# Euroopan unionin C 86/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 86 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta5. huhtikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 86

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta5. huhtikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Neuvosto |
| 2008/C 086/01 | Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva neuvoston ja komission yhteinen raportti vuonna 2008 — Tietoa, luovuutta ja innovointia elinikäisen oppimisen ansiosta | 1 |
| | Komissio |
| 2008/C 086/02 | Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4942 — Nokia/Navteq) (
  1
  ) | 32 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Neuvosto

2008/C 086/01

Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva neuvoston ja komission yhteinen raportti vuonna 2008 — Tietoa, luovuutta ja innovointia elinikäisen oppimisen ansiosta

1

Komissio

2008/C 086/02

Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4942 — Nokia/Navteq) (
  1
  )

1

32

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 086/03 | Euron kurssi | 33 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 086/03

Euron kurssi

33

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 086/04 | Ehdotuspyyntö — PO EAC/14/08 — Koulutuksen yhteistyöohjelma (ICI, väline teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten) — EU:n sekä Australian, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin välinen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyö | 34 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 086/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  ) | 36 |
| 2008/C 086/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 37 |
| 2008/C 086/07 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 94/22/EY liittyvä Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis du Valenciennois) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  ) | 38 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2008/C 086/04

Ehdotuspyyntö — PO EAC/14/08 — Koulutuksen yhteistyöohjelma (ICI, väline teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten) — EU:n sekä Australian, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin välinen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyö

34

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 086/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  )

1

36

2008/C 086/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

37

2008/C 086/07

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 94/22/EY liittyvä Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis du Valenciennois) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  )

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis du Valenciennois) koskevasta hakemuksesta)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Neuvosto

| 5.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 86/1

---

Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva neuvoston ja komission yhteinen raportti vuonna 2008 — ”Tietoa, luovuutta ja innovointia elinikäisen oppimisen ansiosta”

(2008/C 86/01)

1.   JOHDANTO

Koulutus on olennaisen tärkeää talouden ja yhteiskunnan muutoksia ajatellen. Jotta voitaisiin luoda enemmän ja parempia työpaikkoja, tarvitaan joustoa ja turvaa. Niiden edellytyksenä on puolestaan se, että voidaan taata kaikkien kansalaisten hankkivan avaintaidot ja pitävän taitojaan yllä koko elinikänsä (1). Elinikäisellä oppimisella kannustetaan luovuuteen ja innovointiin ja annetaan mahdollisuudet osallistua täysipainoisesti talouden ja yhteiskunnan toimintaan.

Tämän vuoksi neuvosto asetti itselleen kunnianhimoiset tavoitteet Koulutus 2010 -työohjelmassa. Näillä tavoitteilla puolestaan edistetään kasvua ja työllisyyttä koskevien Lissabonin suuntaviivojen toteuttamista. Tavoitteisiin voidaan kuitenkin päästä vain pitkäjänteisillä toimilla, ja edistys tulee väistämättä olemaan epätasaista. Neuvosto ja komissio laativat yhteisen raportin joka toinen vuosi selvittääkseen, miten asiassa on edetty, ja suunnatakseen toimintaa hankaliksi osoittautuneille aloille.

Tämä tiedonanto on apuna kolmannen yhteisen raportin (2) laadinnassa, ja siinä tuodaan esiin koulutusuudistuksiin liittyvät merkittävät edistysaskelet samoin kuin haasteet. Seuraavat toiminta-alat kaipaavat erityispanostusta:

| — | Osaamistason nostaminen. Ihmiset, joiden osaamistaso on matala, ovat vaarassa joutua taloudellisesti ja sosiaalisesti syrjään. Monissa maissa ollaan huolestuneita siitä, että koulunkäynnin varhain lopettaneiden määrät pysyvät jatkuvasti korkealla tasolla, iäkkäämpien ja matalan taitotason työntekijöiden osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on vähäistä ja maahanmuuttajien osaaminen on heikkoa. Lisäksi tulevaisuuden työmarkkinat osaamistaloudessa edellyttävät yhä korkeampaa osaamistasoa supistuvalta työvoimalta. Heikosta osaamisesta tulee yhä suurempi haaste. |
| --- | --- |

—

Osaamistason nostaminen. Ihmiset, joiden osaamistaso on matala, ovat vaarassa joutua taloudellisesti ja sosiaalisesti syrjään. Monissa maissa ollaan huolestuneita siitä, että koulunkäynnin varhain lopettaneiden määrät pysyvät jatkuvasti korkealla tasolla, iäkkäämpien ja matalan taitotason työntekijöiden osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on vähäistä ja maahanmuuttajien osaaminen on heikkoa. Lisäksi tulevaisuuden työmarkkinat osaamistaloudessa edellyttävät yhä korkeampaa osaamistasoa supistuvalta työvoimalta. Heikosta osaamisesta tulee yhä suurempi haaste.

| — | Elinikäisen oppimisen strategiat. Useimmat maat ovat onnistuneet paremmin määrittelemään yhtenäisiä ja kattavia strategioita. Tällaisissa puitteissa edistystä on selvästi tapahtunut esiasteen koulutuksessa, tutkintojen viitekehyksissä samoin kuin epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validoinnissa. Monissa maissa ei kuitenkaan ole onnistuttu toteuttamaan innovatiivisia oppimiskumppanuuksia eikä turvaamaan kestävää rahoitusta korkealaatuisille, tehokkaille ja tasapuolisille koulutusjärjestelmille (3) varsinkin, kun investointien kasvu näyttää hidastuneen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös elinikäiseen ohjaukseen. Uudistusten tehokkaan toteuttamisen varmistamisessa on haastetta kaikille. |
| --- | --- |

—

Elinikäisen oppimisen strategiat. Useimmat maat ovat onnistuneet paremmin määrittelemään yhtenäisiä ja kattavia strategioita. Tällaisissa puitteissa edistystä on selvästi tapahtunut esiasteen koulutuksessa, tutkintojen viitekehyksissä samoin kuin epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validoinnissa. Monissa maissa ei kuitenkaan ole onnistuttu toteuttamaan innovatiivisia oppimiskumppanuuksia eikä turvaamaan kestävää rahoitusta korkealaatuisille, tehokkaille ja tasapuolisille koulutusjärjestelmille (3) varsinkin, kun investointien kasvu näyttää hidastuneen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös elinikäiseen ohjaukseen. Uudistusten tehokkaan toteuttamisen varmistamisessa on haastetta kaikille.

| — | Osaamiskolmio (koulutus, tutkimus ja innovointi). Osaamiskolmio on keskeisessä asemassa työpaikkojen ja kasvun edistämisessä. Näin ollen on tärkeää lisätä uudistusvauhtia, edistää huippuosaamista korkea-asteen koulutuksessa ja korkeakoulujen ja yritysten välisiä kumppanuuksia sekä varmistaa, että kaikki koulutussektorit edistävät täysipainoisesti luovuutta ja innovointia. |
| --- | --- |

—

Osaamiskolmio (koulutus, tutkimus ja innovointi). Osaamiskolmio on keskeisessä asemassa työpaikkojen ja kasvun edistämisessä. Näin ollen on tärkeää lisätä uudistusvauhtia, edistää huippuosaamista korkea-asteen koulutuksessa ja korkeakoulujen ja yritysten välisiä kumppanuuksia sekä varmistaa, että kaikki koulutussektorit edistävät täysipainoisesti luovuutta ja innovointia.

2.   USEILLA ALOILLA ON EDISTYTTY

Edistystä on Euroopassa tapahtunut useilla aloilla. Tämä ei kuitenkaan merkitse, että edistyminen olisi ollut yhtenäistä tai että ponnisteluja voisi hellittää. Uudistustahti on edelleen merkittävä haaste. Useimmat maat ovat kuitenkin seuraavilla aloilla tehneet tai tekemässä uudistuksia.

2.1   Elinikäisen oppimisen strategiat ja tutkintojärjestelmät

Useimmat maat ovat kehittäneet konkreettisia elinikäisen oppimisen strategioita (4), joissa esitetään kansallisen politiikan painopisteet ja eri sektorien suhteet toisiinsa (5).

Useimpiin niistä sisältyy kaikki koulutustyypit ja -tasot kattava kokonaisvaltainen visio elinikäisestä oppimisesta. Joissakin kuitenkin keskitytään virallisiin koulutusjärjestelmiin tai elinikäisen oppimisen muodostaman jatkumon eri vaiheiden kehittämiseen.

On olemassa merkkejä siitä, että koulutuspolitiikan tietopohja on vahventumassa (6). Tämä on välttämätöntä järjestelmien yleisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja resurssien jakamiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. Johdonmukaisuutta lisää myös se, että joissakin maissa joustavien koulutusväylien edistäminen ja siirtymämahdollisuudet järjestelmän eri osien välillä on asetettu etusijalle.

Tutkintojen viitekehykset ja epävirallisen ja arkioppimisen validoiminen

Useimmissa maissa kehitellään kansallisia tutkintojen viitekehyksiä, jotka liittyvät elinikäisen oppimisen edistämiseen tähtäävän eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (7) perustamiseen (5). Näiden viitekehysten myötä oppimistulokset saavat erityistä huomiota.

Myös epävirallisen ja arkioppimisen validoinnin järjestelmiä ollaan ottamassa käyttöön, vaikkakin hitaampaan tahtiin (5). Haasteena on nyt siirtyä kansallisissa tutkintojärjestelmissä kokeiluasteelta järjestelmien täysipainoiseen soveltamiseen — myös korkeakoulutukseen pääsyn parantamisessa — sekä koulutusta koskevien pätevyyksien saatavuuden mahdollistamisessa ikääntyville ja matalan taitotason työntekijöille tai työttömille työntekijöille.

Portugaliin perustettiin vuonna 2000 koko maan laajuinen osaamisen tunnustamis-, validointi- ja sertifiointikeskusten verkosto. Tätä nykyä lähes 250 000 aikuista osallistuu validointiprosessiin. Keskukset arvioivat ja validoivat tiettyihin pätevyyksiin liittyvää osaamista. Sertifiointiprosessiin kuuluu ulkopuolisen lautakunnan tekemä kuulustelu sekä tarvittaessa täydentävää koulutusta.

2.2   Esiasteen koulutus

Esiasteen koulutuksen merkitys tunnustetaan yhä paremmin kaikkialla Euroopassa. Uusien toimintamallien ja -linjojen kehittelyssä on otettu huomioon se, että esiasteen koulutuksella voidaan edistää sekä tehokkuus- että tasapuolisuustavoitteiden saavuttamista. Konkreettisina esimerkkeinä voidaan mainita opetuksen sisällön tarkistaminen (8), opettajien valmiuksien kehittäminen (9), oppivelvollisuuden laajentaminen koskemaan osaa esiasteen koulutuksesta (10), laadun arvioinnit (11) sekä investointien lisääminen muun muassa lisäämällä henkilöstön määrää esiasteen kouluissa (12).

Useissa maissa on toteutettu menestyksekkäitä pilottihankkeita ja -järjestelyjä. Haasteena on nyt siirtyä kokeilutoimista toimien yleisempään toteuttamiseen, jota tuetaan investoinneilla, erityisesti pätevään henkilöstöön.

Nelivuotiaiden osallistuminen koulutukseen kasvoi EU-27:ssä vuosien 2000 ja 2005 välillä noin kolmella prosenttiyksiköllä yli 85 prosenttiin (13).

2.3   Korkea-asteen koulutus: selkeä asema Lissabonin strategiassa

Korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistaminen on olennaisen tärkeää osaamiskolmion ja Lissabonin strategian kannalta. Hallintotapa, rahoitus ja houkuttelevuus ovat saaneet entistä enemmän huomiota sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla. Nämä näkökohdat täydentävät Bolognan uudistuksia.

Korkeakoulujen autonomian lisäämisessä on edistytty huomattavasti. Tähän kuuluvat mm. aiempaa suurempi taloudellinen riippumattomuus ja uudet vastuujärjestelyt. Uudentyyppisiä sidosryhmien osallistumistapoja testataan lähinnä korkea-asteen oppilaitosten hallinnon osalta mutta myös opetussuunnitelmien kehittämisen (14) tai oppimistulosten määrittelyn (15) suhteen.

Korkea-asteen koulutusta käsittelevä ryhmittymä kehittelee parhaillaan päättäjien ja laajemman yleisön tiedoksi koostetta korkeakoulujen nykyaikaistamiseen liittyvistä parhaista käytännöistä.

2.4   Koulutus osana laajempaa EU:n politiikkaa

Suurin osa jäsenvaltioista pitää vuosia 2005–2008 koskevissa, Lissabonin strategiaan liittyvissä kansallisissa uudistusohjelmissaan koulutuksen ja osaamisen kehittämistä erittäin tärkeinä. Tämä kuvastaa koulutuksen ja osaamisen kehittämisen merkitystä kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanossa.

Rakennerahastoihin kuuluvien toimenpideohjelmien yhdistämisessä Koulutus 2010 -työohjelman ensisijaisiin tavoitteisiin on edistytty laajalti. Tämä on ollut erityisen ilmeistä niiden alojen osalta, joille on sovittu indikaattorit ja vertailuarvot.

Lisäksi uudistuksia tukevien eurooppalaisten vertailuvälineiden kehittämisessä on edistytty hyvin. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat vuosina 2006 ja 2007 suosituksia avaintaidoista, liikkuvuuden laadusta sekä korkea-asteen koulutuksen laadunvarmistuksesta ja ovat nyt päässeet sopimukseen eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä.

Yleisesti ottaen komissio ja jäsenvaltiot ovat edistyneet merkittävällä tavalla myös vuosiksi 2004–2006 tehdyn kieliä koskevan toimintasuunnitelman mukaisten toimien täytäntöönpanossa (16).

3.   ALAT, JOILLA EI OLE VIELÄ EDISTYTTY RIITTÄVÄSTI

3.1   Elinikäisen oppimisen täytäntöönpano

Elinikäisen oppimisen strategioiden suurimpana haasteena on edelleen niiden täytäntöönpano. Onnistuminen edellyttää laitosten vankkaa sitoutumista sekä kaikkien oleellisten sidosryhmien välistä koordinointia ja kumppanuustoimintaa. Pitkäjänteisillä ponnisteluilla aikomukset voidaan muuntaa toimintalinjoiksi, jotka puolestaan poikivat tuloksia. Asianmukaiset tiedotusjärjestelyt ja investointien parantaminen ovat olennaisen tärkeitä. Paljon on vielä tehtävää.

Julkisten koulutusmenojen myönteinen kehityssuuntaus vuosien 2000 ja 2003 välillä näyttää pysähtyneen vuonna 2004.

Julkisten koulutusmenojen osuus bruttokansantuotteesta kasvoi EU:ssa vuodesta 2000 (4,7 prosenttia) vuoteen 2003 (5,2 prosenttia) mutta laski sitten 5,1 prosenttiin vuonna 2004. Eri maiden välillä on edelleen suuria eroja (Romaniassa koulutusmenojen osuus BKT:stä on 3,3 prosenttia ja Tanskassa 8,5 prosenttia). Yksityissektorin oppilaitoksiin tekemien investointien osuus BKT:stä on kasvanut hieman vuodesta 2000, mutta kasvu on hidastunut vuonna 2004 (13).

Vaikka EU:n vertailuarvot näkyvät jossakin määrin kansallisissa tavoitteissa, läheskään kaikki maat eivät ole asettaneet tällaisia tavoitteita (5).

3.2   Perustaidot kaikille

Koulunkäynnin päättäminen varhain, toisen asteen koulutuksen suorittaminen sekä avaintaidot ovat edelleen merkittäviä ongelma-alueita. Edistystä ei ole tapahtunut tarpeeksi vuodesta 2000, jotta EU:n vertailuarvot saavutettaisiin vuoteen 2010 mennessä. Joissakin maissa tilanne on itse asiassa huonontunut vuosien 2000 ja 2006 välillä. Useissa maissa koulunkäynnin varhain lopettaneiden osuus oli vuonna 2006 edelleen hyvin korkea, yli 20 prosenttia. Heikon tuloksen lukutaitotestissä saaneiden tulokset ovat parantumisen sijasta huonontuneet.

Aivan liian monet eurooppalaiset nuoret lähtevät koulusta ilman niitä taitoja, joita he tarvitsevat voidakseen osallistua osaamisyhteiskuntaan ja siirtyä kitkattomasti työelämään (17). Heitä uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen. Lisäksi he jäävät jo varhaisessa vaiheessa elinikäisten oppimismahdollisuuksien ulkopuolelle.

Koulunkäynnin varhaisessa vaiheessa lopettavat: joka kuudes 18–24-vuotias nuori (15,3 prosenttia) 27 jäsenvaltion EU:ssa lopettaa edelleen koulunkäynnin ylempään perusasteeseen eikä osallistu minkäänlaiseen koulutukseen tämän jälkeen. Jotta tämä prosenttiosuus saataisiin EU:ssa putoamaan tavoitteena olevalle 10 prosentin tasolle vuoteen 2010 mennessä, tarvitaan ripeämpiä toimia.

Toisen asteen koulutuksen suorittamisessa on edistytty hitaasti mutta vakaasti. Vauhti on kiihtynyt hieman viime vuosina mutta ei tarpeeksi, jotta voitaisiin päästä vuodeksi 2010 asetettuun tavoitteeseen (vähintään 85 prosenttia 22-vuotiaista olisi suorittanut ainakin toisen asteen koulutuksen).

EU:n tavoitteena on heikon tuloksen lukutaitotestissä saavien 15-vuotiaiden osuuden vähentäminen 20 prosentilla vuoteen 2010 mennessä vuoden 2000 tasosta. Osuus on kuitenkin tosiasiassa noussut vuosien 2000 ja 2006 välisenä aikana (13).

Maahanmuuttajat ja epäsuotuisassa asemassa olevat ryhmät, joilla on erilainen kulttuuritausta, suoriutuvat vertailuarvojen osalta muita heikommin useimmissa maissa (18). He tarvitsevat erityistä huomiota. Jos heidät saataisiin integroitua esiasteen koulutukseen, voitaisiin parantaa kielenoppimista ja lisätä heidän mahdollisuuksiaan menestyä koulussa.

Koulunkäynnin varhaista päättämistä ja sosioekonomisesti epäedullista asemaa koskevia aloitteita on täydennettävä. Näissä pyrkimyksissä auttaisivat koulun ulkopuolinen toiminta (esimerkiksi kulttuurin ja urheilun alalla), paikalliset kumppanuudet, vanhempien täysipainoisempi osallistuminen toimintaan, vanhempien oppimistarpeiden huomioiminen sekä oppilaiden ja opettajien kouluhyvinvoinnin parantaminen.

3.3   Opettajien koulutus

Mikään muu koulun sisäinen näkökohta ei vaikuta oppilaiden suoriutumiseen yhtä paljon kuin opettajankoulutuksen laatu (19).

Opettajilla ja kouluttajilla on paljon haasteita — luokat muuttuvat yhä heterogeenisemmiksi, opettajilta vaaditaan uusia taitoja ja yksilölliset oppimistarpeet on otettava tarkasti huomioon. Koulujen itsenäisempi asema tuo mukanaan uusia tehtäviä.

Lähitulevaisuudessa joudutaan ikääntyvien opettajien tilalle etsimään uusia opettajia. Ammatista on tehtävä houkuttelevampi.

Opettajat eivät kuitenkaan nykyisissä opettajankoulutusjärjestelmissä useinkaan saa tarvitsemaansa koulutusta. Tämä koskee erityisesti opettajien täydennyskoulutusta ja ammattitaidon kehittämistä. Opettajien täydennyskoulutus on pakollista yhdessätoista jäsenvaltiossa.

3.4   Korkea-asteen koulutus: huippuosaaminen, kumppanuus ja rahoitus

Maat kiinnittävät enemmän huomiota korkeakoulujen aseman vahvistamiseen tutkimuksessa ja innovaatiotoiminnassa, ja korkeakoulujen ja yritysten kumppanuussuhteet ovat yhä yleisempiä. Monilla mailla on kuitenkin vielä paljon välimatkaa kurottavana (20).

Toimenpiteissä, joilla edistetään huippuosaamista korkea-asteen oppilaitoksissa, olisi keskityttävä yhtä paljon koulutukseen, tutkimukseen ja tiedon siirtoon. Nykyisin opettamista korostetaan harvemmin. Ehdotettu Euroopan teknologia- ja innovaatioinstituutti (21) kannustaa koulutus- ja tutkimuslaitoksia muutoksiin tarjoamalla mallin siitä, miten koulutus, tutkimus ja innovaatiotoiminta voidaan yhdistää.

Saksassa liittovaltion ja osavaltioiden hallitukset ovat käynnistäneet huippuosaamisaloitteen, jolla myönnetään vuosina 2006–2011 ylimääräiset 1,9 miljardia EUR huippututkimuksen edistämiseen kilpailun kautta valituissa korkeakouluissa. Aloitteeseen kuuluu kolme toimintalinjaa: tutkijakoulut; klusterit, joilla korkeakouluissa suoritettava tutkimus, korkeakoulujen ulkopuolinen tutkimus ja yritykset liitetään toisiinsa; sekä kokonaisvaltaiset strategiat huippututkimusta harjoittaville korkeakouluille.

Investointien lisääminen — myös yksityisistä lähteistä — on edelleen haasteellista. Samalla on varmistettava tasavertaiset mahdollisuudet päästä erilaisiin opinto- ja tutkimusohjelmiin. Useilla hallituksilla on käytössään yksityisten investointien edistämiseen tähtääviä välineitä, joista esimerkkeinä mainittakoon verokannustimet (22), julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet tai sponsorointijärjestelyt (23). Jotkin maat ovat ottaneet käyttöön lukukausi- tai kirjoittautumismaksun tai nostaneet sen määrää (24).

Korkea-asteen julkisten koulutusmenojen — koulutus ja tutkimus mukaan luettuina — osuus BKT:stä oli EU-27:ssä 1,1 prosenttia vuonna 2004. Osuus vaihteli Maltan 0,6 prosentista Tanskan 2,5 prosenttiin. Kokonaismenot ovat kuitenkin kaukana Yhdysvaltojen tasosta. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että yksityisen rahoituksen määrä on Yhdysvalloissa yli seitsemän kertaa niin suuri kuin EU:ssa. Yhtä korkeakouluopiskelijaa kohden käytetään Yhdysvalloissa EU:n keskiarvoon verrattuna yli kaksinkertainen määrä varoja (25).

Korkeakoulujen riippumattomuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämisessä on edistytty, mutta korkeakoulujen henkilöstö ja johto näyttäisivät saavan vain vähän tukea tästä haasteesta selviytymiseksi.

3.5   Aikuisten osallistuminen elinikäiseen oppimiseen

Mitä tulee aikuisten osallistumiseen elinikäiseen oppimiseen, EU:n vertailuarvoon ei voida enää päästä. Lisäponnisteluja kaivataan edelleen, jotta voidaan nostaa väestön osaamistasoa ja päästä työmarkkinoiden kaikilla osa-alueilla joustavuuteen ja turvallisuuteen.

EU:n vertailuarvoksi asetetun 12,5 prosentin saavuttamisessa oltiin vuoteen 2005 saakka suurin piirtein aikataulussa (26). Vuonna 2006 kuitenkin keskimäärin 9,6 prosenttia 25–64-vuotiaista eurooppalaisista osallistui koulutukseen, mikä oli hieman vähemmän kuin vuonna 2005. Kokonaisluvut kätkevät merkittävän epäsuhdan: korkeasti koulutetut aikuiset käyttävät matalan osaamistason aikuisiin verrattuna yli kuusi kertaa todennäköisemmin hyväkseen mahdollisuutta elinikäiseen oppimiseen.

Ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden vähäinen osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on ongelma erityisesti silloin, kun osallistumisasteet koko väestön osalta ovat alhaiset (27). Lisäksi heikko osaamistaso on erityisen yleistä maahanmuuttajien keskuudessa. Väestö- ja työmarkkinasuuntaukset johtavat ammattitaitoisen työvoiman kysynnän kasvuun. Heikon taitotason omaaville puolestaan jää vähemmän mahdollisuuksia. Näiden ryhmien kouluttamiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota.

3.6   Ammatillisen koulutuksen houkuttelevuus, laatu ja merkityksellisyys

Ammatillisen koulutuksen laatua ja houkuttelevuutta on pyrittävä lisäämään. Tämä on Kööpenhaminan prosessin keskeisiä tavoitteita (28).

Jotkin maat ovat kehittäneet edistyneitä ja kattavia laadunvarmistusjärjestelmiä (29), kun taas toiset ovat vielä kehittelyvaiheessa (30).

Oppimistuloksiin perustuvien toimintamallien laajempi käyttö koulutusohjelmissa ja tutkinnoissa saa ammatillisen koulutuksen vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Lisäplussaa tuo se, että oppisopimuskoulutusta, koulujen ja yritysten yhteistyötä ja työssä tapahtuvaa oppimista on jälleen alettu painottaa. Osaamiseen ja tutkintoihin liittyvien tarpeiden ennustamisessa on kuitenkin edistytty vain vähän.

Ammatillinen koulutus kärsii toisinaan siitä, että se on heikosti nivottu osaksi muuta koulutusjärjestelmää. Tällaisen koulutuksen avulla voidaan saada mahdolliset keskeyttäjät pysymään opintojen parissa. Oppilaathan ovat alemmilla koulutustasoilla saaneet ne avaintaidot, joita he tarvitsevat ammatilliseen koulutukseen pääsemiseksi. Vaikka muutamat jäsenvaltiot (31) ovat ottaneet elinikäisen ohjauksen keskeiseksi poliittiseksi painopisteekseen, aikuisten ohjauksen tehostamiseen on silti vielä kiinnitettävä erityistä huomiota. Lisätoimia tarvitaan myös, jotta helpotettaisiin siirtymistä ammatillisesta koulutuksesta täydennys- tai korkeakoulutukseen.

3.7   Kansainvälinen liikkuvuus

Europass-järjestelmän täytäntöönpanossa ja käytössä on edistytty hyvin (32). Opiskelijoiden kansainvälinen liikkuvuus hoituu kuitenkin edelleen enimmäkseen EU:n ohjelmien turvin. Useimmat kansalliset toimenpiteet koskevat korkea-asteen koulutusta. Liikkuvuus on erityisen hankalaa ammatillisen koulutuksen alalla.

Liikkuvuus on pakollista Luxemburgin yliopistossa. Kaikkien alempaa korkeakoulututkintoa suorittavien on suoritettava osa opinnoistaan ulkomailla.

4.   TÄSTÄ ETEENPÄIN

4.1   Elinikäisen oppimisen täytäntöönpano tehokkuus- ja tasapuolisuustavoitteisiin pääsemiseksi

Elinikäisen oppimisen strategioiden yhtenäisyydessä ja kattavuudessa on edelleen merkittäviä puutteita. Haasteena on nyt täytäntöönpano. Monissa tapauksissa se on vasta nyt alkanut. Jotta strategiat olisivat uskottavia, ne on kytkettävä poliittisiin toimenpiteisiin. Strategioiden uskottavuus riippuu myös viranomaisten kyvystä kohdentaa resursseja ja saada kansalliset laitokset ja sidosryhmät kaikilla tasoilla mukaan oppimiskumppanuuksien avulla.

Tietämyspohjan parantaminen

On parannettava tietämystä koulutuspolitiikan taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista (33). Tehokkuus- ja tasapuolisuusvaatimukset olisi pidettävä mielessä kehitettäessä eurooppalaista ja kansallista tutkimuspohjaa koulutuspolitiikasta ja -käytännöstä.

Vertaisoppiminen ja päättäjien ja sidosryhmien välinen kokemustenvaihto ovat tärkeä taitotiedon lähde, ja niitä olisi tuettava. Elinikäisen oppimisen strategioiden kehityksen ja täytäntöönpanon seurantaa olisi jatkettava ja edistystä olisi arvioitava vuoden 2010 yhteisessä raportissa.

Kestävä rahoitus

Rahoituksen määrä, teho ja kestävyys ovat edelleen keskeisiä näkökohtia. Useat maat tekevät kokeiluja uusilla välineillä ja yksityisiin investointeihin tähtäävillä kannustimilla. Toimintaa kohdennetaan yksityishenkilöihin, kotitalouksiin ja työnantajiin. Näitä toimia on vahvistettava.

Osaamistason nostaminen

Tehokkuutta ja tasapuolisuutta voidaan parhaiten lisätä investoimalla enemmän varhaiskasvatukseen (34). Avaintaitojen hankkiminen varhaisessa vaiheessa on tehokas tapa luoda perusta myöhemmälle oppimiselle, ja se auttaa lisäämään tulosten tasapuolisuutta ja yleistä osaamistasoa. Siirtyminen työmarkkinoille helpottuu ja osaamisvajeet vältetään.

Insinöörejä ja luonnontieteellisen tutkinnon suorittaneita tarvitaan jatkuvasti. Sen vuoksi huomiota on edelleen kiinnitettävä siihen, että luonnontieteen ja teknisen alan opintoihin järjestetään enemmän paikkoja.

Ammatillisen koulutuksen imagoa ja asemaa on kuitenkin vahvistettava ja sen houkuttelevuutta lisättävä. Jotta voitaisiin helpottaa pääsyä ammatilliseen peruskoulutukseen samoin kuin liikkuvuutta ja paluuta koulutusjärjestelmään, olisi kehitettävä joustavia moduulirakenteita. Kaikkien kansalaisten olisi voitava hyötyä integroiduista elinikäisistä ohjaus- ja neuvontajärjestelyistä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä aikuiskoulutukseen.

Sosioekonomisiin haittoihin puuttuminen

Koulutus saattaa auttaa poistamaan sosioekonomisia haittoja. Koulutus voi kuitenkin myös pahentaa sosioekonomista epätasa-arvoa. Koulutukseen liittyvästä eriarvoisuudesta koituu suunnattomat kustannukset. Nämä kustannukset ovat usein piilokustannuksia mutta silti todellisia. Tämän vuoksi on edelleen tärkeää varmistaa tasapuolisuus koulutukseen pääsyssä, osallistumisessa, kohtelussa ja tuloksissa.

Maahanmuuttajien potentiaalin hyödyntäminen

Eurooppalaisten yhteiskuntien monimuotoisuuden lisääntyminen tuo uusia haasteita opetuksen järjestämisen kannalta. Maahanmuuttajien koulumenestys, osallistuminen ja tulokset ovat tyypillisesti keskivertoa heikommat. Vaikka sosioekonomisen taustan ja kielen kaltaiset tekijät selittävät eroja jonkin verran, on olemassa näyttöä, että koulutuspolitiikka ja -järjestelmät eivät vastaa näihin haasteisiin ja saattavat itsessään pahentaa tätä ongelmaa (35). Tilanne kaipaa erityishuomiota, jotta edistettäisiin maahanmuuttajien taloudellista ja sosiaalista osallisuutta sekä kulttuurien välistä vuoropuhelua.

Korkealuokkainen opetus

Opettajat tarvitsevat parempaa ammatillista valmentautumista ja jatkuvaa ammattitaidon kehittämistä. Näin voidaan parantaa koulutuksen tuloksia. Opettajat on lisäksi tärkeää saada mukaan innovaatioihin ja uudistuksiin. Komissio on esittänyt asiaa koskevat haasteet (36). Lisäksi komissio on toteuttamassa kouluja koskevaa julkista kuulemista (37). Työohjelma tarjoaa sopivat puitteet näihin haasteisiin vastaamiseksi.

4.2   Innovointi ja luovuus: koulutus keskeisenä tekijänä osaamiskolmiossa

Koulutus on olennaisen tärkeää osaamiskolmion samoin kuin työpaikkojen ja kasvun edistämisen kannalta. Korkeakoulut ovat tämän kolmion ytimessä. Huippuosaamisen keskukset, jotka keskittyvät opettamiseen, tutkimukseen ja tiedon siirtämiseen, ovat elintärkeitä. Vielä on paljon tehtävää, jotta korkea-asteen oppilaitokset ja yritykset voivat toimia yhteistyökumppaneina.

Tutkimus ja innovointi edellyttävät väestöltä laajaa osaamispohjaa. Huippuosaamista sekä keskeisiä, erityisesti yrittäjyyteen liittyviä avaintaitoja, luovuutta ja oppimaan oppimista on kehitettävä kaikissa koulutusjärjestelmissä kaikilla tasoilla. Niin koulut kuin ammatilliset oppilaitokset voivat merkittävästi edistää innovointia. Esimerkiksi korkealuokkaisella ammatillisella koulutuksella voidaan edistää innovointia työpaikoilla.

4.3   Parempi ohjaus: Koulutus 2010 -työohjelman tulosten optimaalinen hyödyntäminen

Työohjelmasta syntyy tuloksia sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla. Jäsenvaltiot käyttävät uudistuksissaan hyväksi eurooppalaisten vertailuvälineiden kehittämistä samoin kuin klustereista ja vertaisoppimisesta saatuja tuloksia. Koulutuksen haasteet ja henkilöresurssien kehittäminen ovat useimmissa jäsenvaltioissa näkyvästi esillä Lissabonin strategiaan liittyvissä kansallisissa uudistusohjelmissa. Koulutuksen avoimen koordinointimenetelmän tehokkuutta ja vaikutuksia samoin kuin poliittista sitoutumista siihen voidaan kuitenkin vielä vahvistaa. Kansallisella ja eurooppalaisella tasolla olisi kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin näkökohtiin:

| — | Luodaan yhtenäinen koulutuspolitiikka elinikäisen oppimisen näkökulmasta siten, että strategisia painopisteitä asetetaan koko järjestelmän laajuudelta. |
| --- | --- |

—

Luodaan yhtenäinen koulutuspolitiikka elinikäisen oppimisen näkökulmasta siten, että strategisia painopisteitä asetetaan koko järjestelmän laajuudelta.

| — | Parannetaan liittymiä koulutuksen kannalta merkityksellisiin politiikan osa-alueisiin, kuten esimerkiksi innovaatio-, työllisyys- ja sosiaali-, yritys- sekä tutkimuspolitiikkaan samoin kuin rakennerahoitukseen. |
| --- | --- |

—

Parannetaan liittymiä koulutuksen kannalta merkityksellisiin politiikan osa-alueisiin, kuten esimerkiksi innovaatio-, työllisyys- ja sosiaali-, yritys- sekä tutkimuspolitiikkaan samoin kuin rakennerahoitukseen.

| — | Yhdistetään korkea-asteen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja aikuiskoulutuksen kehityskulut yleiseen työohjelmaan. |
| --- | --- |

—

Yhdistetään korkea-asteen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja aikuiskoulutuksen kehityskulut yleiseen työohjelmaan.

| — | Luodaan vahvat yhteydet Lissabonin strategiaan liittyvien yhdennettyjen suuntaviivojen ja Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon ja kehittämisen välille sekä parannetaan elinikäisen oppimisen näkyvyyttä Lissabonin strategiassa. |
| --- | --- |

—

Luodaan vahvat yhteydet Lissabonin strategiaan liittyvien yhdennettyjen suuntaviivojen ja Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon ja kehittämisen välille sekä parannetaan elinikäisen oppimisen näkyvyyttä Lissabonin strategiassa.

| — | Valvotaan keskinäisesti kehitystä vapaaehtoisuuden pohjalta yksittäisten maiden kesken vertaisoppimisen tai vertaisarvioinnin keinoin. |
| --- | --- |

—

Valvotaan keskinäisesti kehitystä vapaaehtoisuuden pohjalta yksittäisten maiden kesken vertaisoppimisen tai vertaisarvioinnin keinoin.

| — | Varmistetaan, että vertaisoppimisesta saadut tulokset tulevat päättäjien ja ministereiden tietoon. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että vertaisoppimisesta saadut tulokset tulevat päättäjien ja ministereiden tietoon.

| — | Aktivoidaan kansalaisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

—

Aktivoidaan kansalaisyhteiskuntaa.

| — | Kehitetään edelleen indikaattoreita ja vertailuarvoja neuvoston toukokuussa 2007 esittämien päätelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kehitetään edelleen indikaattoreita ja vertailuarvoja neuvoston toukokuussa 2007 esittämien päätelmien mukaisesti.

| — | Hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla yhteisön rahastoja ja ohjelmia ja erityisesti uutta elinikäisen oppimisen ohjelmaa vuosiksi 2007–2013 sekä EU:n koheesiopolitiikan välineitä. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla yhteisön rahastoja ja ohjelmia ja erityisesti uutta elinikäisen oppimisen ohjelmaa vuosiksi 2007–2013 sekä EU:n koheesiopolitiikan välineitä.

Vuoden 2006 yhteisessä raportissa yksilöityjä erityistoimia olisi jatkettava, jotta varmistetaan, että Koulutus 2010 -työohjelman yhteisesti sovitut painopisteet otetaan kaikilta osin huomioon jäsenvaltioiden päätöksenteossa.

Olisi varmistettava järjestelyt Koulutus 2010 -työohjelman ja elinikäisen oppimisen strategioiden panemiseksi täytäntöön. Toimia on koordinoitava tiiviisti niiden tahojen kanssa, jotka vastaavat laajemmin sosioekonomisesta politiikasta ja erityisesti Lissabonin uudistuksista ja sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevista kansallisista strategioista.

Kansallisia tavoitteita ja indikaattoreita olisi kehitettävä lisää. Kehitystyössä olisi otettava huomioon Euroopan tason tavoitteet ja vertailuarvot. Toimintaohjelmien ja käytännön toimien olisi tukeuduttava tietoon ja arviointeihin. Euroopan tasolla sovitut yhteiset periaatteet, suuntaviivat ja suositukset tarjoavat kansallisten uudistusten suunnittelulle vertailukohdan.

4.4   Vuoden 2010 jälkeen

Koulutus 2010 -työohjelma tarjoaa käytännön tukea jäsenvaltioiden koulutusuudistuksille. Edistystä on tapahtunut huomattavasti sitten ohjelman käynnistämisen vuonna 2002. Tarvitaan kuitenkin aikaa, jotta koulutusuudistukset tuottaisivat hedelmää. Merkittäviä haasteita on edelleen selvittämättä, ja uusiakin on ilmaantunut. Tätä työtä, johon kuuluu myös yhteistyö Bolognan ja Kööpenhaminan prosessien puitteissa, on jatkettava ja tehostettava. Tämän vuoksi olisi jo nyt alettava pohtia ajanmukaistettuja strategisia puitteita eurooppalaiselle koulutusalan yhteistyölle. Koska koulutuksella on niin suuri merkitys työllisyys- ja kasvustrategian kannalta, se on nivottava tiiviisti yhteen Lissabonin prosessin tulevan kehityksen kanssa.

---

(1)  Komission tiedonanto ”Päämääränä yhteiset joustoturvaperiaatteet: Uusia ja parempia työpaikkoja jouston ja turvan avulla”, KOM(2007) 359.

(2)  Tämä raportti perustuu ensisijaisesti kansallisten raporttien ja sen analysointiin, miten tiettyihin indikaattoreihin ja vertailuarvoihin nähden on suoriuduttu. Ks. liite 2 ja SEC(2007) 1284 ”Progress towards the Lisbon objectives in education and training Indicators and Benchmarks 2007” (Edistyminen Lissabonin koulutustavoitteissa ja niiden indikaattorit ja vertailuarvot vuonna 2007). Siinä otetaan lisäksi huomioon avoin koordinointimenetelmä koulutusalalla ja eritoten EU:n vertailuvälineiden käyttö ja vertaisoppiminen, jolla tuetaan jäsenvaltioiden uudistuksia, sekä samantyyppinen osana Kööpenhaminan ja Bolognan prosesseja toteutettu vaihtotoiminta. Ensimmäisen yhteisen raportin osalta ks. neuvoston asiakirja 6905/04 EDUC 43; toisen raportin osalta EUVL C 79, 1.4.2006, s. 1.

(3)  Komission tiedonanto ”Eurooppalaisten koulutusjärjestelmien tehokkuus ja tasapuolisuus”, KOM(2006) 481.

(4)  Neuvosto sopi, että jäsenvaltioilla olisi oltava johdonmukaiset ja kattavat elinikäisen oppimisen strategiat käytössä vuoteen 2006 mennessä (neuvoston kesäkuussa 2002 antama päätöslauselma elinikäisestä oppimisesta, vuoden 2004 yhteinen raportti ja vuoden 2005 kevään Eurooppa-neuvosto).

(5)  Ks. liite 1.

(6)  Flanderi, Saksa, Viro, Kreikka, Unkari, Yhdistynyt kuningaskunta, Bulgaria, Kypros, Espanja, Irlanti ja Turkki esittävät sen strategioidensa edellytyksenä. Ks. myös SEC(2007) 1098 ”Towards more knowledge-based policy and practice in education and training” (Tavoitteena enemmän tietoon perustuva politiikka ja käytäntö koulutusalalla).

(7)  KOM(2006) 479.

(8)  Saksa, Tanska, Kreikka.

(9)  Tšekin tasavalta.

(10)  Kypros, Tanska, Kreikka, Puola.

(11)  Espanja, Liettua, Kroatia, Norja.

(12)  Itävalta, Flanderi, Kypros, Saksa, Tanska, Kreikka, Espanja, Unkari, Malta, Alankomaat, Puola, Ruotsi, Slovakia, Yhdistynyt kuningaskunta, Kroatia, Islanti, Norja.

(13)  Ks. liite 2.

(14)  Kypros.

(15)  Bulgaria, Luxemburg, Ruotsi, Turkki.

(16)  Komission valmisteluasiakirja Kertomus kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskevan toimintasuunnitelman (2004–2006) täytäntöönpanosta KOM(2007) 554 lopullinen/2.

(17)  Komission tiedonanto ”Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan”, KOM(2007) 498.

(18)  SEC(2007) 1284, s. 50, 75.

(19)  Komission tiedonanto ”Opettajankoulutuksen laadun parantaminen”, KOM(2007) 392.

(20)  Pohjoismaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytännöt ovat kehittyneitä.

(21)  KOM(2006) 604 lopullinen, s. 2.

(22)  Espanja, Ruotsi, Slovenia, Slovakia, Turkki.

(23)  Itävalta, Ranska, Unkari, Irlanti, Luxemburg, Latvia, Yhdistynyt kuningaskunta.

(24)  Itävalta, Saksa, Irlanti, Alankomaat, Slovenia, Yhdistynyt kuningaskunta, Kroatia.

(25)  SEC(2007) 1284, s. 67.

(26)  Tavoitteen saavuttamisessa oltiin suurin piirtein aikataulussa kuitenkin vain sen vuoksi, että (...) tutkimusmenetelmissä oli useissa maissa (...) muutoksia, mikä liioitteli edistymistä. Ks. liite 2.

(27)  SEC(2007) 1284, s. 81.

(28)  Neuvoston päätelmät ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painopisteistä. Neuvoston asiakirja 14474/06, 30. lokakuuta 2006.

(29)  Itävalta, Saksa, Tanska, Suomi, Irlanti, Ruotsi, Norja.

(30)  Bulgaria, Tšekin tasavalta, Espanja, Ranska, Luxemburg, Malta, Slovenia.

(31)  Ranska, Italia.

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2241/2004/EY, tehty 15. joulukuuta 2004, EUVL L 390, 31.12.2004, s. 6.

(33)  Ks. SEC(2007) 1098.

(34)  KOM(2006) 481, s. 5.

(35)  SEC(2007) 1284, s. 51.

(36)  Komission tiedonanto ”Opettajankoulutuksen laadun parantaminen”, KOM(2007) 392.

(37)  SEC(2007) 1009 ”Schools for the 21st century” (2000-luvun koulut).

---

LIITE 1

Maakohtainen tilanne sen osalta, onko maa ottanut käyttöön konkreettisen elinikäisen oppimisen strategian, tutkintojen viitekehyksen, epävirallisen oppimisen/arkioppimisen validointijärjestelmän sekä kansalliset tavoitteet alueilla, joille on määritetty vertailuarvot.

| Y | = | Maalla on käytössä strategia, viitekehys, validointijärjestelmä tai kansalliset tavoitteet. |
| --- | --- | --- |
| D | = | Maa on kehittämässä strategiaa, viitekehystä tai validointijärjestelmää. |
| N | = | Maalla ei ole viitekehystä, validointijärjestelmää eikä kansallisia tavoitteita. |
| P | = | Maalla on elinikäistä oppimista koskevia toimintalinjoja muttei konkreettista strategiaa. |

Y

=

Maalla on käytössä strategia, viitekehys, validointijärjestelmä tai kansalliset tavoitteet.

D

=

Maa on kehittämässä strategiaa, viitekehystä tai validointijärjestelmää.

N

=

Maalla ei ole viitekehystä, validointijärjestelmää eikä kansallisia tavoitteita.

P

=

Maalla on elinikäistä oppimista koskevia toimintalinjoja muttei konkreettista strategiaa.

| Maa | Konkreettinen kansallinen elinikäisen oppimisen strategia | Kansallinen tutkintojen viitekehys | Epävirallisen ja arkioppimisen validointi-järjestelmä | Kansalliset tavoitteet kaikilla tai joillakin niillä aloilla, joille on määritetty EU:n vertailuarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Y | D | D | N |
| BE fr | Y | D | Y | Y |
| BE nl | Y | D | Y | Y |
| BG | D | D | D | N |
| CY | Y | N | D | Y |
| CZ | Y | D | D | N |
| DE | Y | D | N | N |
| DK | Y | D | Y | Y |
| EE | Y | D | D | Y |
| EL | Y | N | D | Y |
| ES | Y | D | D | Y |
| FI | Y | D | Y | Y |
| FR | P | Y | Y | Y |
| HR | Y | D | N | Y |
| HU | Y | D | N | Y |
| IE | D | Y | Y | Y |
| IS | P | N | D | N |
| IT | P | D | D | N |
| LI | P | N | N | N |
| LT | Y | D | D | Y |
| LU | P | D | D | N |
| LV | Y | D | D | Y |
| MT | D | Y | N | Y |
| NL | P | D | Y | Y |
| NO | Y | N | Y | N |
| PL | D | D | D | Y |
| PT | P | D | Y | Y |
| RO | D | D | D | Y |
| SE | Y | N | D | N |
| SI | D | D | Y | Y |
| SK | Y | D | D | Y |
| TR | D | D | N | N |
| UK | Y | Y | D | Y |

Maa

Konkreettinen kansallinen elinikäisen oppimisen strategia

Kansallinen tutkintojen viitekehys

Epävirallisen ja arkioppimisen validointi-järjestelmä

Kansalliset tavoitteet kaikilla tai joillakin niillä aloilla, joille on määritetty EU:n vertailuarvo

AT

Y

D

D

N

BE fr

Y

D

Y

Y

BE nl

Y

D

Y

Y

BG

D

D

D

N

CY

Y

N

D

Y

CZ

Y

D

D

N

DE

Y

D

N

N

DK

Y

D

Y

Y

EE

Y

D

D

Y

EL

Y

N

D

Y

ES

Y

D

D

Y

FI

Y

D

Y

Y

FR

P

Y

Y

Y

HR

Y

D

N

Y

HU

Y

D

N

Y

IE

D

Y

Y

Y

IS

P

N

D

N

IT

P

D

D

N

LI

P

N

N

N

LT

Y

D

D

Y

LU

P

D

D

N

LV

Y

D

D

Y

MT

D

Y

N

Y

NL

P

D

Y

Y

NO

Y

N

Y

N

PL

D

D

D

Y

PT

P

D

Y

Y

RO

D

D

D

Y

SE

Y

N

D

N

SI

D

D

Y

Y

SK

Y

D

D

Y

TR

D

D

N

N

UK

Y

Y

D

Y

---

LIITE 2

(TILASTOLIITE)

EDISTYMINEN KOHTI KESKIMÄÄRÄISTEN EUROOPPALAISTEN OPPIMISTULOSTEN VIITTÄ VIITETASOA (VERTAILUARVOT) JA MUITA KOULUTUSALAN KESKEISIÄ INDIKAATTOREITA

Perustuu komission valmisteluasiakirjaan — ”Progress towards the Lisbon Objectives in Education and Training. Indicators and Benchmarks 2007” (Edistyminen Lissabonin koulutustavoitteissa ja niiden indikaattorit ja vertailuarvot) — SEC(2007) 1284

Maakoodit

EU   Euroopan unioni

| BE | Belgia |
| --- | --- |
| BG | Bulgaria |
| CZ | Tšekin tasavalta |
| DK | Tansaka |
| DE | Saksa |
| EE | Viro |
| EL | Kreikka |
| ES | Espanja |
| FR | Ranska |
| IE | Irlanti |
| IT | Italia |
| CY | Kypros |
| LV | Latvia |
| LT | Liettua |
| LU | Luxemburg |
| HU | Unkari |
| MT | Malta |
| NL | Alankomaat |
| AT | Itävalta |
| PL | Puola |
| PT | Portugalii |
| RO | Romania |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| FI | Suomi |
| SE | Ruotsi |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta |

BE

Belgia

BG

Bulgaria

CZ

Tšekin tasavalta

DK

Tansaka

DE

Saksa

EE

Viro

EL

Kreikka

ES

Espanja

FR

Ranska

IE

Irlanti

IT

Italia

CY

Kypros

LV

Latvia

LT

Liettua

LU

Luxemburg

HU

Unkari

MT

Malta

NL

Alankomaat

AT

Itävalta

PL

Puola

PT

Portugalii

RO

Romania

SI

Slovenia

SK

Slovakia

FI

Suomi

SE

Ruotsi

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

EEA   Euroopan talousalue

| IS | Islanti |
| --- | --- |
| LI | Liechtenstein |
| NO | Norja |

IS

Islanti

LI

Liechtenstein

NO

Norja

Ehdokasvaltiot

| HR | Kroatia |
| --- | --- |
| TR | Turkki |

HR

Kroatia

TR

Turkki

Muut

| JP | Japanii |
| --- | --- |
| US/USA | Amerikan yhdysvallat |

JP

Japanii

US/USA

Amerikan yhdysvallat

YHTEENVETO EDISTYMISESTÄ VIIDELLÄ VERTAILTAVALLA ALALLA

Image

Keskeiset tulokset:

| — | Matematiikan, tieteen ja teknologian alan tutkinnon suorittaneiden määrän osalta vertailuarvo ylittyy; vaadittu kehitys tapahtui jo vuosina 2000–2003. |
| --- | --- |

—

Matematiikan, tieteen ja teknologian alan tutkinnon suorittaneiden määrän osalta vertailuarvo ylittyy; vaadittu kehitys tapahtui jo vuosina 2000–2003.

| — | Osallisuudessa elinikäiseen oppimiseen on tapahtunut jonkin verran edistymistä. Se johtuu kuitenkin suuresti useissa jäsenvaltioissa seurantamenetelmissä tapahtuneista muutoksista, jotka ovat vaikuttaneet nimellisten osallistumismäärien kasvuun ja yleisen edistymisen liioitteluun. |
| --- | --- |

—

Osallisuudessa elinikäiseen oppimiseen on tapahtunut jonkin verran edistymistä. Se johtuu kuitenkin suuresti useissa jäsenvaltioissa seurantamenetelmissä tapahtuneista muutoksista, jotka ovat vaikuttaneet nimellisten osallistumismäärien kasvuun ja yleisen edistymisen liioitteluun.

| — | Koulunkäynnin keskeyttävien määrässä on tapahtunut jatkuvaa parantumista, mutta vertailuarvon saavuttaminen edellyttää nopeampaa edistymistä. |
| --- | --- |

—

Koulunkäynnin keskeyttävien määrässä on tapahtunut jatkuvaa parantumista, mutta vertailuarvon saavuttaminen edellyttää nopeampaa edistymistä.

| — | Keskiasteen koulutuksen loppuun saattaneiden määrässä on ollut vain vähän kehitystä. |
| --- | --- |

—

Keskiasteen koulutuksen loppuun saattaneiden määrässä on ollut vain vähän kehitystä.

| — | Heikon tuloksen lukutaitotestissä saavien tulokset ovat vertailuarvon tavoitteen saavuttamisen sijasta heikentyneet vuodesta 2000 lähtien. |
| --- | --- |

—

Heikon tuloksen lukutaitotestissä saavien tulokset ovat vertailuarvon tavoitteen saavuttamisen sijasta heikentyneet vuodesta 2000 lähtien.

Menetelmiä koskevat huomautukset: Vuoden 2000 lähtöpiste on merkitty taulukossa nollalla ja vuoden 2010 vertailuarvo 100:lla. Kunakin vuonna saavutetut tulokset on mitattu suhteutettuina vuoden 2010 vertailuarvoon. Nouseva käyrä osoittaa edistymistsavoitteen, joka perustuu siihen, että vertailuarvon saavuttamiseksi kasvun pitäisi olla joka vuosi 10 prosenttia. Jos jokin käyrä on kyseisen nousevan käyrän alapuolella, kehitys ei ole riittävää. Elinikäiseen oppimiseen osallistumisen tarkastelussa on ollut useita katkoja: muuamat maat ovat tarkistaneet tietojenkeruumenetelmiään vuosien 2002 ja 2003 välisenä aikana. Uusien menetelmien soveltaminen on antanut korkeampia tuloksia vuodesta 2003 alkaen ja antaa näin liioitellun hyviä tuloksia vuosien 2002 ja 2003 välillä. Tämän vuoksi elinikäiseen oppimiseen osallistumista koskeva käyrä on merkitty pistein vuosien 2002 ja 2003 välillä. Heikon tuloksen lukutaitotestissä saaneiden määrä (PISA-tutkimuksen tulokset) on merkitty vain kahteen kohtaan (vuodet 2000 ja 2006) vertailussa mukana olevien 19 maan osalta (vuoden 2003 tulokset vain 16 maan osalta).

KATSAUS EDISTYMISEEN VIIDEN ALAN OSALTA, JOILLE ON SOVITTU VERTAILUARVOT

Kolme koulutason vertailuarvoa

| Tilanne (viimeinen vuosi, josta on tietoja) sekä vuodesta 2000 tapahtunut kehitys | Lukutaitotestissä heikon tuloksen saaneet
  (OECD, PISA)
  (15-vuotiaat, %) | Koulunkäynnin keskeyttäneet
  (Eurostat, työvoimatutkimus)
  (18–24, %) | Keskiasteen opinnot loppuun suorittaneet
  (Eurostat, työvoimatutkimus)
  (20–24, %) |
| --- | --- | --- | --- |
| EU:n keskiarvo 2006 | 24,1 | 15,3 | 77,8 |
| EU:n keskiarvo 2000 | 21,3 | 17,6 | 76,6 |
| Lähde | (OECD, PISA) | (Eurostat, työvoimatutkimus) | (Eurostat, työvoimatutkimus) |
| Belgia | 0 | 0 | 0 |
| Bulgaria | - | + | ++ |
| Tšekin tasavalta | - | 0 | 0 |
| Tanska | ++ | + | ++ |
| Saksa | ++ | + | - |
| Viro | / | + | ++ |
| Irlanti | 0 | ++ | ++ |
| Kreikka | - | + | ++ |
| Espanja | - | - | - |
| Ranska | - | + | 0 |
| Italia | - | ++ | ++ |
| Kypros | :
   (1) | ++ | ++ |
| Latvia | ++ | + | ++ |
| Liettua | / | ++ | ++ |
| Luxemburg | 0 | - | - |
| Unkari | ++ | + | 0 |
| Malta | : | ++ | ++ |
| Alankomaat | - | ++ | ++ |
| Itävalta | - | + | 0 |
| Puola | ++ | + | ++ |
| Portugali | ++ | + | ++ |
| Romania | - | ++ | + |
| Slovenia | / | (++) | ++ |
| Slovakia | - | - | - |
| Suomi | ++ | + | - |
| Ruotsi | - | - | + |
| Yhdistynyt kuningaskunta | / | ++ | + |
| Kroatia | : | ++ | ++ |
| Turkki | ++ | ++ | ++ |
| Islanti | - | + | ++ |
| Norja | - | ++ | - |
| Nykyiset tulokset (uusimmat tiedot) |
| Tumma/vihreä | Yli EU:n keskiarvon |
| Vaalea/vaaleanpunainen | Alle EU:n keskiarvon |
| Valkoinen | Ei tietoja |
| Verrattuna vuoteen 2000






  ++ | parannusta EU:n keskiarvoa enemmän |
| + | parannusta, mutta EU:n keskiarvoa vähemmän |
| 0 | alle 1 %:n muutos verrattuna edelliseen, tai heikon tuloksen lukutaitotestissä saaneiden osalta muutoksen merkittävyyden alhainen todennäköisyys |
| - | tulokset heikentyneet |
| () | tulokset eivät verrattavissa tai luotettavia |
| : | ei tietoja |
| / | ei aikasarjaa. |

Tilanne (viimeinen vuosi, josta on tietoja) sekä vuodesta 2000 tapahtunut kehitys

Lukutaitotestissä heikon tuloksen saaneet

(OECD, PISA)

(15-vuotiaat, %)

Koulunkäynnin keskeyttäneet

(Eurostat, työvoimatutkimus)

(18–24, %)

Keskiasteen opinnot loppuun suorittaneet

(Eurostat, työvoimatutkimus)

(20–24, %)

EU:n keskiarvo 2006

24,1

15,3

77,8

EU:n keskiarvo 2000

21,3

17,6

76,6

Lähde

(OECD, PISA)

(Eurostat, työvoimatutkimus)

(Eurostat, työvoimatutkimus)

Belgia

0

0

0

Bulgaria

-

+

++

Tšekin tasavalta

-

0

0

Tanska

++

+

++

Saksa

++

+

-

Viro

/

+

++

Irlanti

0

++

++

Kreikka

-

+

++

Espanja

-

-

-

Ranska

-

+

0

Italia

-

++

++

Kypros

:
   (1)

++

++

Latvia

++

+

++

Liettua

/

++

++

Luxemburg

0

-

-

Unkari

++

+

0

Malta

:

++

++

Alankomaat

-

++

++

Itävalta

-

+

0

Puola

++

+

++

Portugali

++

+

++

Romania

-

++

+

Slovenia

/

(++)

++

Slovakia

-

-

-

Suomi

++

+

-

Ruotsi

-

-

+

Yhdistynyt kuningaskunta

/

++

+

Kroatia

:

++

++

Turkki

++

++

++

Islanti

-

+

++

Norja

-

++

-

Nykyiset tulokset (uusimmat tiedot)

Tumma/vihreä

Yli EU:n keskiarvon

Vaalea/vaaleanpunainen

Alle EU:n keskiarvon

Valkoinen

Ei tietoja

Verrattuna vuoteen 2000

++

parannusta EU:n keskiarvoa enemmän

+

parannusta, mutta EU:n keskiarvoa vähemmän

0

alle 1 %:n muutos verrattuna edelliseen, tai heikon tuloksen lukutaitotestissä saaneiden osalta muutoksen merkittävyyden alhainen todennäköisyys

-

tulokset heikentyneet

()

tulokset eivät verrattavissa tai luotettavia

:

ei tietoja

/

ei aikasarjaa.

Heikon tuloksen saaneita koskeva vertailu tehtiin vuosina 2003–2006 LU:n, NL:n, SK:n ja TR:n osalta. Lisätietoja kustakin alasta, jolle on sovittu vertailuarvo, on taulukoita koskevissa viitteissä.

PERUSTAIDOT

Niiden oppilaiden prosenttiosuus, joiden suoritustaso PISA-lukutaitotutkimuksessa oli 1 tai sitä alempi, 2000–2006

Image

| Niiden osuus, joilla on heikko lukutaito | Kaikki | Tytöt | Pojat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 21,3 | 24,1 | 17 | 30,4 |
| Belgia | 19,0 | 19,4 | 13,3 | 24,9 |
| Bulgaria | 40,3 | 51,1 | 40,4 | 60,9 |
| Tšekin tasavalta | 17,5 | 24,8 | 16,9 | 30,8 |
| Tanska | 17,9 | 16,0 | 11,4 | 20,7 |
| Saksa | 22,6 | 20,0 | 14,2 | 25,5 |
| Viro | : | 13,6 | 7,0 | 19,9 |
| Irlanti | 11,0 | 12,1 | 7,7 | 16,6 |
| Kreikka | 24,4 | 27,7 | 16,2 | 38,6 |
| Espanja | 16,3 | 25,7 | 18,9 | 32,3 |
| Ranska | 15,2 | 21,7 | 16,5 | 27,3 |
| Italia | 18,9 | 26,4 | 19,9 | 33,0 |
| Kypros | : | : | : | : |
| Latvia | 30,1 | 21,2 | 12,8 | 30,1 |
| Liettua | : | 25,7 | 16,6 | 34,5 |
| Luxemburg | (35,1) | 22,9 | 17,4 | 28,2 |
| Unkari | 22,7 | 20,6 | 13,2 | 27,3 |
| Malta | : | : | : | : |
| Alankomaat | (9,5) | 15,1 | 11,6 | 18,5 |
| Itävalta | 19,3 | 21,5 | 15,4 | 27,4 |
| Puola | 23,2 | 16,2 | 10,2 | 22,4 |
| Portugali | 26,3 | 24,9 | 19,6 | 30,7 |
| Romania | 41,3 | 53,5 | 43,5 | 63,5 |
| Slovenia | : | 16,5 | 7,9 | 25,2 |
| Slovakia | : | 27,8 | 20,1 | 35,0 |
| Suomi | 7,0 | 4,8 | 1,6 | 8,1 |
| Ruotsi | 12,6 | 15,3 | 9,6 | 20,7 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | (12,8) | 19,0 | 14,1 | 24,0 |
| Kroatia | : | 21,5 | 12,6 | 30,5 |
| Turkki | : | 32,2 | 21,5 | 41,0 |
| Islanti | 14,5 | 20,5 | 12,5 | 28,3 |
| Liechtenstein | 22,1 | 14,3 | 11,1 | 18,0 |
| Norja | 17,5 | 22,4 | 14,9 | 29,4 |
| Japani | 10,1 | 18,4 | 13,3 | 23,5 |
| Yhdysvallat | 17,9 | : | : | : |
| Lähde: OECD (PISA). |

Niiden osuus, joilla on heikko lukutaito

Kaikki

Tytöt

Pojat

2000

2006

2006

2006

EU-27

21,3

24,1

17

30,4

Belgia

19,0

19,4

13,3

24,9

Bulgaria

40,3

51,1

40,4

60,9

Tšekin tasavalta

17,5

24,8

16,9

30,8

Tanska

17,9

16,0

11,4

20,7

Saksa

22,6

20,0

14,2

25,5

Viro

:

13,6

7,0

19,9

Irlanti

11,0

12,1

7,7

16,6

Kreikka

24,4

27,7

16,2

38,6

Espanja

16,3

25,7

18,9

32,3

Ranska

15,2

21,7

16,5

27,3

Italia

18,9

26,4

19,9

33,0

Kypros

:

:

:

:

Latvia

30,1

21,2

12,8

30,1

Liettua

:

25,7

16,6

34,5

Luxemburg

(35,1)

22,9

17,4

28,2

Unkari

22,7

20,6

13,2

27,3

Malta

:

:

:

:

Alankomaat

(9,5)

15,1

11,6

18,5

Itävalta

19,3

21,5

15,4

27,4

Puola

23,2

16,2

10,2

22,4

Portugali

26,3

24,9

19,6

30,7

Romania

41,3

53,5

43,5

63,5

Slovenia

:

16,5

7,9

25,2

Slovakia

:

27,8

20,1

35,0

Suomi

7,0

4,8

1,6

8,1

Ruotsi

12,6

15,3

9,6

20,7

Yhdistynyt kuningaskunta

(12,8)

19,0

14,1

24,0

Kroatia

:

21,5

12,6

30,5

Turkki

:

32,2

21,5

41,0

Islanti

14,5

20,5

12,5

28,3

Liechtenstein

22,1

14,3

11,1

18,0

Norja

17,5

22,4

14,9

29,4

Japani

10,1

18,4

13,3

23,5

Yhdysvallat

17,9

:

:

:

Lähde: OECD (PISA).

Vuonna 2000 lukutaitotestissä heikon tuloksen saaneiden 15-vuotiaiden osuus EU:ssa oli 21,3 % (tiedot saatavissa vain 18 jäsenvaltion osalta). Vertailuarvon mukaan tämän suhdeluvun olisi pienennyttävä viidenneksellä vuoteen 2010 mennessä (ja oltava näin ollen 17,0 %). Vaikka osuus on pienentynyt muutamissa jäsenvaltioissa (erityisesti Saksassa, Puolassa ja Latviassa), se on kasvanut useimmissa jäsenvaltioissa, ja tulokset EU:n tasolla ovat heikentyneet (2006: 24,1 %).

Lisähuomautukset:

EU:n luvut: painotettu keskiarvo, joka perustuu kirjoittautuneiden oppilaiden määrään, ja tiedot koskevat 19:ää maata (LU, NL ja UK eivät olleet mukana vuonna 2000, joten niiden tulokset on merkitty sulkuihin eikä niitä ole otettu huomioon laskelmissa).

MT ei voinut osallistua PISA-tutkimukseen.

CY ei voinut osallistua tutkimukseen, koska OECD:n jäsenvaltiot eivät olleet yksimielisiä asiasta.

KOULUNKÄYNNIN VARHAINEN KESKEYTTÄMINEN

Prosenttiosuus 18–24-vuotiaasta väestöstä, joka ei ole suorittanut toisen asteen tutkintoa eikä ole yleissivistävässä eikä ammatillisessa koulutuksessa, 2000–2006

Image

| Koulunkäynnin varhaiset keskeyttäjät, % | Kaikki | Naiset | Miehet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 17,6 | 15,3 | 13,2 | 17,5 |
| Belgia | 12,5 | 12,6 | 10,2 | 14,9 |
| Bulgaria | 20,3 | 18,0 | 17,9 | 18,2 |
| Tšekin tasavalta | 5,5 | 5,5 | 5,4 | 5,7 |
| Tanska | 11,6 | 10,9 | 9,1 | 12,8 |
| Saksa | 14,9 | 13,8 | 13,6 | 13,9 |
| Viro | 14,2 | 13,2 | 10,7 (u) | 19,6 (u) |
| Irlanti | 14,7 | 12,3 | 9,0 | 15,6 |
| Kreikka | 18,2 | 15,9 | 11,0 | 20,7 |
| Espanja | 29,1 | 29,9 | 23,8 | 35,8 |
| Ranska | 13,3 | 13,1 | 11,2 | 15,1 |
| Italia | 25,3 | 20,8 | 17,3 | 24,3 |
| Kypros | 18,5 | 16,0 | 9,2 | 23,5 |
| Latvia | 19,5 | 19,0 (p) | 16,1 (p) | 21,6 (p) |
| Liettua | 16,7 | 10,3 | 7,0 (u) | 13,3 (u) |
| Luxemburg | 16,8 | 17,4 | 14,0 | 20,9 |
| Unkari | 13,8 | 12,4 | 10,7 | 14,0 |
| Malta | 54,2 | 41,7 | 38,8 | 44,6 |
| Alankomaat | 15,5 | 12,9 | 10,7 | 15,1 |
| Itävalta | 10,2 | 9,6 | 9,8 | 9,3 |
| Puola | 7,9 | 5,6 | 3,8 | 7,2 |
| Portugali | 42,6 | 39,2 (p) | 31,8 (p) | 46,4 (p) |
| Romania | 22,3 | 19,0 | 18,9 | 19,1 |
| Slovenia | 7,5 | 5,2 (u) | 3,3 (u) | 6,9 (u) |
| Slovakia | 5,6 | 6,4 | 5,5 | 7,3 |
| Suomi | 8,9 | 8,3 (p) | 6,4 (p) | 10,4 (p) |
| Ruotsi | 7,7 | 12,0 | 10,7 | 13,3 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 18,4 | 13,0 | 11,4 | 14,6 |
| Kroatia | 8,3 | 5,3 (u) | 5,3 (u) | 5,3 (u) |
| Turkki | 58,8 | 50,0 | 42,7 | 56,6 |
| Islanti | 29,8 | 26,3 (p) | 22,0 (p) | 30,5 (p) |
| Liechtenstein | : | : | : | : |
| Norja | 13,3 | 5,9 | 4,3 | 7,4 |
| Lähde: Eurostat (työvoimatutkimus, kevään tiedot)
  (u) Tiedot epäluotettavia tai epävarmoja
  (p) Väliaikainen arvo. |

Koulunkäynnin varhaiset keskeyttäjät, %

Kaikki

Naiset

Miehet

2000

2006

2006

2006

EU-27

17,6

15,3

13,2

17,5

Belgia

12,5

12,6

10,2

14,9

Bulgaria

20,3

18,0

17,9

18,2

Tšekin tasavalta

5,5

5,5

5,4

5,7

Tanska

11,6

10,9

9,1

12,8

Saksa

14,9

13,8

13,6

13,9

Viro

14,2

13,2

10,7 (u)

19,6 (u)

Irlanti

14,7

12,3

9,0

15,6

Kreikka

18,2

15,9

11,0

20,7

Espanja

29,1

29,9

23,8

35,8

Ranska

13,3

13,1

11,2

15,1

Italia

25,3

20,8

17,3

24,3

Kypros

18,5

16,0

9,2

23,5

Latvia

19,5

19,0 (p)

16,1 (p)

21,6 (p)

Liettua

16,7

10,3

7,0 (u)

13,3 (u)

Luxemburg

16,8

17,4

14,0

20,9

Unkari

13,8

12,4

10,7

14,0

Malta

54,2

41,7

38,8

44,6

Alankomaat

15,5

12,9

10,7

15,1

Itävalta

10,2

9,6

9,8

9,3

Puola

7,9

5,6

3,8

7,2

Portugali

42,6

39,2 (p)

31,8 (p)

46,4 (p)

Romania

22,3

19,0

18,9

19,1

Slovenia

7,5

5,2 (u)

3,3 (u)

6,9 (u)

Slovakia

5,6

6,4

5,5

7,3

Suomi

8,9

8,3 (p)

6,4 (p)

10,4 (p)

Ruotsi

7,7

12,0

10,7

13,3

Yhdistynyt kuningaskunta

18,4

13,0

11,4

14,6

Kroatia

8,3

5,3 (u)

5,3 (u)

5,3 (u)

Turkki

58,8

50,0

42,7

56,6

Islanti

29,8

26,3 (p)

22,0 (p)

30,5 (p)

Liechtenstein

:

:

:

:

Norja

13,3

5,9

4,3

7,4

Lähde: Eurostat (työvoimatutkimus, kevään tiedot)

(u) Tiedot epäluotettavia tai epävarmoja

(p) Väliaikainen arvo.

Vuonna 2006 koulunkäynnin varhaisia keskeyttäjiä oli koko EU:ssa (EU-27) noin 15 % 18–24-vuotiaista nuorista. Osuutta on onnistuttu viime vuosina vähentämään jatkuvasti, mutta nopeampi edistyminen on tarpeen EU:n 10 % vertailuarvon saavuttamiseksi vuonna 2010. Useissa jäsenvaltioissa, ennen kaikkea Pohjoismaissa, osuus on jo alle 10 %.

Lisähuomautukset:

BG, PL, SI: v. 2001 tulokset v. 2000 tulosten sijaan.

CZ, IE, LV, SK, HR: v. 2002 tulokset v. 2000 tulosten sijaan.

CY: monet kansalliset erityistekijät vaikuttavat tietojen kansainväliseen vertailukelpoisuuteen, kuten ulkomailla opiskelevien kyproslaisten suuri määrä. CY:n osalta ilmoiteteut tulokset ovat näin ollen todellista heikommmat.

EE: v. 2005 tulokset v. 2006 tulosten sijaan tyttöjen osalta.

NUORTEN SUORITTAMAT KESKIASTEEN TUTKINNOT

Vähintään keskiasteen tutkinnon suorittaneiden 22–24-vuotiaiden prosenttiosuus, 2000–2006

Image

| Toisen asteen tutkinnot | Kaikki | Naiset | Miehet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 76,6 | 77,8 | 80,7 | 74,8 |
| Belgia | 81,7 | 82,4 | 85,6 | 79,1 |
| Bulgaria | 75,2 | 80,5 (p) | 81,1 (p) | 80,0 (p) |
| Tšekin tasavalta | 91,2 | 91,8 | 92,4 | 91,1 |
| Tanska | 72,0 | 77,4 | 81,5 | 73,4 |
| Saksa | 74,7 | 71,6 | 73,5 | 69,8 |
| Viro | 79,0 | 82,0 | 89,8 | 74,1 |
| Irlanti | 82,6 | 85,4 | 89,1 | 81,8 |
| Kreikka | 79,2 | 81,0 (p) | 86,6 (p) | 75,5 (p) |
| Espanja | 66,0 | 61,6 | 69,0 | 54,6 |
| Ranska | 81,6 | 82,1 | 84,3 | 80,0 |
| Italia | 69,4 | 75,5 (p) | 79,4 (p) | 71,7 (p) |
| Kypros | 79,0 | 83,7 (p) | 90,7 (p) | 76,1 (p) |
| Latvia | 76,5 | 81,0 | 86,2 | 75,9 |
| Liettua | 78,9 | 88,2 | 91,2 | 85,3 |
| Luxemburg | 77,5 | 69,3 | 74,5 | 64,0 |
| Unkari | 83,5 | 82,9 | 84,7 | 81,2 |
| Malta | 40,9 | 50,4 (p) | 52,8 (p) | 48,1 (p) |
| Alankomaat | 71,9 | 74,7 | 79,6 | 69,9 |
| Itävalta | 85,1 | 85,8 | 86,7 | 84,9 |
| Puola | 88,8 | 91,7 | 93,8 | 89,6 |
| Portugali | 43,2 | 49,6 | 58,6 | 40,8 |
| Romania | 76,1 | 77,2 (p) | 77,8 (p) | 76,6 (p) |
| Slovenia | 88,0 | 89,4 | 91,4 | 87,7 |
| Slovakia | 94,8 | 91,5 | 91,7 | 91,2 |
| Suomi | 87,7 | 84,7 (p) | 87,0 (p) | 82,3 (p) |
| Ruotsi | 85,2 | 86,5 | 88,6 | 84,5 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 76,6 | 78,8 | 80,3 | 77,3 |
| Kroatia | 90,6 | 93,8 | 94,9 | 92,8 |
| Turkki | 38,6 | 44,7 | 51,7 | 38,9 |
| Islanti | 46,1 | 50,8 (p) | 57,7 (p) | 44,5 (p) |
| Liechtenstein | : | : | : | : |
| Norja | 95,0 | 93,3 (p) | 95,4 (p) | 91,2 (p) |
| Lähde: Eurostat (LFS)
  (p) tilapäinen arvo
  HR: v. 2002 tiedot v. 2000 sijaan, v. 2005 tiedot v. 2006 sijaan. |

Toisen asteen tutkinnot

Kaikki

Naiset

Miehet

2000

2006

2006

2006

EU-27

76,6

77,8

80,7

74,8

Belgia

81,7

82,4

85,6

79,1

Bulgaria

75,2

80,5 (p)

81,1 (p)

80,0 (p)

Tšekin tasavalta

91,2

91,8

92,4

91,1

Tanska

72,0

77,4

81,5

73,4

Saksa

74,7

71,6

73,5

69,8

Viro

79,0

82,0

89,8

74,1

Irlanti

82,6

85,4

89,1

81,8

Kreikka

79,2

81,0 (p)

86,6 (p)

75,5 (p)

Espanja

66,0

61,6

69,0

54,6

Ranska

81,6

82,1

84,3

80,0

Italia

69,4

75,5 (p)

79,4 (p)

71,7 (p)

Kypros

79,0

83,7 (p)

90,7 (p)

76,1 (p)

Latvia

76,5

81,0

86,2

75,9

Liettua

78,9

88,2

91,2

85,3

Luxemburg

77,5

69,3

74,5

64,0

Unkari

83,5

82,9

84,7

81,2

Malta

40,9

50,4 (p)

52,8 (p)

48,1 (p)

Alankomaat

71,9

74,7

79,6

69,9

Itävalta

85,1

85,8

86,7

84,9

Puola

88,8

91,7

93,8

89,6

Portugali

43,2

49,6

58,6

40,8

Romania

76,1

77,2 (p)

77,8 (p)

76,6 (p)

Slovenia

88,0

89,4

91,4

87,7

Slovakia

94,8

91,5

91,7

91,2

Suomi

87,7

84,7 (p)

87,0 (p)

82,3 (p)

Ruotsi

85,2

86,5

88,6

84,5

Yhdistynyt kuningaskunta

76,6

78,8

80,3

77,3

Kroatia

90,6

93,8

94,9

92,8

Turkki

38,6

44,7

51,7

38,9

Islanti

46,1

50,8 (p)

57,7 (p)

44,5 (p)

Liechtenstein

:

:

:

:

Norja

95,0

93,3 (p)

95,4 (p)

91,2 (p)

Lähde: Eurostat (LFS)

(p) tilapäinen arvo

HR: v. 2002 tiedot v. 2000 sijaan, v. 2005 tiedot v. 2006 sijaan.

Keskiasteen tutkinnon suorittaneiden nuorten (20–24-vuotiaiden) osuus on parantunut vain hieman vuodesta 2000. Tämän osuuden nostamisessa ainakin 85 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä on näin ollen edistytty vain vähän. Eräät maat, joiden osuus on suhteellisen pieni, ennen kaikkea Portugali ja Malta ovat kuitenkin edistyneet huomattavasti viime aikoina. On myös syytä panna merkille, että monet uudet jäsenvaltiot ovat jo saavuttaneet vuodelle 2010 asetetun vertailuarvon ja että neljässä niistä (Tšekissä, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa) Norjan ja Kroatian lisäksi osuus on jo vähintään 90 %.

Lisähuomautukset:

CY: monet kansalliset erityistekijät vaikuttavat tietojen kansainväliseen vertailukelpoisuuteen, kuten ulkomailla opiskelevien kyproslaisten suuri määrä. CY:n osalta ilmoiteteut tulokset ovat näin ollen todellista heikommmat.

5. joulukuuta 2005 päivätystä julkaisustaan alkaen Eurostat on käyttänyt ”toisen asteen” tutkinnoista tarkistettua määritelmää parantaakseen tulosten vertailukelpoisuutta EU:n sisällä. Vuotta 1998 koskevista tiedoista alkaen ISCED-tason 3C alle kahden vuoden pituiset ohjelmat eivät kuulu enää tasolle ”keskiasteen koulutus” vaan ”ylemmän perusasteen koulutus”. Muutos merkitsee DK:n (vuodesta 2001), ES:n CY:n ja IS:n tulosten tarkistamista. Määritelmää ei kuitenkaan voida vielä soveltaa EL:ssä, IE:ssä ja AT:ssä, joiden osalta kaikki ISCED 3C -tasot ovat edelleen mukana.

MATEMATIIKAN, LUONNONTIETEIDEN JA TEKNIIKAN ALOJEN TUTKINNOT

Korkea-asteen tutkintojen kokonaismäärän kasvu matematiikan, luonnontieteiden ja tekniikan aloilla (%)

Image

| | Tutkinnot tuhatta
  (20–29-v. kohti) | Keskimääräinen vuotuinen kasvu | Naisten osuus tutkinnon suorittaneista, % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2000-2005 | 2000 | 2005 |
| EU-27 | 13,1 | 4,7 | 30,8 | 31,2 |
| Belgia | 10,9 | 1,8 | 25,0 | 27,3 |
| Bulgaria | 8,6 | 3,8 | 45,6 | 41,1 |
| Tšekin tasavalta | 8,2 | 7,1 | 27,0 | 27,4 |
| Tanska | 14,7 | 2,1 | 28,5 | 33,9 |
| Saksa | 9,7 | 3,1 | 21,6 | 24,4 |
| Viro | 12,1 | : | 35,4 | 43,5 |
| Irlanti | 24,5 | 3,0 | 37,9 | 30,5 |
| Kreikka | 10,1 | : | : | 40,9 |
| Espanja | 11,8 | 3,8 | 31,5 | 29,6 |
| Ranska | 22,5 | 3,0 | 30,8 | 28,4 |
| Italia | 13,3 | 11,3 | 36,6 | 37,1 |
| Kypros | 3,6 | 4,7 | 31,0 | 38,1 |
| Latvia | 9,8 | 6,2 | 31,4 | 32,8 |
| Liettua | 18,9 | 6,6 | 35,9 | 35,2 |
| Luxemburg | : | : | : | : |
| Unkari | 5,1 | 1,8 | 22,6 | 30,0 |
| Malta | 3,4 | 2,1 | 26,3 | 30,1 |
| Alankomaat | 8,6 | 6,3 | 17,6 | 20,3 |
| Itävalta | 9,8 | 6,1 | 19,9 | 23,3 |
| Puola | 11,1 | 12,1 | 35,9 | 36,6 |
| Portugali | 12,0 | 13,1 | 41,9 | 39,9 |
| Romania | 10,3 | 6,7 | 35,1 | 40,0 |
| Slovenia | 9,8 | 2,0 | 22,8 | 26,2 |
| Slovakia | 10,2 | 14,7 | 30,1 | 35,3 |
| Suomi | 17,7 | 3,1 | 27,3 | 29,7 |
| Ruotsi | 14,4 | 5,1 | 32,1 | 33,8 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 18,4 | – 0,1 | 32,1 | 30,8 |
| Kroatia | 5,7 | 1,5 | : | 32,7 |
| Turkki | 5,7 | 6,0 | 31,1 | 28,5 |
| Islanti | 10,1 | 4,1 | 37,9 | 37,2 |
| Liechtenstein | 12,7 | : | : | 28,6 |
| Norja | 9,0 | 1,0 | 26,8 | 26,0 |
| Japani | 13,7 | – 1,1 | 12,9 | 14,7 |
| Yhdysvallat | 10,6 | 3,1 | 31,8 | 31,1 |
| Lähde: Eurostat (UOE) ja Eurostatin tietoihin perustuvat laskelmat. |

Tutkinnot tuhatta

(20–29-v. kohti)

Keskimääräinen vuotuinen kasvu

Naisten osuus tutkinnon suorittaneista, %

2005

2000-2005

2000

2005

EU-27

13,1

4,7

30,8

31,2

Belgia

10,9

1,8

25,0

27,3

Bulgaria

8,6

3,8

45,6

41,1

Tšekin tasavalta

8,2

7,1

27,0

27,4

Tanska

14,7

2,1

28,5

33,9

Saksa

9,7

3,1

21,6

24,4

Viro

12,1

:

35,4

43,5

Irlanti

24,5

3,0

37,9

30,5

Kreikka

10,1

:

:

40,9

Espanja

11,8

3,8

31,5

29,6

Ranska

22,5

3,0

30,8

28,4

Italia

13,3

11,3

36,6

37,1

Kypros

3,6

4,7

31,0

38,1

Latvia

9,8

6,2

31,4

32,8

Liettua

18,9

6,6

35,9

35,2

Luxemburg

:

:

:

:

Unkari

5,1

1,8

22,6

30,0

Malta

3,4

2,1

26,3

30,1

Alankomaat

8,6

6,3

17,6

20,3

Itävalta

9,8

6,1

19,9

23,3

Puola

11,1

12,1

35,9

36,6

Portugali

12,0

13,1

41,9

39,9

Romania

10,3

6,7

35,1

40,0

Slovenia

9,8

2,0

22,8

26,2

Slovakia

10,2

14,7

30,1

35,3

Suomi

17,7

3,1

27,3

29,7

Ruotsi

14,4

5,1

32,1

33,8

Yhdistynyt kuningaskunta

18,4

– 0,1

32,1

30,8

Kroatia

5,7

1,5

:

32,7

Turkki

5,7

6,0

31,1

28,5

Islanti

10,1

4,1

37,9

37,2

Liechtenstein

12,7

:

:

28,6

Norja

9,0

1,0

26,8

26,0

Japani

13,7

– 1,1

12,9

14,7

Yhdysvallat

10,6

3,1

31,8

31,1

Lähde: Eurostat (UOE) ja Eurostatin tietoihin perustuvat laskelmat.

Matematiikan, luonnontieteiden ja tekniikan alojen tutkinnon suorittaneiden määrä koko EU:ssa (EU-27) on kasvanut vuodesta 2000 yli 170 000:lla eli yli 25 prosenttia. EU on siis jo saavuttanut tavoitteen, joka on näiden alojen tutkinnon suorittaneiden määrän lisääminen 15 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Sukupuolten välisen epätasapainon vähentämistä koskevan toisen tavoitteen osalta on edistytty heikommin. Naisten osuus näiden alojen tutkinnon suorittaneista on kasvanut 30,8 prosentista (2000) 31,2 prosenttiin (2005). Näiden alojen tutkinnon suorittaneiden määrä kasvoi vuosittain eniten Slovakiassa, Portugalissa ja Puolassa (> 12 %), kun taas Bulgaria, Viro, Kreikka ja Romania saavuttivat parhaat tulokset sukupuolten välisen tasapainon osalta.

Lisähuomautukset:

Niiden maiden osalta, joiden sarjoissa on katkoja, kasvu on laskettu katkottomien vuosien perusteella. PL: kasvu perustuu vuosiin 2001–2005, RO: kasvu perustuu vuosiin 2000–2002 ja 2003–2005. HR: kasvu 2003–2005, SE: kasvu 2000–2003, HU: kasvu 2000–2003.

BE: flaaminkielisen kieliyhteisön tietoihin eivät sisälly muussa korkea-asteen oppilaitoksessa kuin yliopistossa suoritetut toiset tutkinnot. Tietoihin eivät sisälly myöskään yksityiset laitokset (joiden määrä tosin on pieni) eikä saksankielinen kieliyhteisö.

EE: kansalliset tiedot v. 2000.

IT: 2005 tulos komission arvioima.

CY: tietoihin eivät sisälly ulkomailla tutkinnon suorittaneet korkea-asteen opiskelijat. Yli puolet Kyproksen korkea-asteen opiskelijoista opiskelee ulkomailla.

LU: Luxemburgissa ei ole kattavaa yliopistojärjestelmää; useimmat tämän alan opiskelijat opiskelevat ja suorittavat tutkinnon ulkomailla.

AT: 2000: ISCED-taso 5B viittaa edelliseen vuoteen. HU: 2004: Muutokset tutkinnon suorittaneita koskevien tietojen keruussa alakohtaisesti johtivat katkoihin aikasarjoissa.

PL: v. 2000 tietoihin eivät sisälly tutkijaohjelmat (ISCED-taso 6).

RO: 2000–2002 tietoihin eivät sisälly toiset tutkinnot eivätkä tutkijaohjelmat (ISCED-taso 6). Sen vuoksi sarjassa on katko v. 2003.

SE: 2004: muutokset tutkinnon suorittaneita koskevien tietojen keruussa alakohtaisesti johtivat katkoihin aikasarjoissa.

UK: kansalliset tiedot v. 2000 osalta.

LI: 2003–2004 tietoihin eivät sisälly ulkomailla opiskelevat korkea-asteen opiskelijat.

OSALLISTUMINEN ELINIKÄISEEN OPPIMISEEN

Niiden 25–64-vuotiaiden osuus, jotka olivat osallistuneet johonkin koulutukseen tutkimusta edeltävien neljän viikon, 2000–2006

Image

| Elinikäinen oppiminen, osallistumis-%
  Lähde: Eurostat | | Naiset | Miehet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 7,1 | 9,6 | 10,4 | 8,8 |
| Belgia | 6,2 | 7,5 (p) | 7,6 (p) | 7,4 (p) |
| Bulgaria | 1,4 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Tšekin tasavalta | 5,6 | 5,6 | 5,9 | 5,4 |
| Tanska | 19,4 | 29,2 | 33,8 | 24,6 |
| Saksa | 5,2 | 7,5 | 7,3 | 7,8 |
| Viro | 6,5 | 6,5 | 8,6 | 4,2 (u) |
| Irlanti | 5,5 | 7,5 | 8,9 | 6,1 |
| Kreikka | 1,0 | 1,9 | 1,8 | 2,0 |
| Espanja | 4,1 | 10,4 | 11,5 | 9,3 |
| Ranska | 2,8 | 7,5 | 7,8 | 7,2 |
| Italia | 4,8 | 6,1 | 6,5 | 5,7 |
| Kypros | 3,1 | 7,1 | 7,8 | 6,5 |
| Latvia | 7,3 | 6,9 (p) | 9,3 (p) | 4,1 (p) |
| Liettua | 2,8 | 4,9 (p) | 6,6 (p) | 2,9 (u) |
| Luxemburg | 4,8 | 8,2 | 8,7 | 7,6 |
| Unkari | 2,9 | 3,8 | 4,4 | 3,1 |
| Malta | 4,5 | 5,5 | 5,6 | 5,5 |
| Alankomaat | 15,5 | 15,6 | 15,9 | 15,3 |
| Itävalta | 8,3 | 13,1 | 14,0 | 12,2 |
| Puola | 4,3 | 4,7 | 5,1 | 4,3 |
| Portugali | 3,4 | 3,8 (p) | 4,0 (p) | 3,7 (p) |
| Romania | 0,9 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Slovenia | 7,3 | 15,0 | 16,3 | 13,8 |
| Slovakia | 8,5 | 4,3 | 4,6 | 4,0 |
| Suomi | 17,5 | 23,1 | 27,0 | 19,3 |
| Ruotsi | 21,6 | 32,1 | 36,5 | 27,9 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 20,5 | 26,6 | 31,2 (p) | 31,2 |
| Kroatia | 1,9 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Turkki | 1,0 | 2,0 | 2,4 | 1,6 |
| Islanti | 23,5 | 25,7 | 29,8 | 21,6 |
| Norja | 13,3 | 18,7 | 20,2 | 17,2 |
| Lähde: Eurostat (työvoimatutkimus), (p) = väliaikainen, (u) = epäluotettava ja tai epävarma tieto. |

Elinikäinen oppiminen, osallistumis-%

Lähde: Eurostat

Naiset

Miehet

2000

2006

2006

2006

EU-27

7,1

9,6

10,4

8,8

Belgia

6,2

7,5 (p)

7,6 (p)

7,4 (p)

Bulgaria

1,4

1,3

1,3

1,3

Tšekin tasavalta

5,6

5,6

5,9

5,4

Tanska

19,4

29,2

33,8

24,6

Saksa

5,2

7,5

7,3

7,8

Viro

6,5

6,5

8,6

4,2 (u)

Irlanti

5,5

7,5

8,9

6,1

Kreikka

1,0

1,9

1,8

2,0

Espanja

4,1

10,4

11,5

9,3

Ranska

2,8

7,5

7,8

7,2

Italia

4,8

6,1

6,5

5,7

Kypros

3,1

7,1

7,8

6,5

Latvia

7,3

6,9 (p)

9,3 (p)

4,1 (p)

Liettua

2,8

4,9 (p)

6,6 (p)

2,9 (u)

Luxemburg

4,8

8,2

8,7

7,6

Unkari

2,9

3,8

4,4

3,1

Malta

4,5

5,5

5,6

5,5

Alankomaat

15,5

15,6

15,9

15,3

Itävalta

8,3

13,1

14,0

12,2

Puola

4,3

4,7

5,1

4,3

Portugali

3,4

3,8 (p)

4,0 (p)

3,7 (p)

Romania

0,9

1,3

1,3

1,3

Slovenia

7,3

15,0

16,3

13,8

Slovakia

8,5

4,3

4,6

4,0

Suomi

17,5

23,1

27,0

19,3

Ruotsi

21,6

32,1

36,5

27,9

Yhdistynyt kuningaskunta

20,5

26,6

31,2 (p)

31,2

Kroatia

1,9

2,1

2,1

2,0

Turkki

1,0

2,0

2,4

1,6

Islanti

23,5

25,7

29,8

21,6

Norja

13,3

18,7

20,2

17,2

Lähde: Eurostat (työvoimatutkimus), (p) = väliaikainen, (u) = epäluotettava ja tai epävarma tieto.

Osuus työikäisestä väestöstä, joka osallistui johonkin koulutukseen (tutkimusta edeltävien 4 viikon aikana) oli 9,6 % vuonna 2006. Koska aikasarjoissa olevat katkot saavat kehityksen vaikuttamaan todellista suuremmalta, todellinen lisäys jäi vähäiseksi. Lisäponnistukset ovat tarpeen vertailuarvoksi asetetun 12,5 % osallistumisasteen saavuttamiseksi vuoteen 2010 mennessä (2). Osallistumisaste on tällä hetkellä korkein Pohjoismaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Sloveniassa ja Alankomaissa.

Lisähuomautukset:

Koska tutkimuksessa otettiin käyttöön yhdenmukaiset käsitteet ja määritelmät, aikasarjoissa on katkoja useiden maiden tiedoissa eri vuosina (v. 2000 ja 2006 välillä).

BG, PL, SI: v. 2001 v. 2000 sijaan.

CZ, IE, LV, SK, HR: v. 2002 v. 2000 sijaan.

SE, HR, IS: v. 2005 v. 2006 sijaan.

OSALLISTUMINEN ESIASTEEN KOULUTUKSEEN

Koulutukseen osallistuvien 4-vuotiaiden osuus, 2000–2005

Image

| 4-vuotiaiden osallistumis-% | 2000 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-27 | 82,8 | 84,6 | 85,7 |
| Belgia | 99,2 | 99,9 | 100 |
| Bulgaria | 67,0 | 72,6 | 73,2 |
| Tšekin tasavalta | 81,0 | 91,2 | 91,4 |
| Tanska | 90,6 | 93,4 | 93,5 |
| Saksa | 81,4 | 84,3 | 84,6 |
| Viro | 78,2 | 83,9 | 84,2 |
| Irlanti | 51,1 | 46,6 | 45,4 |
| Kreikka | 53,9 | 57,2 | 57,8 |
| Espanja | 99,0 | 100 | 99,3 |
| Ranska | 100 | 100 | 100 |
| Italia | 100 | 100 | 100 |
| Kypros | 55,7 | 61,2 | 61,4 |
| Latvia | 60,6 | 69,1 | 72,2 |
| Liettua | 51,0 | 54,5 | 56,8 |
| Luxemburg | 94,9 | 83,5 | 96,3 |
| Unkari | 89,5 | 92,3 | 90,7 |
| Malta | 1,0 | 97,5 | 94,4 |
| Alankomaat | 99,5 | 74,0 | 73,4 |
| Itävalta | 79,5 | 82,1 | 82,5 |
| Puola | 33,3 | 35,7 | 38,1 |
| Portugali | 72,3 | 79,9 | 84,0 |
| Romania | 60,3 | 75,2 | 76,2 |
| Slovenia | 67,7 | 77,8 | 75,9 |
| Slovakia | : | 71,7 | 74,0 |
| Suomi | 41,9 | 46,1 | 46,7 |
| Ruotsi | 72,8 | 87,7 | 88,9 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 100 | 92,9 | 91,8 |
| Kroatia | : | 42,4 | 44,7 |
| Turkki | : | 3,4 | 5,0 |
| Islanti | 90,9 | 95,1 | 95,3 |
| Liechtenstein | : | 52,2 | 50,6 |
| Norja | 78,1 | 86,9 | 88,9 |
| Japani | 94,9 | 95,2 | 94,7 |
| Yhdysvallat | 61,7 | 64,1 | 65,3 |
| Lähde: Eurostat (UOE). |

4-vuotiaiden osallistumis-%

2000

2004

2005

EU-27

82,8

84,6

85,7

Belgia

99,2

99,9

100

Bulgaria

67,0

72,6

73,2

Tšekin tasavalta

81,0

91,2

91,4

Tanska

90,6

93,4

93,5

Saksa

81,4

84,3

84,6

Viro

78,2

83,9

84,2

Irlanti

51,1

46,6

45,4

Kreikka

53,9

57,2

57,8

Espanja

99,0

100

99,3

Ranska

100

100

100

Italia

100

100

100

Kypros

55,7

61,2

61,4

Latvia

60,6

69,1

72,2

Liettua

51,0

54,5

56,8

Luxemburg

94,9

83,5

96,3

Unkari

89,5

92,3

90,7

Malta

1,0

97,5

94,4

Alankomaat

99,5

74,0

73,4

Itävalta

79,5

82,1

82,5

Puola

33,3

35,7

38,1

Portugali

72,3

79,9

84,0

Romania

60,3

75,2

76,2

Slovenia

67,7

77,8

75,9

Slovakia

:

71,7

74,0

Suomi

41,9

46,1

46,7

Ruotsi

72,8

87,7

88,9

Yhdistynyt kuningaskunta

100

92,9

91,8

Kroatia

:

42,4

44,7

Turkki

:

3,4

5,0

Islanti

90,9

95,1

95,3

Liechtenstein

:

52,2

50,6

Norja

78,1

86,9

88,9

Japani

94,9

95,2

94,7

Yhdysvallat

61,7

64,1

65,3

Lähde: Eurostat (UOE).

4-vuotiaiden osallistuminen koulutukseen (useimmmiten esiasteen, joissain maissa jo alemman perusasteen) lisääntyi vuosina 2000–2005 koko EU:ssa (EU-27) noin 3 prosenttiyksikköä, yli 85 prosenttiin. Vuonna 2005 lähes kaikki 4-vuotiaat osallistuivat koulutukseen Ranskassa, Belgiassa, Italiassa ja Espanjassa, kun taas Irlannissa, Puolassa ja Suomessa osallistumisaste oli alle 50 %.

Lisähuomautukset:

Tietoihin sisältyy osallistuminen sekä esiasteen että alemman perusasteen koulutukseen.

BE: tietoihin eivät sisälly riippumattomat yksityiset laitokset, mutta niissä käy vain hyvin pieni määrä lapsista. Saksankielisen kieliyhteisön tiedot puuttuvat.

IE: ISCED-tason 0 koulutusta ei ole virallisesti tarjolla. Monet lapset osallistuvat jonkinlaiseen ISCED-tason 0 koulutukseen, mutta useimmiten tiedot puuttuvat.

NL: v. 2002 tietojen kokoamisen viitepäiväksi muutettiin 1. lokakuuta (ennen 31. joulukuuta).

FI: tietoihin sisältyvät päiväkodeissa olevat lapset, mutta ei muunlainen päivähoito.

AIKUISVÄESTÖN OSALLISTUMINEN KOULUTUKSEEN

Korkea-asteen koulutukseen osallistuva aikuisväestö (25–64-vuotiaat)

Image

| Korkea-asteen koulutukseen osallistuvan aikuisväestön (25–64-v.) osuus (%) |
| --- |
| | 2000 | 2006 |
| EU-27 | 19,4 | 22,9 |
| Belgia | 27,1 | 31,8 |
| Bulgaria | 18,4 | 21,9 |
| Tšekin tasavalta | 11,5 | 13,5 |
| Tanska | 25,8 | 34,7 |
| Saksa | 23,8 | 23,9 |
| Viro | 28,9 | 33,3 |
| Irlanti | 21,6 | 30,8 |
| Kreikka | 16,9 | 21,5 |
| Espanja | 22,5 | 29,9 |
| Ranska | 21,6 | 25,5 |
| Italia | 9,6 | 12,9 |
| Kypros | 25,1 | 30,5 |
| Latvia | 18,0 | 21,1 |
| Liettua | 22,4 | 26,8 |
| Luxemburg | 18,3 | 24,0 |
| Unkari | 14,0 | 17,7 |
| Malta | 5,4 | 12,0 |
| Alankomaat | 24,1 | 39,5 |
| Itävalta | 14,2 | 17,6 |
| Puola | 11,4 | 17,9 |
| Portugali | 9,0 | 13,5 |
| Romania | 9,2 | 11,7 |
| Slovenia | 15,7 | 21,4 |
| Slovakia | 10,2 | 14,5 |
| Suomi | 32,6 | 35,1 |
| Ruotsi | 29,7 | 30,5 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 28,1 | 30,7 |
| Kroatia | 15,4 | 16,3 |
| Islanti | 23,7 | 29,5 |
| Norja | 31,6 | 33,6 |
| Lähde: Eurostat (työvoimatutkimus). |

Korkea-asteen koulutukseen osallistuvan aikuisväestön (25–64-v.) osuus (%)

2000

2006

EU-27

19,4

22,9

Belgia

27,1

31,8

Bulgaria

18,4

21,9

Tšekin tasavalta

11,5

13,5

Tanska

25,8

34,7

Saksa

23,8

23,9

Viro

28,9

33,3

Irlanti

21,6

30,8

Kreikka

16,9

21,5

Espanja

22,5

29,9

Ranska

21,6

25,5

Italia

9,6

12,9

Kypros

25,1

30,5

Latvia

18,0

21,1

Liettua

22,4

26,8

Luxemburg

18,3

24,0

Unkari

14,0

17,7

Malta

5,4

12,0

Alankomaat

24,1

39,5

Itävalta

14,2

17,6

Puola

11,4

17,9

Portugali

9,0

13,5

Romania

9,2

11,7

Slovenia

15,7

21,4

Slovakia

10,2

14,5

Suomi

32,6

35,1

Ruotsi

29,7

30,5

Yhdistynyt kuningaskunta

28,1

30,7

Kroatia

15,4

16,3

Islanti

23,7

29,5

Norja

31,6

33,6

Lähde: Eurostat (työvoimatutkimus).

Vuonna 2006 EU:n työikäisestä väestöstä 23 % oli osallistunut korkea-asteen koulutukseen, mikä on 3 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2000. Korkea-asteen koulutukseen osallistuvan väestön osuus oli suurin Suomessa, Tanskassa ja Virossa, kun taas joissakin maissa osuus on edelleen alle 15 %. Joissain näistä maista kirjoittautuminen korkea-asteen koulutukseen on kuitenkin lisääntynyt huomattavasti viime aikoina.

Lisähuomautukset:

Korkea-asteen koulutukseen sisältyvät ISCED-tasot 5 ja 6.

LT: v. 2001 tulokset v. 2000 tulosten sijaan.

HR: v. 2002 tulokset v. 2000 tulosten sijaan.

INVESTOINNIT HENKILÖRESURSSEIHIN

Julkiset koulutusmenot prosentteina BKT:stä, 2000–2004

Image

| Koulutusmenot, % BKT:stä | Julkiset | Yksityiset |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 2003 | 2004 | 2004 |
| EU-27 | 4,68 | 5,17 | 5,09 | 0,64 |
| Belgia | : | 6,06 | 5,99 | 0,34 |
| Bulgaria | 4,19 | 4,24 | 4,57 | 0,65 |
| Tšekin tasavalta | 4,04 | 4,51 | 4,42 | 0,61 |
| Tanska | 8,28 | 8,33 | 8,47 | 0,32 |
| Saksa | 4,45 | 4,71 | 4,60 | 0,91 |
| Viro | 5,57 | 5,43 | 5,09 | : |
| Irlanti | 4,29 | 4,41 | 4,75 | 0,32 |
| Kreikka | 3,71 | 3,94 | 4,22 | 0,20 |
| Espanja | 4,28 | 4,28 | 4,25 | 0,61 |
| Ranska | 5,83 | 5,88 | 5,81 | 0,54 |
| Italia | 4,47 | 4,74 | 4,59 | 0,46 |
| Kypros | 5,44 | 7,30 | 6,71 | 1,17 |
| Latvia | 5,64 | 5,32 | 5,08 | 0,82 |
| Liettua | 5,63 | 5,18 | 5,20 | 0,48 |
| Luxemburg | : | 3,80 | 3,93 | : |
| Unkari | 4,50 | 5,85 | 5,43 | 0,52 |
| Malta | 4,52 | 4,78 | 4,99 | 0,46 |
| Alankomaat | 4,86 | 5,12 | 5,18 | 0,50 |
| Itävalta | 5,66 | 5,50 | 5,45 | 0,39 |
| Puola | 4,87 | 5,62 | 5,41 | 0,59 |
| Portugali | 5,42 | 5,61 | 5,31 | 0,13 |
| Romania | 2,88 | 3,44 | 3,29 | : |
| Slovenia | : | 6,02 | 5,96 | 0,86 |
| Slovakia | 4,15 | 4,34 | 4,21 | 0,76 |
| Suomi | 6,08 | 6,41 | 6,43 | 0,13 |
| Ruotsi | 7,31 | 7,47 | 7,35 | 0,20 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 4,64 | 5,38 | 5,29 | 0,95 |
| Kroatia | : | 4,53 | 4,50 | : |
| Turkki | 3,48 | 3,74 | : | : |
| Islanti | 5,93 | 7,81 | 7,59 | 0,75 |
| Norja | 6,81 | 7,62 | 7,58 | 0,05 |
| Japani | 3,82 | 3,70 | 3,65 | 1,23 |
| Yhdysvallat | 4,94 | 5,43 | 5,12 | 2,37 |
| Lähde: Eurostat (UOE). EU-tason tulokset: komission arvio. V. 2000 tulokset: koulutuksen ja kulttuurin pääsoaston arvio. |

Koulutusmenot, % BKT:stä

Julkiset

Yksityiset

2000

2003

2004

2004

EU-27

4,68

5,17

5,09

0,64

Belgia

:

6,06

5,99

0,34

Bulgaria

4,19

4,24

4,57

0,65

Tšekin tasavalta

4,04

4,51

4,42

0,61

Tanska

8,28

8,33

8,47

0,32

Saksa

4,45

4,71

4,60

0,91

Viro

5,57

5,43

5,09

:

Irlanti

4,29

4,41

4,75

0,32

Kreikka

3,71

3,94

4,22

0,20

Espanja

4,28

4,28

4,25

0,61

Ranska

5,83

5,88

5,81

0,54

Italia

4,47

4,74

4,59

0,46

Kypros

5,44

7,30

6,71

1,17

Latvia

5,64

5,32

5,08

0,82

Liettua

5,63

5,18

5,20

0,48

Luxemburg

:

3,80

3,93

:

Unkari

4,50

5,85

5,43

0,52

Malta

4,52

4,78

4,99

0,46

Alankomaat

4,86

5,12

5,18

0,50

Itävalta

5,66

5,50

5,45

0,39

Puola

4,87

5,62

5,41

0,59

Portugali

5,42

5,61

5,31

0,13

Romania

2,88

3,44

3,29

:

Slovenia

:

6,02

5,96

0,86

Slovakia

4,15

4,34

4,21

0,76

Suomi

6,08

6,41

6,43

0,13

Ruotsi

7,31

7,47

7,35

0,20

Yhdistynyt kuningaskunta

4,64

5,38

5,29

0,95

Kroatia

:

4,53

4,50

:

Turkki

3,48

3,74

:

:

Islanti

5,93

7,81

7,59

0,75

Norja

6,81

7,62

7,58

0,05

Japani

3,82

3,70

3,65

1,23

Yhdysvallat

4,94

5,43

5,12

2,37

Lähde: Eurostat (UOE). EU-tason tulokset: komission arvio. V. 2000 tulokset: koulutuksen ja kulttuurin pääsoaston arvio.

EU:n jäsenvaltioiden julkisten koulutusmenojen osuus BKT:sta kasvoivat huomattavasti vuosina 2000–2003. Nouseva suuntaus kuitenkin kääntyi v. 2004, jolloin osuus laski hieman edelliseen vuoteen verrattuna. Koska BKT kuitenkin kasvoi, absoluuttisesti mitattuna julkiset koulutusmenot kasvoivat kuitenkin edelleen. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että eri maiden menojen tasossa on suuria eroja.

Lisähuomautukset:

Tietoihin sisältyy muodollinen koulutus, mukaan lukien muodollinen aikuiskoulutus.

”Yksityisillä” tarkoitetaan yksityisistä lähteistä rahoitettuja oppilaitosten menoja.

DK: tietoja keskiasteen jälkeisen koulutuksen, joka ei ole korkea-asteen koulutusta, menoista ei ole saatavilla.

EL, LU, PT: tietoja laskennallisista eläkemenoista ei saatavilla.

CY: mukaan lukien taloudellinen tuki ulkomailla opiskeleville opiskelijoille.

PL, SK, NO: mukaan lukien lastenhoitomenot esiasteen koulutuksessa.

FR: lukuun ottamatta Ranskan merentakaisia departementteja.

HR: julkisista lähteistä rahoitetut oppilaitosten menot.

LU: lukuun ottamatta korkea-asteen koulutuksen menoja.

PT: lukuun ottamatta paikallishallinnon menoja.

UK, JP, US: BKT:n: mukauttaminen varainhoitovuoteen, joka eroaa kalenterivuodesta.

TR, IS: lukuun ottamatta esiasteen koulutuksen menoja.

TR: lukuun ottamatta paikallis- ja aluehallinnon menoja.

US: julkisista lähteistä rahoitetut oppilaitosten menot.

---

(1)  Kypros ei voinut osallistua tutkimukseen, koska OECD:n jäsenvaltiot eivät olleet yksimielisiä asiasta.

(2)  Vertailuarvon arvioinnissa käytetyt tiedot perustuvat 4 viikon osallistumisjaksoon (työvoimatutkimus 2004). Jos käytettäisiin pidempää jaksoa, osuudet olisivat suuremmat. Työvoimatutkimuksen elinikäistä oppimisen ad hoc -moduulin vuotta 2003 (12 kk jakso) koskevien Eurostatin tietojen mukaan osallistumisaste oli 42 % (4,4 % muodollinen koulutus; 16,5 % muu kuin muodollinen oppiminen; lähes kolmaosa eurooppalaisista ilmoitti osallistuneensa johonkin epäviralliseen oppimiseen).

---

Komissio

| 5.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 86/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 86/32

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia COMP/M.4942 — Nokia/Navteq)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 86/02)

Komissio päätti 28. maaliskuuta 2008 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittaminen johtaa ilmoitettua yrityskeskittymää koskevan tutkimuksen toisen vaiheen aloittamiseen eikä se vaikuta asiassa tehtävään lopulliseen päätökseen. Päätös on tehty neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio kehottaa niitä, joita asia koskee, esittämään sille mahdolliset huomautuksensa ehdotetun yrityskeskittymän osalta.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4942 — Nokia/Navteq seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Kilpailun PO |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Euroopan yhteisöjen komissio

Kilpailun PO

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 5.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 86/33

---

Euron kurssi (1)

4. huhtikuuta 2008

(2008/C 86/03)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5722 |
| JPY | Japanin jeniä | 160,88 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4584 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,7855 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,368 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5872 |
| ISK | Islannin kruunua | 116,41 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,998 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,035 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 257,25 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6972 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,4743 |
| RON | Romanian leuta | 3,7145 |
| SKK | Slovakian korunaa | 32,431 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0339 |
| AUD | Australian dollaria | 1,711 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5822 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,2497 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,9972 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1757 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 534,47 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,3143 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 11,0302 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2773 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 519,27 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 5,0224 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,325 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 37,037 |
| THB | Thaimaan bahtia | 49,823 |
| BRL | Brasilian real | 2,6954 |
| MXN | Meksikon peso | 16,5757 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5722

JPY

Japanin jeniä

160,88

DKK

Tanskan kruunua

7,4584

GBP

Englannin puntaa

0,7855

SEK

Ruotsin kruunua

9,368

CHF

Sveitsin frangia

1,5872

ISK

Islannin kruunua

116,41

NOK

Norjan kruunua

7,998

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,035

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

257,25

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6972

PLN

Puolan zlotya

3,4743

RON

Romanian leuta

3,7145

SKK

Slovakian korunaa

32,431

TRY

Turkin liiraa

2,0339

AUD

Australian dollaria

1,711

CAD

Kanadan dollaria

1,5822

HKD

Hongkongin dollaria

12,2497

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,9972

SGD

Singaporin dollaria

2,1757

KRW

Etelä-Korean wonia

1 534,47

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,3143

CNY

Kiinan juan renminbiä

11,0302

HRK

Kroatian kunaa

7,2773

IDR

Indonesian rupiaa

14 519,27

MYR

Malesian ringgitiä

5,0224

PHP

Filippiinien pesoa

65,325

RUB

Venäjän ruplaa

37,037

THB

Thaimaan bahtia

49,823

BRL

Brasilian real

2,6954

MXN

Meksikon peso

16,5757

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 5.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 86/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 86/34

---

EHDOTUSPYYNTÖ — PO EAC/14/08

Koulutuksen yhteistyöohjelma (ICI, väline teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten) — EU:n sekä Australian, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin (1) välinen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyö

(2008/C 86/04)

1.   TAVOITTEET JA KUVAUS

Ehdotuspyynnön yleistavoitteena on edistää EU:n jäsenvaltioiden sekä kumppanimaiden Australian, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin kansojen välistä parempaa ymmärtämystä ja vuorovaikutusta, mihin kuuluu niiden kielten, kulttuurien ja instituutioiden laajempi tuntemus, sekä parantaa korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen laatua EU:ssa ja kumppanimaissa. Ehdotuspyynnöstä tuetaan seuraavaa toimintaa:

ICI:n yhteiset liikkuvuutta koskevat hankkeet

Tästä toimesta myönnetään rahoitusta kansainvälisille opetussuunnitelmien kehittämiseen tähtääville hankkeille, joihin liittyy EU:n ja ICI-kumppanuusmaan välillä lyhytaikaista liikkuvuutta, johon ei suoraan tai välttämättä liity yhteis- tai kaksoistutkinnon myöntämistä.

Tämäntyyppisen hankkeen voivat esittää yhteenliittymät, joissa on mukana korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen oppilaitoksia EU:sta ja kyseisestä kumppanimaasta. Valitut yhteenliittymät perustavat opiskelijoiden liikkuvuutta varten puitteet siten, että EU:n opiskelijat viettävät tavallisesti yhden lukukauden kumppanimaan oppilaitoksessa ja päinvastoin ja opiskelijoiden varsinainen oppilaitos tunnustaa ulkomailla suoritetun opiskelujakson täysimääräisesti. Tukeen sisältyvät liikkuvuusapurahat opiskelijoille ja opetus- ja hallintohenkilöstölle (”tiedekunta”).

2.   TUKIKELPOISET HAKIJAT

Tämän ehdotuspyynnön mukaisen tukihakemuksen voivat toimittaa korkea-asteen oppilaitokset ja ammatilliset oppilaitokset. Tukikelpoisten hakijoiden on oltava sijoittautuneita johonkin Euroopan unionin 27 jäsenvaltiosta.

3.   TALOUSARVIO JA HANKKEEN KESTO

Hankkeiden yhteisrahoitukseen on varattu arviolta 2,5 miljoonaa EUR. Ennakkoarvion mukaan rahoitusta myönnetään 4–5:lle EU:n ja Australian väliselle hankkeelle, 2–3:lle EU:n ja Japanin väliselle hankkeelle, 1–2:lle EU:n ja Korean väliselle hankkeelle sekä yhdelle EU:n ja Uuden-Seelannin väliselle hankkeelle.

EU:n puolelta rahoituksen enimmäismäärä on 425 000 EUR kolmivuotiselle yhteiselle liikkuvuutta koskevalle hankkeelle, jossa on mukana vähintään neljä kumppanioppilaitosta EU:sta. Yhteisten liikkuvuutta koskevien hankkeiden kesto on 3 vuotta.

4.   MÄÄRÄAIKA

Hakemukset on lähetettävä komissiolle viimeistään 6. kesäkuuta 2008.

5.   LISÄTIETOJA

Ehdotuspyynnön lyhentämätön versio ja hakulomakkeet ovat saatavissa seuraavasta Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/education/programmes/calls/callg_en.html

Lisätietoja voi kysyä osoitteesta: eac-3C-cooperation@ec.europa.eu

---

(1)  Aakkosjärjestyksessä.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 5.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 86/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 86/36

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 86/05)

| 1. | Komissio vastaanotti 28. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla jerseyläiseen Nordic Capital -yhtymään kuuluvat yritykset Nordic Capital VI Limited ja Nordic Capital VII Limited (Nordic Capital) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan suomalaisessa yrityksessä TietoEnator Oyj (TietoEnator) 20. maaliskuuta 2008 ilmoitetulla julkisella tarjouksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla jerseyläiseen Nordic Capital -yhtymään kuuluvat yritykset Nordic Capital VI Limited ja Nordic Capital VII Limited (Nordic Capital) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan suomalaisessa yrityksessä TietoEnator Oyj (TietoEnator) 20. maaliskuuta 2008 ilmoitetulla julkisella tarjouksella.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Nordic Capital: investointirahastot; osakesalkkuun kuuluu ruotsalainen Aditro, joka tarjoaa tietotekniikkapalveluja ja yrityssovelluksia, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Nordic Capital: investointirahastot; osakesalkkuun kuuluu ruotsalainen Aditro, joka tarjoaa tietotekniikkapalveluja ja yrityssovelluksia,

| — | TietoEnator: tietotekniikkapalvelut. |
| --- | --- |

—

TietoEnator: tietotekniikkapalvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 5.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 86/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 86/37

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 86/06)

| 1. | Komissio vastaanotti 28. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen Kohlberg Kravis Roberts & Co:n (KKR) ja kanaalisaarelaisen Permira Holdings Limitedin (Permira) määräysvallassa olevan ProSiebenSat.1 Media AG:n (P7S1) saksalainen tytäryritys SevenSenses GmbH (SevenSenses) ja United Internet AG:n (United Internet) saksalainen tytäryritys 1&1 Internet AG (1&1) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Maxdome GmbH & Co. KG (Maxdome JV) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28. maaliskuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen Kohlberg Kravis Roberts & Co:n (KKR) ja kanaalisaarelaisen Permira Holdings Limitedin (Permira) määräysvallassa olevan ProSiebenSat.1 Media AG:n (P7S1) saksalainen tytäryritys SevenSenses GmbH (SevenSenses) ja United Internet AG:n (United Internet) saksalainen tytäryritys 1&1 Internet AG (1&1) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Maxdome GmbH & Co. KG (Maxdome JV) ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | SevenSenses: maksutelevisio- ja tilausvideopalvelut, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

SevenSenses: maksutelevisio- ja tilausvideopalvelut,

| — | P7S1: ilmaistelevisiopalvelut, |
| --- | --- |

—

P7S1: ilmaistelevisiopalvelut,

| — | Permira: pääomasijoitusrahasto, |
| --- | --- |

—

Permira: pääomasijoitusrahasto,

| — | KKR: pääomasijoitusyhtiö, |
| --- | --- |

—

KKR: pääomasijoitusyhtiö,

| — | 1&1: Internet-palvelujen tarjoaja, |
| --- | --- |

—

1&1: Internet-palvelujen tarjoaja,

| — | United Internet: Internet-palvelut, |
| --- | --- |

—

United Internet: Internet-palvelut,

| — | Maxdome JV: tilausvideopalvelut. |
| --- | --- |

—

Maxdome JV: tilausvideopalvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 5.4.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 86/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 86/38

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 94/22/EY liittyvä Ranskan hallituksen tiedonanto (1)

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis du Valenciennois) koskevasta hakemuksesta)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 86/07)

Gazonor, jonka päätoimipaikan osoite on 2, avenue de la fosse, F-62420 Billy-Montigny, on hakenut 2. lokakuuta 2007 viideksi vuodeksi yksinomaista lupaa nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään (ns. Permis du Valenciennois) noin 423 neliökilometrin alueella, joka sijaitsee osittain Nordin departementissa.

Lupa koskee aluetta, jonka raja kulkee seuraavien pituus- ja leveyspiirien avulla määriteltyjen peräkkäisten pisteiden kautta, kun nollapituuspiiri on Pariisin pituuspiiri:

| Pisteet | Pituus | Leveys |
| --- | --- | --- |
| A | 1,10° I | 56,10° P |
| B | Ranskan ja Belgian rajan sekä leveyspiirin 56,10° P leikkauspiste |
| C | Ranskan ja Belgian rajan sekä leveyspiirin 56,10° P leikkauspiste |
| D | Ranskan ja Belgian rajan sekä leveyspiirin 56,10° P leikkauspiste |
| E | Ranskan ja Belgian rajan sekä pituuspiirin 1,50° I leikkauspiste |
| F | 1,50° I | 55,90° P |
| G | 1,21° I | 55,90° P |
| H | 1,21° I | 55,91° P |
| I | 1,25° I | 55,91° P |
| J | 1,25° I | 55,93° P |
| K | 1,21° I | 55,93° P |
| L | 1,21° I | 55,97° P |
| M | 1,10° I | 55,97° P |

Pisteet

Pituus

Leveys

A

1,10° I

56,10° P

B

Ranskan ja Belgian rajan sekä leveyspiirin 56,10° P leikkauspiste

C

Ranskan ja Belgian rajan sekä leveyspiirin 56,10° P leikkauspiste

D

Ranskan ja Belgian rajan sekä leveyspiirin 56,10° P leikkauspiste

E

Ranskan ja Belgian rajan sekä pituuspiirin 1,50° I leikkauspiste

F

1,50° I

55,90° P

G

1,21° I

55,90° P

H

1,21° I

55,91° P

I

1,25° I

55,91° P

J

1,25° I

55,93° P

K

1,21° I

55,93° P

L

1,21° I

55,97° P

M

1,10° I

55,97° P

| B-C | : | Ranskan ja Belgian raja. |
| --- | --- | --- |
| D–E | : | Ranskan ja Belgian raja. |

B-C

:

Ranskan ja Belgian raja.

D–E

:

Ranskan ja Belgian raja.

Hakemusten esittäminen ja luvan myöntämisperusteet

Alkuperäisen hakemuksen ja kilpailevien hakemusten esittäjien on täytettävä ehdot, jotka on määritelty Ranskan 2. kesäkuuta 2006 etsimisluvista ja maanalaisista varastoista antaman asetuksen 2006-648 4 ja 5 pykälässä (Journal officiel de la République française, 3. kesäkuuta 2006).

Kiinnostuneet yritykset voivat lähettää kilpailevan hakemuksensa yhdeksänkymmenen päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on esitetty
  Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 374, 30. joulukuuta 1994, s. 11) julkaistussa ilmoituksessa hiilivetyjen etsimislupien hankkimisesta Ranskassa ja joista säädetään etsimisluvista ja maanalaisista varastoista annetussa asetuksessa 2006-648. Kilpailevat hakemukset on toimitettava kaivosasioista vastaavalle ministerille alla olevaan osoitteeseen.

Päätökset alkuperäisestä hakemuksesta ja kilpailevista hakemuksista tehdään mainitun asetuksen 6 pykälässä määritettyjä etsimislupien myöntämisperusteita noudattaen viimeistään 24. lokakuuta 2009.

Toiminnan harjoittamista ja lopettamista koskevat ehdot ja edellytykset

Hakijoita pyydetään tutustumaan kaivoslain (code minier) 79 pykälään ja 79 pykälän 1 momenttiin sekä kaivostöistä, maanalaisesta varastoinnista ja niitä koskevista säännöistä 2. kesäkuuta 2006 annettuun asetukseen N:o 2006-649 (Journal officiel de la République française, 3. kesäkuuta 2006).

Lisätietoja saa seuraavasta osoitteesta: Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (puhelin: (33) 144 97 23 02, faksi: (33) 144 97 05 70).

Edellä mainittuihin säädösteksteihin voi tutustua Internet-osoitteessa:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---