvityspalveluja. Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että Syniverse on nykyään ainoa merkittävä datan selvitysyritys, jolla ei ole maksujen selvitysvalmiuksia. Tämän vuoksi Syniverse on epäedullisessa kilpailuasemassa, sillä useat matkaviestinoperaattorit haluavat asioida yhden ainoan yrityksen kanssa ulkoistaessaan datan ja maksujen selvitystoimintonsa. Osapuolet toteavat, että BSG:n maksujen selvityspalvelujen hankkiminen on olennainen syy liiketoimen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

6.

Syniverse tarjoaa GSM:n verkkovierailutietojen selvityspalveluja, kun taas BSG tarjoaa sekä datan että maksujen selvityspalveluja. Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että Syniverse on nykyään ainoa merkittävä datan selvitysyritys, jolla ei ole maksujen selvitysvalmiuksia. Tämän vuoksi Syniverse on epäedullisessa kilpailuasemassa, sillä useat matkaviestinoperaattorit haluavat asioida yhden ainoan yrityksen kanssa ulkoistaessaan datan ja maksujen selvitystoimintonsa. Osapuolet toteavat, että BSG:n maksujen selvityspalvelujen hankkiminen on olennainen syy liiketoimen toteuttamiseen.

| 7. | Verkkovierailun ansiosta tilaajat voivat soittaa ja vastaanottaa puheluja, lähettää ja vastaanottaa dataa tai käyttää muita palveluja oman kotiverkkonsa ulkopuolella. Verkkovierailusta puhutaan silloin, kun tilaaja käyttää vierailuverkkoa. Jotta matkaviestinoperaattorit voivat tarjota palveluja eri verkoissa ja maissa, ne tekevät keskenään vakiomuotoisia verkkovierailusopimuksia. Koko GSM:n verkkovierailu on standardoitu GSMA:n johdolla. |
| --- | --- |

7.

Verkkovierailun ansiosta tilaajat voivat soittaa ja vastaanottaa puheluja, lähettää ja vastaanottaa dataa tai käyttää muita palveluja oman kotiverkkonsa ulkopuolella. Verkkovierailusta puhutaan silloin, kun tilaaja käyttää vierailuverkkoa. Jotta matkaviestinoperaattorit voivat tarjota palveluja eri verkoissa ja maissa, ne tekevät keskenään vakiomuotoisia verkkovierailusopimuksia. Koko GSM:n verkkovierailu on standardoitu GSMA:n johdolla.

| 8. | Datan selvityksessä on kyse siitä, että matkaviestinoperaattorit (jotka voivat toimia joko vierailuverkkona tai kotiverkkona) vaihtavat keskenään esimerkiksi tilaajan tunnistetietoja tai tietoja verkkovierailuun liittyvistä matkapuhelinnumeroista, aika- ja päiväysleimoista, puhelun kestosta ja muista seikoista, joita tarvitaan asiakkaan laskuttamisessa. Matkaviestinoperaattori, joka hoitaa itse datan selvityksen, joutuisi mahdollisesti lähettämään ison tietopaketin kaikille verkkovierailukumppaneilleen. Vaihtoehtoisesti operaattorit voisivat lähettää verkkovierailijoita koskevat tiedot selvityspalvelujen tarjoajalle, joka välittäisi tiedot kaikille operaattorien verkkovierailukumppaneille. Sen jälkeen matkaviestinoperaattoreiden on määritettävä niiden omille tilaajille verkkovierailusta aiheutuvat kustannukset; tätä tarkoitetaan maksujen selvityksellä. |
| --- | --- |

8.

Datan selvityksessä on kyse siitä, että matkaviestinoperaattorit (jotka voivat toimia joko vierailuverkkona tai kotiverkkona) vaihtavat keskenään esimerkiksi tilaajan tunnistetietoja tai tietoja verkkovierailuun liittyvistä matkapuhelinnumeroista, aika- ja päiväysleimoista, puhelun kestosta ja muista seikoista, joita tarvitaan asiakkaan laskuttamisessa. Matkaviestinoperaattori, joka hoitaa itse datan selvityksen, joutuisi mahdollisesti lähettämään ison tietopaketin kaikille verkkovierailukumppaneilleen. Vaihtoehtoisesti operaattorit voisivat lähettää verkkovierailijoita koskevat tiedot selvityspalvelujen tarjoajalle, joka välittäisi tiedot kaikille operaattorien verkkovierailukumppaneille. Sen jälkeen matkaviestinoperaattoreiden on määritettävä niiden omille tilaajille verkkovierailusta aiheutuvat kustannukset; tätä tarkoitetaan maksujen selvityksellä.

| 9. | Toistaiseksi komissio ei ole määritellyt kyseisiä markkinoita. Ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan tässä vaiheessa voidaan jättää avoimeksi, muodostavatko datan selvitys ja maksujen selvitys erilliset markkinat. |
| --- | --- |

9.

Toistaiseksi komissio ei ole määritellyt kyseisiä markkinoita. Ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan tässä vaiheessa voidaan jättää avoimeksi, muodostavatko datan selvitys ja maksujen selvitys erilliset markkinat.

| 10. | Markkinatutkimuksesta kävi selvästi ilmi, että datan selvityspalveluissa ja maksujen selvityspalveluissa on kyse erillisistä markkinoista. Suurin osa vastaajista piti markkinoita erillisinä (4). Sen vuoksi katsotaan, että kyseisten palvelujen tavoitteet ovat erilaiset eivätkä ne näytä olevan keskenään korvattavissa. Markkinatutkimuksessa ilmeni, että matkaviestinoperaattorit hankkivat usein datan selvityspalvelut ja maksujen selvityspalvelut eri tarjoajilta. Yritykset hoitavat maksujen selvityspalvelunsa itse paljon useammin kuin datan selvityspalvelut, jotka on tapana ulkoistaa (vain yksi suuri matkaviestinoperaattori ETA-alueella hoitaa itse datan selvityksen) (5). Toisin kuin ilmoituksen tehnyt osapuoli esittää, asiakkaat eivät edellytä palveluntarjoajan tarjoavan sekä datan että maksujen selvityspalveluja (6). |
| --- | --- |

10.

Markkinatutkimuksesta kävi selvästi ilmi, että datan selvityspalveluissa ja maksujen selvityspalveluissa on kyse erillisistä markkinoista. Suurin osa vastaajista piti markkinoita erillisinä (4). Sen vuoksi katsotaan, että kyseisten palvelujen tavoitteet ovat erilaiset eivätkä ne näytä olevan keskenään korvattavissa. Markkinatutkimuksessa ilmeni, että matkaviestinoperaattorit hankkivat usein datan selvityspalvelut ja maksujen selvityspalvelut eri tarjoajilta. Yritykset hoitavat maksujen selvityspalvelunsa itse paljon useammin kuin datan selvityspalvelut, jotka on tapana ulkoistaa (vain yksi suuri matkaviestinoperaattori ETA-alueella hoitaa itse datan selvityksen) (5). Toisin kuin ilmoituksen tehnyt osapuoli esittää, asiakkaat eivät edellytä palveluntarjoajan tarjoavan sekä datan että maksujen selvityspalveluja (6).

| 11. | Näin ollen datan selvityspalvelujen ja maksujen selvityspalvelujen katsotaan muodostavan erilliset tuotemarkkinat. Koska osapuolilla ei ole päällekkäistä toimintaa maksujen selvityspalvelujen markkinoilla, päätöksessä käsitellään ainoastaan GSM:n verkkovierailutietojen selvityspalvelujen markkinoita. |
| --- | --- |

11.

Näin ollen datan selvityspalvelujen ja maksujen selvityspalvelujen katsotaan muodostavan erilliset tuotemarkkinat. Koska osapuolilla ei ole päällekkäistä toimintaa maksujen selvityspalvelujen markkinoilla, päätöksessä käsitellään ainoastaan GSM:n verkkovierailutietojen selvityspalvelujen markkinoita.

I.2   Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| 12. | Komissio ei ole määritellyt kyseisten markkinoiden maantieteellistä laajuutta aiempien asioiden yhteydessä. Ilmoituksen tehnyt osapuoli esittää, että GSM-verkon datan selvityspalvelujen maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Osapuolet esittävät ensinnäkin, että verkkovierailutiedot ovat luonteeltaan olennaisesti kansainvälisiä. Toiseksi ne väittävät, että verkkovierailutietojen vaihtoon ja selvitykseen sovelletaan maailmanlaajuisia standardeja (väite sai tukea markkinatutkimuksessa). Lisäksi ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että asiakkaan ja palveluntarjoajan maantieteellisellä sijainnilla ei ole merkitystä, sillä palveluja voi tarjota mistä päin maailmaa tahansa. Se mainitsee esimerkkinä, että Syniverse tarjoaa datan selvityspalveluja eri puolilla maailmaa sijaitseville asiakkailleen (myös kaikille eurooppalaisille asiakkailleen) Tampassa, Floridassa sijaitsevasta pääkonttoristaan käsin. Markkinatutkimus vahvisti osittain ilmoituksen tehneen osapuolen näkemyksen, jonka mukaan maantieteellisten markkinoiden voidaan katsoa olevan maailmanlaajuiset. Useimmat asiakkaat, jotka vastasivat markkinoiden laajuutta koskevaan yleisluonteiseen kysymykseen, pitivät datan selvityspalvelujen markkinoita maailmanlaajuisina. Osa vastaajista kuitenkin katsoi, että kyseiset markkinat rajoittuvat Euroopan talousalueeseen (7). |
| --- | --- |

12.

Komissio ei ole määritellyt kyseisten markkinoiden maantieteellistä laajuutta aiempien asioiden yhteydessä. Ilmoituksen tehnyt osapuoli esittää, että GSM-verkon datan selvityspalvelujen maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. Osapuolet esittävät ensinnäkin, että verkkovierailutiedot ovat luonteeltaan olennaisesti kansainvälisiä. Toiseksi ne väittävät, että verkkovierailutietojen vaihtoon ja selvitykseen sovelletaan maailmanlaajuisia standardeja (väite sai tukea markkinatutkimuksessa). Lisäksi ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että asiakkaan ja palveluntarjoajan maantieteellisellä sijainnilla ei ole merkitystä, sillä palveluja voi tarjota mistä päin maailmaa tahansa. Se mainitsee esimerkkinä, että Syniverse tarjoaa datan selvityspalveluja eri puolilla maailmaa sijaitseville asiakkailleen (myös kaikille eurooppalaisille asiakkailleen) Tampassa, Floridassa sijaitsevasta pääkonttoristaan käsin. Markkinatutkimus vahvisti osittain ilmoituksen tehneen osapuolen näkemyksen, jonka mukaan maantieteellisten markkinoiden voidaan katsoa olevan maailmanlaajuiset. Useimmat asiakkaat, jotka vastasivat markkinoiden laajuutta koskevaan yleisluonteiseen kysymykseen, pitivät datan selvityspalvelujen markkinoita maailmanlaajuisina. Osa vastaajista kuitenkin katsoi, että kyseiset markkinat rajoittuvat Euroopan talousalueeseen (7).

| 13. | Markkinatutkimuksesta kävi myös ilmi joitakin seikkoja, joiden pohjalta markkinoiden voitaisiin katsoa rajoittuvan Euroopan talousalueeseen. Matkaviestinoperaattorien tarjouspyynnöt julkaistaan maailmanlaajuisesti. Jos palveluntarjoaja kuitenkin haluaa tehdä palvelusopimuksia Euroopassa sijaitsevien matkaviestinoperaattorien kanssa, on suotavaa, että sillä on toimisto myös Euroopassa. Puolet vastaajista (niiden joukossa eräitä suuria matkaviestinoperaattoreita) korosti maantieteellisen läheisyyden tärkeyttä tietojen eheyden ja myynninjälkeisten palvelujen varmistamiseksi. Kaikilla datan selvityspalvelujen tarjoajilla (MACH, Syniverse ja BSG) on Euroopan talousalueella enemmän kuin yksi toimisto. |
| --- | --- |

13.

Markkinatutkimuksesta kävi myös ilmi joitakin seikkoja, joiden pohjalta markkinoiden voitaisiin katsoa rajoittuvan Euroopan talousalueeseen. Matkaviestinoperaattorien tarjouspyynnöt julkaistaan maailmanlaajuisesti. Jos palveluntarjoaja kuitenkin haluaa tehdä palvelusopimuksia Euroopassa sijaitsevien matkaviestinoperaattorien kanssa, on suotavaa, että sillä on toimisto myös Euroopassa. Puolet vastaajista (niiden joukossa eräitä suuria matkaviestinoperaattoreita) korosti maantieteellisen läheisyyden tärkeyttä tietojen eheyden ja myynninjälkeisten palvelujen varmistamiseksi. Kaikilla datan selvityspalvelujen tarjoajilla (MACH, Syniverse ja BSG) on Euroopan talousalueella enemmän kuin yksi toimisto.

| 14. | Siitä huolimatta markkinatutkimuksesta kävi myös ilmi, että vaikka eurooppalainen toimisto on etu Euroopan talousalueella sijaitsevien asiakkaiden palvelemisessa, toimiston perustamiskustannukset ovat rajalliset. Lisäksi erään kilpailijan mukaan se ei ole ehdoton edellytys, sillä datan selvityksessä käytettävää palvelinta voidaan joka tapauksessa pyörittää Euroopan ulkopuolelta käsin. |
| --- | --- |

14.

Siitä huolimatta markkinatutkimuksesta kävi myös ilmi, että vaikka eurooppalainen toimisto on etu Euroopan talousalueella sijaitsevien asiakkaiden palvelemisessa, toimiston perustamiskustannukset ovat rajalliset. Lisäksi erään kilpailijan mukaan se ei ole ehdoton edellytys, sillä datan selvityksessä käytettävää palvelinta voidaan joka tapauksessa pyörittää Euroopan ulkopuolelta käsin.

| 15. | Markkinatutkimuksen mukaan tietojenkäsittelyn luotettavuus ja tietosuojakysymykset ovat erittäin tärkeitä. Lisäksi markkinatutkimuksesta selvisi, että matkaviestinoperaattoreiden on huolehdittava tietoturvasta samalla tavalla kuin minkä tahansa muulla alalla toimivan yrityksen, joka siirtää henkilötietoja Euroopan talousalueen ulkopuolelle. Sen vuoksi voidaan todeta, että tietosuojakysymykset eivät ole este tietojen käsittelylle Euroopan talousalueen ulkopuolella eivätkä sellaisenaan osoita, että kyseiset markkinat rajoittuisivat Euroopan talousalueelle. |
| --- | --- |

15.

Markkinatutkimuksen mukaan tietojenkäsittelyn luotettavuus ja tietosuojakysymykset ovat erittäin tärkeitä. Lisäksi markkinatutkimuksesta selvisi, että matkaviestinoperaattoreiden on huolehdittava tietoturvasta samalla tavalla kuin minkä tahansa muulla alalla toimivan yrityksen, joka siirtää henkilötietoja Euroopan talousalueen ulkopuolelle. Sen vuoksi voidaan todeta, että tietosuojakysymykset eivät ole este tietojen käsittelylle Euroopan talousalueen ulkopuolella eivätkä sellaisenaan osoita, että kyseiset markkinat rajoittuisivat Euroopan talousalueelle.

| 16. | Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä voidaan jättää tämän asian yhteydessä avoimeksi, sillä ehdotettu yrityskeskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla edes siinä tapauksessa, että käytetään suppeinta mahdollista maantieteellisten markkinoiden määritelmää (joka kattaa Euroopan talousalueen). |
| --- | --- |

16.

Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä voidaan jättää tämän asian yhteydessä avoimeksi, sillä ehdotettu yrityskeskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla edes siinä tapauksessa, että käytetään suppeinta mahdollista maantieteellisten markkinoiden määritelmää (joka kattaa Euroopan talousalueen).

I.3   Kilpailuvaikutusten arviointi

I.3.1   Markkinoiden rakenne

| 17. | Datan selvityspalvelujen ulkoistaminen alkoi 1990-luvun alussa. Vuodesta 2004 lähtien markkinoilla on tehty useita yritysostoja. Markkinajohtaja MACH, jonka pääkonttori sijaitsee Luxemburgissa, on tarjonnut datan selvityspalveluja 1990-luvulta lähtien. MACHilla on datan selvityspalvelujen alalla yli 400 asiakasta ympäri maailmaa. Sen 700 työntekijää työskentelevät Yhdysvalloissa, Etelä-Amerikassa, Intiassa, Dubaissa, Singaporessa, Hongkongissa ja kuudessa eurooppalaisessa toimipaikassa (esim. Moskovassa ja Lontoossa). |
| --- | --- |

17.

Datan selvityspalvelujen ulkoistaminen alkoi 1990-luvun alussa. Vuodesta 2004 lähtien markkinoilla on tehty useita yritysostoja. Markkinajohtaja MACH, jonka pääkonttori sijaitsee Luxemburgissa, on tarjonnut datan selvityspalveluja 1990-luvulta lähtien. MACHilla on datan selvityspalvelujen alalla yli 400 asiakasta ympäri maailmaa. Sen 700 työntekijää työskentelevät Yhdysvalloissa, Etelä-Amerikassa, Intiassa, Dubaissa, Singaporessa, Hongkongissa ja kuudessa eurooppalaisessa toimipaikassa (esim. Moskovassa ja Lontoossa).

| 18. | BSG perustettiin vuonna 2003 sen jälkeen, kun pääomasijoitusrahasto ABRY Partners hankki omistukseensa useita yrityksiä. Syniverse aloitti datan selvityspalvelut Yhdysvalloissa vuonna 1996 ja Euroopassa vuonna 2003 vaatimattomaksi luokittelemansa investoinnin pohjalta. Alalla on myös muita kilpailijoita, kuten sveitsiläinen Comfone, joka myy matkaviestintään liittyviä palveluja ja koulutusta matkaviestinoperaattoreille kaikkialla maailmassa ja on vuodesta 1998 lähtien tarjonnut omia datan ja maksujen selvitysratkaisujaan. Se lopetti vuonna 2003 omien datan selvityspalvelujensa myynnin ja ryhtyi sen sijaan BSG:n selvityspalvelujen jälleenmyyjäksi. Komissio katsoo, että Comfone voisi lähitulevaisuudessa jälleen palata GSM-verkon datan selvityspalvelujen markkinoille. |
| --- | --- |

18.

BSG perustettiin vuonna 2003 sen jälkeen, kun pääomasijoitusrahasto ABRY Partners hankki omistukseensa useita yrityksiä. Syniverse aloitti datan selvityspalvelut Yhdysvalloissa vuonna 1996 ja Euroopassa vuonna 2003 vaatimattomaksi luokittelemansa investoinnin pohjalta. Alalla on myös muita kilpailijoita, kuten sveitsiläinen Comfone, joka myy matkaviestintään liittyviä palveluja ja koulutusta matkaviestinoperaattoreille kaikkialla maailmassa ja on vuodesta 1998 lähtien tarjonnut omia datan ja maksujen selvitysratkaisujaan. Se lopetti vuonna 2003 omien datan selvityspalvelujensa myynnin ja ryhtyi sen sijaan BSG:n selvityspalvelujen jälleenmyyjäksi. Komissio katsoo, että Comfone voisi lähitulevaisuudessa jälleen palata GSM-verkon datan selvityspalvelujen markkinoille.

| 19. | Emirates Data Clearing House, jäljempänä ’EDCH’, perustettiin vuonna 1994 osana Yhdistyneiden arabiemiirikuntien televiestintäyritystä Etisalatia. EDCH:n toiminta on keskittynyt Lähi-itään, mutta se toimii myös muissa osissa maailmaa (Kaukoidässä ja Afrikassa). Vaikka EDCH:lla ei ole toimintaa Euroopassa, se on osallistunut tarjouskilpailuihin Euroopan talousalueella. Sen vuoksi komissio katsoo, että EDCH:lla saattaa olla kiinnostusta päästä GSM-verkon datan selvityspalvelujen ETA-markkinoille. |
| --- | --- |

19.

Emirates Data Clearing House, jäljempänä ’EDCH’, perustettiin vuonna 1994 osana Yhdistyneiden arabiemiirikuntien televiestintäyritystä Etisalatia. EDCH:n toiminta on keskittynyt Lähi-itään, mutta se toimii myös muissa osissa maailmaa (Kaukoidässä ja Afrikassa). Vaikka EDCH:lla ei ole toimintaa Euroopassa, se on osallistunut tarjouskilpailuihin Euroopan talousalueella. Sen vuoksi komissio katsoo, että EDCH:lla saattaa olla kiinnostusta päästä GSM-verkon datan selvityspalvelujen ETA-markkinoille.

| 20. | VeriSign on yhdysvaltalainen osakeyhtiö, joka tarjoaa monenlaisia internet- ja televiestintäpalveluja. Toistaiseksi se ei tarjoa datan selvityspalveluja Euroopassa. Sen sijaan se tarjoaa asiakkailleen muita tähän liittyviä palveluja eurooppalaisten toimipisteidensä välityksellä. Komissio pitää markkinatutkimuksen pohjalta todennäköisenä, että VeriSignilla on kannustin tulla ETA-markkinoille erityisesti, jos se saa tähän tukea joltakin matkaviestinoperaattorilta. VeriSignilla on Pohjois- ja Etelä-Amerikassa lähes (...) datan selvityspalvelujen asiakasta. |
| --- | --- |

20.

VeriSign on yhdysvaltalainen osakeyhtiö, joka tarjoaa monenlaisia internet- ja televiestintäpalveluja. Toistaiseksi se ei tarjoa datan selvityspalveluja Euroopassa. Sen sijaan se tarjoaa asiakkailleen muita tähän liittyviä palveluja eurooppalaisten toimipisteidensä välityksellä. Komissio pitää markkinatutkimuksen pohjalta todennäköisenä, että VeriSignilla on kannustin tulla ETA-markkinoille erityisesti, jos se saa tähän tukea joltakin matkaviestinoperaattorilta. VeriSignilla on Pohjois- ja Etelä-Amerikassa lähes (...) datan selvityspalvelujen asiakasta.

| 21. | Toinen datan selvityspalveluja tarjoava kilpailija on ARCH, joka on China Mobile -yrityksen tytäryhtiö. Sillä on toimistot Hongkongissa ja Shenzhenissä Kiinan kansantasavallassa. ARCH toimittaa palveluja maailman suurimmalle matkaviestinoperaattorille, China Mobilelle, sekä muille operaattoreille. Sillä ei ole liiketoimintaa Euroopassa. Vaikka eräät asiakkaat totesivat markkinatutkimuksessa, että ARCH on uskottava tarjoaja, komissio ei pidä ARCHin välitöntä tuloa datan selvityspalvelujen ETA-markkinoille todennäköisenä. |
| --- | --- |

21.

Toinen datan selvityspalveluja tarjoava kilpailija on ARCH, joka on China Mobile -yrityksen tytäryhtiö. Sillä on toimistot Hongkongissa ja Shenzhenissä Kiinan kansantasavallassa. ARCH toimittaa palveluja maailman suurimmalle matkaviestinoperaattorille, China Mobilelle, sekä muille operaattoreille. Sillä ei ole liiketoimintaa Euroopassa. Vaikka eräät asiakkaat totesivat markkinatutkimuksessa, että ARCH on uskottava tarjoaja, komissio ei pidä ARCHin välitöntä tuloa datan selvityspalvelujen ETA-markkinoille todennäköisenä.

| 22. | MACHin markkinaosuus maailmanlaajuisilla markkinoilla olisi arviolta (50–60) prosenttia ja ETA-markkinoilla (55–65) prosenttia. Syniversen vastaavat markkinaosuudet ovat arviolta (15–25) prosenttia ja (10–20) prosenttia, BSG:n (10–20) prosenttia ja (30–40) prosenttia, EDCH:n (0–10) prosenttia (maailmanlaajuinen markkinaosuus) ja VeriSignin (0–10) prosenttia (maailmanlaajuinen markkinaosuus). |
| --- | --- |

22.

MACHin markkinaosuus maailmanlaajuisilla markkinoilla olisi arviolta (50–60) prosenttia ja ETA-markkinoilla (55–65) prosenttia. Syniversen vastaavat markkinaosuudet ovat arviolta (15–25) prosenttia ja (10–20) prosenttia, BSG:n (10–20) prosenttia ja (30–40) prosenttia, EDCH:n (0–10) prosenttia (maailmanlaajuinen markkinaosuus) ja VeriSignin (0–10) prosenttia (maailmanlaajuinen markkinaosuus).

| 23. | Yrityskeskittymän jälkeen MACH olisi edelleen selvästi maailmanlaajuinen markkinajohtaja (50–60) prosentin markkinaosuudellaan, ja toiseksi tulisi Syniversen ja BSG:n (jotka ovat tällä hetkellä toiseksi ja kolmanneksi suurimmat toimijat) muodostama sulautuma (30–40) prosentin markkinaosuudella. Euroopan talousalueella MACH olisi edelleen datan selvityspalvelujen markkinajohtaja (55–65) prosentin markkinaosuudella. BSG:n ja Syniversen (jotka ovat tällä hetkellä toiseksi ja kolmanneksi suurimmat toimijat ETA-markkinoilla) sulautuma olisi seuraavaksi suurin (35–45) prosentin markkinaosuudella. Yrityskeskittymä siis vähentäisi kilpailijoiden määrää ETA-markkinoilla kolmesta kahteen. |
| --- | --- |

23.

Yrityskeskittymän jälkeen MACH olisi edelleen selvästi maailmanlaajuinen markkinajohtaja (50–60) prosentin markkinaosuudellaan, ja toiseksi tulisi Syniversen ja BSG:n (jotka ovat tällä hetkellä toiseksi ja kolmanneksi suurimmat toimijat) muodostama sulautuma (30–40) prosentin markkinaosuudella. Euroopan talousalueella MACH olisi edelleen datan selvityspalvelujen markkinajohtaja (55–65) prosentin markkinaosuudella. BSG:n ja Syniversen (jotka ovat tällä hetkellä toiseksi ja kolmanneksi suurimmat toimijat ETA-markkinoilla) sulautuma olisi seuraavaksi suurin (35–45) prosentin markkinaosuudella. Yrityskeskittymä siis vähentäisi kilpailijoiden määrää ETA-markkinoilla kolmesta kahteen.

| 24. | Ilmoituksen tehneiden osapuolten mukaan palvelujen tuottaminen itse on matkaviestinoperaattoreille todellinen vaihtoehto, sillä niillä on sekä valmiudet että tietämys siitä, miten datan selvitys voitaisiin hoitaa yrityksen sisällä. Tämä näkemys ei kuitenkaan saanut vahvistusta markkinatutkimuksessa. Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että yksikään matkaviestinoperaattori ei ole viime aikoina siirtänyt ulkoistettuja datan selvityspalveluja takaisin yrityksen sisälle. Komission markkinatutkimukseen vastanneet matkaviestinoperaattorit ilmoittivat myös, että datan selvityksen hoitaminen yrityksen sisällä ei ole niille realistinen vaihtoehto. |
| --- | --- |

24.

Ilmoituksen tehneiden osapuolten mukaan palvelujen tuottaminen itse on matkaviestinoperaattoreille todellinen vaihtoehto, sillä niillä on sekä valmiudet että tietämys siitä, miten datan selvitys voitaisiin hoitaa yrityksen sisällä. Tämä näkemys ei kuitenkaan saanut vahvistusta markkinatutkimuksessa. Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että yksikään matkaviestinoperaattori ei ole viime aikoina siirtänyt ulkoistettuja datan selvityspalveluja takaisin yrityksen sisälle. Komission markkinatutkimukseen vastanneet matkaviestinoperaattorit ilmoittivat myös, että datan selvityksen hoitaminen yrityksen sisällä ei ole niille realistinen vaihtoehto.

| 25. | Matkaviestinoperaattorit hankkivat datan selvityspalvelut yleensä tarjouskilpailun kautta. Neuvottelut käydään usein sähköpostitse. Markkinatutkimuksen mukaan tarjouskilpailussa esiintyy todellista kilpailua, eivätkä hinnat käy kilpailun aikana ilmi. Hinnat riippuvat yleensä käsiteltyjen verkkovierailutapahtumien määrästä. Lisäksi palveluntarjoajat voivat saada huomattavasti lisätuloja muista palveluista. Matkaviestinoperaattorien yhdistyminen on osapuolten mukaan kuitenkin selvästi laskenut datan selvityspalvelujen hintoja ja johtanut palvelujen hyödykkeistymiseen. Markkinatutkimus vahvisti tämän kehityssuuntauksen ja osoitti lisäksi, että uusien asiakkaiden palvelemiseen tarvittava lisäkapasiteetti ei aiheuta huomattavia kustannuksia. Uuden matkaviestinoperaattoriasiakkaan palvelemisesta aiheutuva lisätyö ei riipu niinkään operaattorin kokonaistilaajamäärästä vaan kyseisen operaattorin alueella vierailevien tilaajien määrästä. |
| --- | --- |

25.

Matkaviestinoperaattorit hankkivat datan selvityspalvelut yleensä tarjouskilpailun kautta. Neuvottelut käydään usein sähköpostitse. Markkinatutkimuksen mukaan tarjouskilpailussa esiintyy todellista kilpailua, eivätkä hinnat käy kilpailun aikana ilmi. Hinnat riippuvat yleensä käsiteltyjen verkkovierailutapahtumien määrästä. Lisäksi palveluntarjoajat voivat saada huomattavasti lisätuloja muista palveluista. Matkaviestinoperaattorien yhdistyminen on osapuolten mukaan kuitenkin selvästi laskenut datan selvityspalvelujen hintoja ja johtanut palvelujen hyödykkeistymiseen. Markkinatutkimus vahvisti tämän kehityssuuntauksen ja osoitti lisäksi, että uusien asiakkaiden palvelemiseen tarvittava lisäkapasiteetti ei aiheuta huomattavia kustannuksia. Uuden matkaviestinoperaattoriasiakkaan palvelemisesta aiheutuva lisätyö ei riipu niinkään operaattorin kokonaistilaajamäärästä vaan kyseisen operaattorin alueella vierailevien tilaajien määrästä.

| 26. | Markkinatutkimuksen mukaan merkitykselliset markkinat ovat nopeasti kehittyvät teknologiamarkkinat. Tämä tarkoittaa, että markkinoilla tapahtuu jatkuvasti teknistä kehitystä. Datan selvityspalvelujen markkinat saattavat olla jo muutaman vuoden kuluttua aivan erilaiset kuin nyt esimerkiksi tarjottavien palvelujen ja jopa markkinatoimijoiden osalta. Alalla käynnissä oleva tekninen kehitys, jota GSMA tukee, liittyy lähes reaaliaikaiseen verkkovierailutietojen vaihtoon (Near Real-Time Roaming Data Exchange, NRTRDE). Kyseinen teknologia on kehitetty petosten havaitsemiseksi, mutta sitä voidaan mahdollisesti hyödyntää myös datan selvityksessä. Toinen kehitteillä oleva uudistus koskee tietojen selvityskeskuksia (hub), jotka muodostavat osan niin sanottua Open Connectivity -hanketta ja jotka voivat koordinoida matkaviestinoperaattoreiden selvittelytietoja ilman, että tarvitaan erillisiä sopimuksia kunkin yli 700 operaattorin kanssa. |
| --- | --- |

26.

Markkinatutkimuksen mukaan merkitykselliset markkinat ovat nopeasti kehittyvät teknologiamarkkinat. Tämä tarkoittaa, että markkinoilla tapahtuu jatkuvasti teknistä kehitystä. Datan selvityspalvelujen markkinat saattavat olla jo muutaman vuoden kuluttua aivan erilaiset kuin nyt esimerkiksi tarjottavien palvelujen ja jopa markkinatoimijoiden osalta. Alalla käynnissä oleva tekninen kehitys, jota GSMA tukee, liittyy lähes reaaliaikaiseen verkkovierailutietojen vaihtoon (Near Real-Time Roaming Data Exchange, NRTRDE). Kyseinen teknologia on kehitetty petosten havaitsemiseksi, mutta sitä voidaan mahdollisesti hyödyntää myös datan selvityksessä. Toinen kehitteillä oleva uudistus koskee tietojen selvityskeskuksia (hub), jotka muodostavat osan niin sanottua Open Connectivity -hanketta ja jotka voivat koordinoida matkaviestinoperaattoreiden selvittelytietoja ilman, että tarvitaan erillisiä sopimuksia kunkin yli 700 operaattorin kanssa.

I.3.2   Yksipuoliset vaikutukset

| 27. | Mahdollisia yksipuolisia vaikutuksia arvioitiin ETA-markkinoiden pohjalta, koska ne muodostavat suppeimmat mahdolliset maantieteelliset markkinat. Tarjouskilpailuja ja palveluntarjoajan vaihtamista koskevia tietoja analysoitaessa on käynyt ilmi, että Syniverse ja BSG eivät varsinaisesti rajoita kilpailullaan toistensa toimintaa, kun taas MACH on luonut huomattavaa kilpailupainetta sekä Syniverselle että BSG:lle. Lisäksi datan selvityspalvelujen markkinat kannustavat palveluntarjoajia kilpailemaan aggressiivisesti jokaisesta uusittavasta sopimuksesta. Sekä osapuolten että asiakkaiden tiedot tarjouskilpailuihin osallistumisesta osoittivat, että MACH kilpaili vahvasti BSG:n ja Syniversen kanssa. Lähes puolessa tarjouskilpailuista tarjouksen tekijöitä oli ainoastaan kaksi, mutta BSG ja Syniverse eivät koskaan olleet ainoat tarjoajat. Tämä tarkoittaa, että matkaviestinoperaattorit katsoivat kilpailua olevan riittävästi, kun tarjouskilpailuun osallistui kaksi tarjoajaa eli MACH ja BSG tai MACH ja Syniverse. Tarjouskilpailujen tuloksia analysoitaessa kävi ilmi, että Syniverse ja BSG olivat hyvin harvoin tarjouskilpailun voittaja ja toiseksi paras tarjoaja. |
| --- | --- |

27.

Mahdollisia yksipuolisia vaikutuksia arvioitiin ETA-markkinoiden pohjalta, koska ne muodostavat suppeimmat mahdolliset maantieteelliset markkinat. Tarjouskilpailuja ja palveluntarjoajan vaihtamista koskevia tietoja analysoitaessa on käynyt ilmi, että Syniverse ja BSG eivät varsinaisesti rajoita kilpailullaan toistensa toimintaa, kun taas MACH on luonut huomattavaa kilpailupainetta sekä Syniverselle että BSG:lle. Lisäksi datan selvityspalvelujen markkinat kannustavat palveluntarjoajia kilpailemaan aggressiivisesti jokaisesta uusittavasta sopimuksesta. Sekä osapuolten että asiakkaiden tiedot tarjouskilpailuihin osallistumisesta osoittivat, että MACH kilpaili vahvasti BSG:n ja Syniversen kanssa. Lähes puolessa tarjouskilpailuista tarjouksen tekijöitä oli ainoastaan kaksi, mutta BSG ja Syniverse eivät koskaan olleet ainoat tarjoajat. Tämä tarkoittaa, että matkaviestinoperaattorit katsoivat kilpailua olevan riittävästi, kun tarjouskilpailuun osallistui kaksi tarjoajaa eli MACH ja BSG tai MACH ja Syniverse. Tarjouskilpailujen tuloksia analysoitaessa kävi ilmi, että Syniverse ja BSG olivat hyvin harvoin tarjouskilpailun voittaja ja toiseksi paras tarjoaja.

| 28. | Analyysin tulosten mukaan Syniversen osallistuminen tarjouskilpailuun ei ole vaikuttanut BSG:n tarjoamiin hintoihin. Tämäkin viittaa siihen, että Syniverse ei luo merkittävästi kilpailupainetta BSG:n hintoihin. |
| --- | --- |

28.

Analyysin tulosten mukaan Syniversen osallistuminen tarjouskilpailuun ei ole vaikuttanut BSG:n tarjoamiin hintoihin. Tämäkin viittaa siihen, että Syniverse ei luo merkittävästi kilpailupainetta BSG:n hintoihin.

| 29. | Riippumatta palveluntarjoajien hintaeroista ja tarjoajan vaihtamisen edellyttämistä toimista markkinatutkimuksessa kävi selvästi ilmi, että palveluntarjoajaa on mahdollista vaihtaa ja että useat matkaviestinoperaattorit ovat vaihtaneet datan selvityspalvelujen tarjoajaa. Uuden tarjoajan edullisemmat hinnat voivat kompensoida vaihtamisesta aiheutuvia kustannuksia. Komissio havaitsi useita tapauksia, joissa operaattori on vaihtanut palveluntarjoajaa Euroopassa vuosina 2004–2007. Markkinatutkimuksesta kävi myös ilmi, että vaihtamista BSG:stä Syniverseen (tai päinvastoin) on tapahtunut hyvin harvoin. |
| --- | --- |

29.

Riippumatta palveluntarjoajien hintaeroista ja tarjoajan vaihtamisen edellyttämistä toimista markkinatutkimuksessa kävi selvästi ilmi, että palveluntarjoajaa on mahdollista vaihtaa ja että useat matkaviestinoperaattorit ovat vaihtaneet datan selvityspalvelujen tarjoajaa. Uuden tarjoajan edullisemmat hinnat voivat kompensoida vaihtamisesta aiheutuvia kustannuksia. Komissio havaitsi useita tapauksia, joissa operaattori on vaihtanut palveluntarjoajaa Euroopassa vuosina 2004–2007. Markkinatutkimuksesta kävi myös ilmi, että vaihtamista BSG:stä Syniverseen (tai päinvastoin) on tapahtunut hyvin harvoin.

| 30. | Datan selvityspalvelujen markkinoiden ominaispiirteet kannustavat tarjoajia kilpailemaan keskenään voimakkaasti, joten on epätodennäköistä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys korottaisi hintoja yksipuolisesti. Ensinnäkin kapasiteetti ei aiheuta alalla minkäänlaisia rajoituksia. Lisäksi datan selvityspalveluille on ominaista, että rajakustannukset ovat pienet silloin kun palveluntarjoajat toteuttavat palvelut omia laitteistojaan käyttäen. Sen vuoksi palveluntarjoajien kannattaa kilpailla voimakkaasti jokaisesta sopimuksesta. Datan selvityspalveluja tarjoavilla yrityksillä on myös mahdollisuudet saada huomattavia lisätuloja muista palveluista. |
| --- | --- |

30.

Datan selvityspalvelujen markkinoiden ominaispiirteet kannustavat tarjoajia kilpailemaan keskenään voimakkaasti, joten on epätodennäköistä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys korottaisi hintoja yksipuolisesti. Ensinnäkin kapasiteetti ei aiheuta alalla minkäänlaisia rajoituksia. Lisäksi datan selvityspalveluille on ominaista, että rajakustannukset ovat pienet silloin kun palveluntarjoajat toteuttavat palvelut omia laitteistojaan käyttäen. Sen vuoksi palveluntarjoajien kannattaa kilpailla voimakkaasti jokaisesta sopimuksesta. Datan selvityspalveluja tarjoavilla yrityksillä on myös mahdollisuudet saada huomattavia lisätuloja muista palveluista.

| 31. | Kuten edellä todetaan, nykyiset maailmanlaajuisesti toimivat datan selvityspalveluja tarjoavat yritykset ovat osoittaneet, että niillä on valmiudet siirtyä datan selvityspalvelujen Euroopan markkinoille ja että tästä olisi niille hyötyä. Markkinatutkimuksesta kävi ilmi, että useat matkaviestinoperaattorit pitäisivät ARCHia, EDCH:ta, VeriSignia ja Comfonea uskottavina tarjoajina. |
| --- | --- |

31.

Kuten edellä todetaan, nykyiset maailmanlaajuisesti toimivat datan selvityspalveluja tarjoavat yritykset ovat osoittaneet, että niillä on valmiudet siirtyä datan selvityspalvelujen Euroopan markkinoille ja että tästä olisi niille hyötyä. Markkinatutkimuksesta kävi ilmi, että useat matkaviestinoperaattorit pitäisivät ARCHia, EDCH:ta, VeriSignia ja Comfonea uskottavina tarjoajina.

| 32. | Viime aikoina tapahtunut matkaviestinoperaattoreiden yhdistyminen sekä tarjouskilpailumenettelyjen kehittyminen ovat lisänneet operaattoreiden neuvotteluvoimaa. Lisäksi matkaviestinoperaattorien neuvotteluasemaa parantavat erityisesti niiden suhteellisen suuri taloudellinen koko ja toiminnan laajuus. Edellä esitetyn analyysin pohjalta voidaan todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta ongelmia yksipuolisten vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

32.

Viime aikoina tapahtunut matkaviestinoperaattoreiden yhdistyminen sekä tarjouskilpailumenettelyjen kehittyminen ovat lisänneet operaattoreiden neuvotteluvoimaa. Lisäksi matkaviestinoperaattorien neuvotteluasemaa parantavat erityisesti niiden suhteellisen suuri taloudellinen koko ja toiminnan laajuus. Edellä esitetyn analyysin pohjalta voidaan todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta ongelmia yksipuolisten vaikutusten osalta.

I.3.3   Koordinoidut vaikutukset

| 33. | Sulautuma johtaisi siihen, että kahden suurimman kilpailijan osuudet datan selvityspalvelujen maailmanmarkkinoista olisivat arviolta (80–90) prosenttia ja ETA-markkinoista arviolta (90–100) prosenttia. Ottaen huomioon MACHin sekä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen markkinaosuudet oli tärkeää tutkia, antaisiko ehdotettu liiketoimi MACHille ja sulautuman osapuolille mahdollisuuden koordinoida hintoja tai helpottaisiko se tällaista koordinointia. |
| --- | --- |

33.

Sulautuma johtaisi siihen, että kahden suurimman kilpailijan osuudet datan selvityspalvelujen maailmanmarkkinoista olisivat arviolta (80–90) prosenttia ja ETA-markkinoista arviolta (90–100) prosenttia. Ottaen huomioon MACHin sekä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen markkinaosuudet oli tärkeää tutkia, antaisiko ehdotettu liiketoimi MACHille ja sulautuman osapuolille mahdollisuuden koordinoida hintoja tai helpottaisiko se tällaista koordinointia.

| 34. | Datan selvityspalvelujen luonteen vuoksi ei näytä todennäköiseltä, että ehdotettu sulautuma aiheuttaisi koordinoituja vaikutuksia. Yhteinen sopiminen hinnoista ei näytä mahdolliselta. Kun otetaan huomioon markkinoiden dynaamisuus ja asiakkaiden koon vaihtelevuus, asiakkaita olisi vaikea jakaa ja asiakasjakoa olisi arvioitava uudelleen säännöllisin välein. |
| --- | --- |

34.

Datan selvityspalvelujen luonteen vuoksi ei näytä todennäköiseltä, että ehdotettu sulautuma aiheuttaisi koordinoituja vaikutuksia. Yhteinen sopiminen hinnoista ei näytä mahdolliselta. Kun otetaan huomioon markkinoiden dynaamisuus ja asiakkaiden koon vaihtelevuus, asiakkaita olisi vaikea jakaa ja asiakasjakoa olisi arvioitava uudelleen säännöllisin välein.

| 35. | Vaikka tarjouskilpailun jälkeen on helppo havaita, jos jokin tarjoaja on poikennut yleisestä hintatasosta, tarjouksentekijät eivät voi huomata tätä tarjouskilpailun aikana. Ainoa mahdollisuus vastatoimiin olisi kilpailla hyvin aggressiivisesti seuraavista sopimuksista. Koska uusia sopimuksia koskevia tarjouskilpailuja järjestetään suhteellisen harvoin ja sopimusten kesto ja arvo vaihtelevat suuresti matkaviestinoperaattoreiden välillä, tällainen strategia ei ole kovin uskottava pelotemekanismi. Myös tehokas kilpailunvastainen yhteistyö on epätodennäköistä, sillä ulkopuoliset todennäköisesti mitätöisivät koordinoinnista saatavan hyödyn. Edellä esitetyn analyysin pohjalta voidaankin todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta ongelmia koordinoitujen vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

35.

Vaikka tarjouskilpailun jälkeen on helppo havaita, jos jokin tarjoaja on poikennut yleisestä hintatasosta, tarjouksentekijät eivät voi huomata tätä tarjouskilpailun aikana. Ainoa mahdollisuus vastatoimiin olisi kilpailla hyvin aggressiivisesti seuraavista sopimuksista. Koska uusia sopimuksia koskevia tarjouskilpailuja järjestetään suhteellisen harvoin ja sopimusten kesto ja arvo vaihtelevat suuresti matkaviestinoperaattoreiden välillä, tällainen strategia ei ole kovin uskottava pelotemekanismi. Myös tehokas kilpailunvastainen yhteistyö on epätodennäköistä, sillä ulkopuoliset todennäköisesti mitätöisivät koordinoinnista saatavan hyödyn. Edellä esitetyn analyysin pohjalta voidaankin todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta ongelmia koordinoitujen vaikutusten osalta.

I.4   Päätelmät

| 36. | Komissio toteaa päätösluonnoksessa, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia, jotka olennaisesti estäisivät tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Tämän vuoksi komissio aikoo julistaa keskittymän yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

36.

Komissio toteaa päätösluonnoksessa, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia, jotka olennaisesti estäisivät tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Tämän vuoksi komissio aikoo julistaa keskittymän yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  GSM (Global System for Mobile Communications) on matkaviestinnän tärkein maailmanlaajuinen standardi, jonka määrittelee GSM Assocation, jäljempänä ’GSMA’.

(3)  Verkkovierailun ansiosta matkaviestinoperaattoreiden asiakkaat voivat käyttää matkaviestintä myös muissa langattomissa verkoissa kuin siinä, jossa niillä on liittymä. Matkaviestin voi olla matkapuhelin, kämmentietokone (Personal Digital Assistance, PDA) tai kannettava tietokone.

(4)  30 asiakasta 34:stä määritteli datan selvityspalvelut ja maksujen selvityspalvelut toisistaan erillisiksi tuotemarkkinoiksi.

(5)  Vain yksi matkaviestinoperaattori 38:sta ilmoitti, että se hoitaa datan selvityksen itse. Viisi muuta operaattoria ilmoitti, että ne ovat ulkoistaneet 70–95 prosenttia datan selvitystoiminnoistaan. 32 matkaviestinoperaattoria on ulkoistanut datan selvityksen kokonaan.

(6)  Vain 10 prosenttia kyselyyn vastanneista matkaviestinoperaattoreista ilmoitti, että ne haluavat saada kummatkin palvelut samalta tarjoajalta. Loput 90 prosenttia ilmoitti selvästi, etteivät ne edellytä tätä.

(7)  30 vastaajaa ilmoitti, että maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset, ja 5 vastaajaa katsoi markkinoiden rajoittuvan Euroopan talousalueeseen.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/30

---

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

(2008/C 101/10)

Tuen numero: XA 333/07

Jäsenvaltio: Tanska

Alue: —

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Oikeusperusta: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 1 406 000 DKK

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 %

Täytäntöönpanopäivä:

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 30. syyskuuta 2008 saakka

Tuen tarkoitus: Tavoitteena toimenpiteessä ”Teuraskananpoikien ja syötäväksi tarkoitettujen munien tuotantokirjanpito — tehokkuusvalvonta” on tarjota yksittäisille tuottajille tietoa, jonka perusteella he voivat verrata tuotantonsa kehittymistä yleiseen kehitykseen. Tavoitteena on myös varmistaa, että alalla on päivitetyt tiedot eri tuotantolinjojen tuottavuudesta ja taloudellisesta tilanteesta.

Tuensaajina ovat syötäväksi tarkoitettujen munien ja teuraskananpoikien tuottajat. Hanke koskee yksinomaan pk-yrityksiä.

Hankkeeseen sovelletaan 15 artiklan 2 kohdan c alakohtaa. Tuki kattaa neuvonnasta aiheutuvat kustannukset

Kyseessä oleva ala/olevat alat: Siipikarja

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Internet-osoite: www.fa-fonden.dk

Muita tietoja: —

Tuen numero: XA 395/07

Jäsenvaltio: Kypros

Alue: Tuen myöntää keskushallinto

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Oikeusperusta:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Vuositalousarvio 42 105 EUR (24 000 CYP)

Tuen enimmäisintensiteetti:

| a) | 3 000 CYP kattamaan osittain kantakirjojen perustamisen ja ylläpidon hallinnolliset kustannukset; |
| --- | --- |

a)

3 000 CYP kattamaan osittain kantakirjojen perustamisen ja ylläpidon hallinnolliset kustannukset;

| b) | 21 000 CYP kattamaan 70 % kustannuksista, jotka aiheutuvat toimista, joita kolmannet osapuolet toteuttavat tai jotka toteutetaan kolmansien osapuolien lukuun tuotantoeläinkannan geneettistä laatua tai tuotosta koskevien vaatimusten määrittelemiseksi |
| --- | --- |

b)

21 000 CYP kattamaan 70 % kustannuksista, jotka aiheutuvat toimista, joita kolmannet osapuolet toteuttavat tai jotka toteutetaan kolmansien osapuolien lukuun tuotantoeläinkannan geneettistä laatua tai tuotosta koskevien vaatimusten määrittelemiseksi

Täytäntöönpanopäivä: Joulukuu 2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2010 saakka

Tuen tarkoitus: Tukiohjelman tarkoituksena on tukea taloudellisesti Kyproksen holstein-friisiläistä rotua olevan karjan kasvattajien yhdistystä, jotta se selviäisi velvollisuuksistaan. Valtiontukea voidaan myöntää seuraaviin toimiin:

Tukiohjelma perustuu asetuksen (EY) N:o 1857/2006 osaston ”Tuki kotieläintuotannon alalle” 1 ja 2 artiklaan

Asianomaiset alat: Nautakarjankasvatus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Internet-osoite: www.moa.gov.cy/da

Muut tiedot: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Tuen numero: XA 396/07

Jäsenvaltio: Kypros

Alue: Tuen myöntää keskushallinto

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Oikeusperusta: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Vuositalousarvio 100 000 CYP

Tuen enimmäisintensiteetti: Enintään 50 % kasvinsuojeluaineiden ja muiden kasvinsuojelutoimenpiteiden markkinahinnasta oliivinsuojeluyhdistyksille ja enintään 30 % muille kasvinsuojelujärjestöille. 30 % kaikille kasvinsuojelujärjestöille työvoima-, kuljetus- ja valvontakustannuksista

Täytäntöönpanopäivä: Joulukuu 2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto:

Tuen tarkoitus: Tukiohjelman tarkoituksena on taloudellisen tuen myöntäminen kasvinsuojelujärjestöille, jotta tuottajat, jotka ovat järjestön jäseniä, voivat ostaa asianmukaisia palveluja ja kasvinsuojelutarvikkeita.

Tuki perustuu asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklaan, ja sitä voidaan myöntää ainoastaan 6. toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitetuille pk-yrityksille, jotka voivat olla alkutuotannossa työskenteleviä maataloustuotteiden tuottajia (maanviljelijöitä) ja joko fyysisiä tai juridisia henkilöitä.

Tuen käyttötarkoitus:

Asianomaiset alat: Kasvintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Internet-osoite: www.moa.gov.cy/da

Muut tiedot: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 101/32

---

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

(2008/C 101/11)

Tuen numero: XA 245/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Območje občine Polzela

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

1.   Maatilainvestoinnit maatalouden alkutuotantoon:

| — | enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla, |
| --- | --- |

—

enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla,

| — | enintään 40 % tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla, |
| --- | --- |

—

enintään 40 % tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla,

| — | enintään 60 % tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla, kun on kyse nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa tilanpidon aloittamisesta tekemistä investoinneista. |
| --- | --- |

—

enintään 60 % tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla, kun on kyse nuorten viljelijöiden viiden vuoden kuluessa tilanpidon aloittamisesta tekemistä investoinneista.

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maaseudun rakennusten entisöimiseen, maataloustuotannossa käytettävien laitteiden hankintaan, pysyviin viljelmiin sekä maatalousmaan ja laidunten parantamiseen.

2.   Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen:

| — | enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta, |
| --- | --- |

—

enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta,

| — | maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 % ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 % tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia, |
| --- | --- |

—

maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 % ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 % tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia,

| — | lisätukea voidaan myöntää enintään 100 % ylimääräisiin kustannuksiin, jotka aiheutuvat rakennukseen kuuluvan kulttuuriperinnön säilyttämistä varten tarvittavien perinteisten materiaalien käytöstä. |
| --- | --- |

—

lisätukea voidaan myöntää enintään 100 % ylimääräisiin kustannuksiin, jotka aiheutuvat rakennukseen kuuluvan kulttuuriperinnön säilyttämistä varten tarvittavien perinteisten materiaalien käytöstä.

3.   Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi:

| — | enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen että siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä, |
| --- | --- |

—

enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen että siirtäminen merkitsee vain olemassa olevien rakennusten purkamista, siirtoa toiseen paikkaan ja uudelleen pystyttämistä,

| — | jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 % tai epäsuotuisilla alueilla 50 % kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta; kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 % tai epäsuotuisilla alueilla 45 %, |
| --- | --- |

—

jos siirrosta koituu viljelijälle hyötyä uudenaikaisempien tuotantotilojen muodossa, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 % tai epäsuotuisilla alueilla 50 % kyseisten tuotantotilojen siirrosta aiheutuvasta arvonnoususta; kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 % tai epäsuotuisilla alueilla 45 %,

| — | jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 % tai 50 % epäsuotuisilla alueilla kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista; kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 % tai epäsuotuisilla alueilla 45 %. |
| --- | --- |

—

jos siirtäminen lisää tuotantokapasiteettia, viljelijän rahoitusosuuden on oltava vähintään 60 % tai 50 % epäsuotuisilla alueilla kyseiseen lisäykseen liittyvistä menoista; kun tuensaajana on nuori viljelijä, osuuden on oltava vähintään 55 % tai epäsuotuisilla alueilla 45 %.

4.   Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen:

| — | kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea enintään 50 %:iin epäsuotuisien sääolojen kasvi- ja hedelmäviljelmille aiheuttamien vahinkojen tai eläintautien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea enintään 50 %:iin epäsuotuisien sääolojen kasvi- ja hedelmäviljelmille aiheuttamien vahinkojen tai eläintautien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

5.   Tuki maa-alueiden uusjakoon:

| — | enintään 100 % oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 100 % oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista.

6.   Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen:

| — | enintään 100 % tosiasiallisista kustannuksista; tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia. |
| --- | --- |

—

enintään 100 % tosiasiallisista kustannuksista; tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia.

7.   Teknisen tuen antaminen:

| — | enintään 100 % kustannuksista, jotka aiheutuvat opetuksesta ja koulutuksesta, kolmansien osapuolten tarjoamista neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista ja verkkosivustoista; tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia |
| --- | --- |

—

enintään 100 % kustannuksista, jotka aiheutuvat opetuksesta ja koulutuksesta, kolmansien osapuolten tarjoamista neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista ja verkkosivustoista; tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia

Täytäntöönpanoajankohta: Syyskuu 2007 (tai ohjesääntöjen voimaantulopäivä)

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen

Viittaus asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Maatalouden ja maaseudun säilyttämistä ja kehittämistä Polzelan kunnassa ohjelmakaudella 2007–2013 koskevien ohjesääntöjen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit.

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen.

6 artikla: Maatilan rakennusten siirtäminen yleisen edun vuoksi.

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen.

13 artikla: Tuki maa-alueiden uusjakoon.

14 artikla: Tuki laadukkaiden maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen.

15 artikla: Teknisen tuen antaminen maatalousalalla

Alat, joita tuki koskee: Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Internet-osoite: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta)

Ljubo ŽNIDAR

Pormestari

Tuen numero: XA 246/07

Jäsenvaltio: Alankomaat

Alue: Provincie Gelderland

Tukijärjestelmän nimike: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Oikeusperusta: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset: Enintään 1 500 000 EUR vuodessa kaudella 2007–2013

Tuen enimmäisintensiteetti: Tukiprosentti/tuen määrä tukikelpoista kustannuserää kohti kautta 2007–2013 koskevan, pienten ja keskisuurten maatalousyritysten hyväksi toteutettavan läänin monivuotisen ohjelman puitteissa, jos niihin sovelletaan ilmoittamisvelvollisuudesta vapauttamista:

PMJP:n 2.2.2.1 artikla — Pienten ja keskisuurten maatalousyritysten investoinnit innovaatioon ja ympäristöön

Tukikelpoiset kustannukset voivat sisältää kiinteän omaisuuden rakentamista, hankintaa tai parantamista, uusien koneiden ja laitteiden hankintaa, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, sekä yleiskuluja, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkioita.

Tukea voidaan myöntää ainoastaan maatalouden alkutuotannon alalla toimiville taloudellisesti elinkelpoisille pk-yrityksille.

PMJP:n 2.1.1.1 artikla — Maa-alueiden uusjako

Tuki kattaa 100 %:iin asti maa-alueiden ja/tai viljelylohkojen uusjaon yhteydessä aiheutuneet tosiasialliset notaaripalkkiot ja maanmittauskustannukset. Kyseisistä kustannuksista vastaavat uusjaon täytäntöön panevat organisaatiot ja viranomaiset, joille myös tuki maksetaan. Välillisesti tuki koituu viljelijöiden hyväksi, koska uusjako koskee aina maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien pienten ja keskisuurten yritysten maata.

PMJP:n 2.2.2.2 artikla — Neuvontapalvelut pienille ja keskisuurille maatalousyrityksille

Tukea voidaan myöntää ainoastaan maatalouden alkutuotannon alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille. Tuki myönnetään luontoissuorituksena maksamalla se suoraan palvelun tarjoajalle, eikä siihen liity maataloustuottajalle maksettavaa suoraa tukea. Yritykset valitaan puolueettomin perustein, eikä tukea voida myöntää sellaisiin neuvontapalveluihin, jotka koskevat jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa tai liittyvät yrityksen tavanomaisiin toimintakuluihin

Täytäntöönpanoajankohta: Tukijärjestelmä pannaan täytäntöön sen jälkeen, kun se on annettu tiedoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Läänin monivuotisohjelman maataloutta koskevan osan yleisenä tavoitteena on maatalouden elinkelpoisuuden varmistaminen, mikä tarkoittaa:

tulevaisuuteen suuntautunutta kilpailukykyistä maataloutta, joka toimii maaseudun elinkeinoelämän veturina,

kestävää maataloutta, joka hyödyntää maaperää, vettä, ilmaa ja muita luonnonvaroja kestävällä tavalla ja on taloudellisesti elinkelpoinen.

Yksityiskohtaiset artiklakohtaiset tavoitteet voidaan esittää seuraavasti:

2.1.1.1 artikla — Maan uusjako

Tarkoituksena on järjestää maatalousmaan käyttö siten, että se vastaa maaseudun aluesuunnittelun tavoitteita. Tämä tapahtuu pääasiassa toteuttamalla artiklan mukainen uusjako.

2.2.2.1 artikla — Maatilainvestoinnit

Artiklan tavoitteena on maatilojen parantamiseen ja uudenaikaistamiseen suunnattuja investointeja, joiden avulla voidaan lisätä tuotannon tehokkuutta, tuottaa uusia tai parempilaatuisia tuotteita ja/tai parantaa tuotantomenetelmien ja tuotteiden laatua ja kestävyyttä. Tämä edistää osaltaan kilpailukykyisempää, kestävämpää ja elinkelpoisempaa maataloutta, joka tarjoaa viljelijälle kohtuullisen tulotason ja asianmukaiset työskentelyolosuhteet sekä täyttää (ympäristöön, eläinten hyvinvointiin ja terveyteen sekä hygieniaan ja maatalouden biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät) täydentävät ehdot.

2.2.2.2 artikla — Neuvontapalvelut

Artiklan tavoitteena on tarjota viljelijöille tulevaisuuteen suuntautuneita neuvontapalveluja yritysten toiminnan kehittämiseksi kestävällä tavalla

Alat, joita tuki koskee: Tukijärjestelmää sovelletaan (sekä eläin- että kasvituotannon alalla toimiviin) pieniin ja keskisuuriin maatalousyrityksiin, ja se koskee ainoastaan alkutuotannon alalla toimivia yrityksiä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Internet-osoite: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Muita tietoja: Tuki pienille ja keskisuurille maatalousyrityksille myönnetään seuraavien PMJP:n 3 osaan sisältyvien artiklojen perusteella:

2.1.1.1 artikla Maan uusjako

2.2.2.1 artikla Maatilainvestoinnit (tilojen uudenaikaistaminen)

2.2.2.2 artikla Neuvontapalvelut.

Tukea myönnettäessä voidaan ottaa huomioon sellaisten pienten ja keskisuurten maatalousyritysten esittämät tukihakemukset, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 1857/2006 4 ja 13 artiklan sekä 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset.

Jos edellä mainittuihin artikloihin sisältyy muille yrityksille ja/tai yhteisöille myönnettävää tukea, siitä on ilmoitettava komissiolle erikseen asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti (esim. komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15. joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen, yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtiontuelle, komission asetus (EY) N:o 68/2001, annettu 12. tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen)

Tuen numero: XA 247/07

Jäsenvaltio: Slovenian tasavalta

Alue: Območje občine Preddvor

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Oikeusperusta: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

1.   Maatilainvestoinnit maatalouden alkutuotantoon:

| — | enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja enintään 40 % tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla, |
| --- | --- |

—

enintään 50 % tukikelpoisista kustannuksista epäsuotuisilla alueilla ja enintään 40 % tukikelpoisista kustannuksista muilla alueilla,

Tuki myönnetään investointeihin, jotka liittyvät maaseudun rakennusten entisöimiseen, maataloustuotannossa käytettävien laitteiden hankintaan, pysyviin viljelmiin sekä maatalousmaan ja laidunten hoitoon.

2.   Perinteisten rakennusten säilyttäminen:

| — | enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta, |
| --- | --- |

—

enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista muiden kuin tuottavien kohteiden osalta,

| — | maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 % ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 % tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

—

maatilan tuotantovälineisiin liittyvien investointien osalta enintään 60 % ja epäsuotuisilla alueilla enintään 75 % tukikelpoisista kustannuksista, edellyttäen, että investointi ei lisää maatilan tuotantokapasiteettia.

3.   Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen:

| — | kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea enintään 50 %:iin epäsuotuisien sääolojen kasvi- ja hedelmäviljelmille aiheuttamien vahinkojen tai eläintautien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

kunnallinen rahoitustuki täydentää kansallisesta talousarviosta myönnettävää vakuutusmaksujen rahoitustukea enintään 50 %:iin epäsuotuisien sääolojen kasvi- ja hedelmäviljelmille aiheuttamien vahinkojen tai eläintautien varalta otettujen vakuutusten tukikelpoisista kustannuksista.

4.   Tuki maa-alueiden uusjakoon:

| — | enintään 50 % oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

enintään 50 % oikeudellisista ja hallinnollisista menettelyistä aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista.

5.   Teknisen tuen antaminen maatalousalalla:

| — | enintään 100 % kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden opetuksesta ja koulutuksesta, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista, verkkosivustoista sekä lomituspalveluista; tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia |
| --- | --- |

—

enintään 100 % kustannuksista, jotka aiheutuvat viljelijöiden opetuksesta ja koulutuksesta, neuvontapalveluista, foorumeiden järjestämisestä, kilpailuista, näyttelyistä, messuista, julkaisuista, tuoteluetteloista, verkkosivustoista sekä lomituspalveluista; tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuottajille maksettavia suoria tukia

Täytäntöönpanoajankohta: Syyskuu 2007 (tai ohjesääntöjen voimaantulopäivä)

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen

Viittaus asetuksen (EY) N:o 1857/2006 artikloihin ja tukikelpoisiin kustannuksiin: Maa- ja metsätalouden ja maaseudun säilyttämistä ja kehittämistä Preddvorin kunnassa ohjelmakaudella 2007–2013 koskevien ohjesääntöjen II lukuun sisältyy toimenpiteitä, jotka ovat valtiontukea perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3) seuraavien artiklojen mukaisesti:

4 artikla: Maatilainvestoinnit.

5 artikla: Perinteisten maisemien ja rakennusten säilyttäminen.

12 artikla: Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen.

13 artikla: Tuki maa-alueiden uusjakoon.

15 artikla: Teknisen tuen antaminen maatalousalalla

Alat, joita tuki koskee: Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Internet-osoite: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Muita tietoja: Peltokasvi- ja hedelmäviljelmien vakuutusmaksujen korvaamista koskeva toimenpide käsittää seuraavat luonnontuhoiksi luokiteltavat epäsuotuisat sääolot: keväthalla, raekuurot, salamaniskut, salamaniskujen aiheuttamat tulipalot, myrskyt ja tulvat.

Kunnan antamat ohjesäännöt ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 kunnallisille tukitoimenpiteille asetettujen edellytysten ja yhteisten säännösten mukaisia (tuen myöntämismenettely, tuen kasautuminen, tuen avoimuus ja seuranta)

Miran ZADNIKAR

Preddvorin kunnan pormestari

Tuen numero: XA 290/07

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

Alue: Wales

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Oikeusperusta: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Vuosi: Lokakuusta 2007 tammikuuhun 2008.

Kustannukset: alle 10 000 000 GBP

Tuen enimmäisintensiteetti: Tuki rajoittuu viranomaisten virallisesti tunnustamasta taudinpurkauksesta johtuviin menetyksiin ja on enintään 100 % ohjelman vaatimusten noudattamiseen liittyvistä kustannuksista

Täytäntöönpanopäivä:

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Ohjelma kestää 10 viikkoa ja päättyy 4. tammikuuta 2008

Tuen tarkoitus: Light Lamb Welfare Disposal Scheme -ohjelma on avoin walesilaisille viljelijöille, joille on aiheutunut eläinten hyvinvointiin liittyviä ongelmia vientikiellon vuoksi, joka määrättiin, kun Yhdistyneessä kuningaskunnassa puhkesi suu- ja sorkkatauti. Tuottajat toimittavat tukikelpoiset eläimet (kevyet lampaat, elopaino enintään 25 kilogrammaa) keräilykeskuksiin. Toimijat maksavat tukikelpoisesta eläimestä 15 puntaa. Eläimet eivät joudu ihmisten ravintoketjuun. Teurastuksen jälkeen ruhot kuljetetaan hävitettäviksi. Nämä palvelut suoritetaan Welsh Assembly Governmentin puolesta tarjouskilpailun perusteella. Tämä on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan mukaista; sen mukaanhan tuen on rajoituttava viranomaisten virallisesti tunnustamasta taudinpurkauksesta johtuviin menetyksiin

Tukikelpoiset kustannukset: Light Lamb Welfare Disposal Scheme -ohjelmassa keräilykeskusten toimijoille maksetaan kustakin tukikelpoisesta eläimestä 15 puntaa. Lisäksi toimijoille maksetaan keräilyyn, teurastukseen, kuljetukseen, renderointiin ja polttamiseen liittyvistä palveluista. Nämä kustannukset määritetään tarjouskilpailulla. Tämä on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan mukaista: siinä säädetään, että tuen bruttointensiteetti saa olla enintään 100 prosenttia ja että sillä korvataan karanteenivelvollisuuksista aiheutuneita tulonmenetyksiä

Alat, joita tuki koskee: Ohjelmaa sovelletaan kevyiden lampaiden kasvatusalalla Walesissa

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Yhteyshenkilö:: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Internet-osoite: Tietoja ohjelmasta löytyy seuraavista osoitteista

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisen viranomaisen (Department for Environment, Food and Rural Affairs) puolesta päivännyt ja allekirjoittanut:

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Tuen numero: XA 291/07

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

Alue: England

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Oikeusperusta: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Vuosi: 23. lokakuuta 2007 — 31. maaliskuuta 2008

Kustannukset: 10 000 000 GBP

Tuen enimmäisintensiteetti: Ohjelmassa myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on 100 %. Tuki rajoittuu viranomaisten virallisesti tunnustamasta taudinpurkauksesta johtuviin menetyksiin, jotka aiheutuvat erityisesti karanteenivelvollisuuksista

Täytäntöönpanopäivä:

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Ohjelmassa maksetaan kertakorvaus vuoristoalueen viljelijöille. Maksujen laskenta suoritetaan 31. maaliskuuta 2008 mennessä, jolloin maksut myös päättyvät

Tuen tarkoitus: Auttaa Englannin vuoristossa laajaperäistä lampaiden ja nautojen kasvatusta harjoittavia pieniä ja keskisuuria tuottajia, joihin suu- ja sorkkataudin vuoksi määrätyt kansalliset siirtorajoitukset ja vientirajoitukset ovat vaikuttaneet erityisen paljon. Lampaiden siirrot ovat karjamarkkinoiden vuoksi tähän aikaan vuodesta näille tuottajille erittäin tärkeitä. Lisäksi vienti muodostaa merkittävän osan heidän vuosituloistaan, ja heillä on vakavia kassavirtavaikeuksia

Tämä on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaista; sen mukaanhan tuella korvataan karanteenivelvollisuuksista aiheutuneita tulonmenetyksiä, jotka johtuvat viranomaisten virallisesti tunnustamasta taudinpurkauksesta

Tukikelpoiset kustannukset: Suu- ja sorkkataudin karjankasvatusalalla 3. elokuuta lähtien aiheuttamat taloudelliset kustannukset ovat tämän hetkisten arvioiden mukaan 103 miljoonaa GBP, ja niiden odotetaan nousevan. Ohjelman kokonaistalousarvio on 10 miljoonaa GBP. Tukikelpoiselle tuottajalle maksetaan tukea yrityksen koon mukaan.

Tämä on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan mukaista: siinä säädetään, että tuen bruttointensiteetti saa olla enintään 100 prosenttia ja että sillä korvataan karanteenivelvollisuuksista aiheutuneita tulonmenetyksiä

Alat, joita tuki koskee: Ohjelmaa sovelletaan vuoristossa laajaperäistä lampaiden ja nautojen kasvatusta harjoittaville pk-yrityksille, jotka saivat vuonna 2007 tukea Englannin epäsuotuisten alueiden järjestelmässä (Hill Farm Allowance 2007)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Internet-osoite: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisen viranomaisen (Department for Environment, Food and Rural Affairs) puolesta päivännyt ja allekirjoittanut:

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---