# Diario Oficial C 48/2008

| | ISSN 1725-244X |
| --- | --- |
| Diario Oficial
  de la Unión Europea | C 48 |
| | |
| Edición en lengua española | Comunicaciones e informaciones | 51o año21 de febrero de 2008 |

ISSN 1725-244X

Diario Oficial

de la Unión Europea

C 48

Edición en lengua española

Comunicaciones e informaciones

51o año21 de febrero de 2008

---

| Número de información | Sumario | Página |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicaciones |
| | COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2008/C 048/01 | Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE — Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones | 1 |

Número de información

Sumario

Página

II   Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2008/C 048/01

Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE — Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones

1

| | IV   Informaciones |
| --- | --- |
| | INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2008/C 048/02 | Tipo de cambio del euro | 5 |

IV   Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2008/C 048/02

Tipo de cambio del euro

5

| | V   Anuncios |
| --- | --- |
| | PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS |
| | Comisión |
| 2008/C 048/03 | Convocatoria de propuestas — Programa común armonizado de encuestas de coyuntura de la UE | 6 |
| | Oficina Europea de Selección de Personal (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Convocatoria de oposición general EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA |
| | Comisión |
| 2008/C 048/05 | Ayuda estatal — Dinamarca — Ayuda estatal C 58/07 (ex N 240/07) — Modificaciones del actual régimen del impuesto sobre el tonelaje — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Anuncios

PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS

Comisión

2008/C 048/03

Convocatoria de propuestas — Programa común armonizado de encuestas de coyuntura de la UE

6

Oficina Europea de Selección de Personal (EPSO)

2008/C 048/04

Convocatoria de oposición general EPSO/AD/125/08

15

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

2008/C 048/05

Ayuda estatal — Dinamarca — Ayuda estatal C 58/07 (ex N 240/07) — Modificaciones del actual régimen del impuesto sobre el tonelaje — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texto pertinente a efectos del EEE |

---

(1)   Texto pertinente a efectos del EEE

1

| ES | |
| --- | --- |

ES

---

II Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 21.2.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 48/1

---

Autorización de las ayudas estatales en el marco de las disposiciones de los artículos 87 y 88 del Tratado CE

Casos con respecto a los cuales la Comisión no presenta objeciones

(2008/C 48/01)

| Fecha de adopción de la Decisión | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Ayuda no | NN 98/02 |
| Estado miembro | Países Bajos |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Base jurídica | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Tipo de medida | Adaptación del régimen de ayudas para investigación, asesoramiento y demostración: nuevo período, presupuesto y medidas |
| Objetivo | Mejorar el uso eficiente de la energía en la horticultura de invernadero y reducir el consumo energético total |
| Forma de la ayuda | Subvención a instituciones en el sector de la investigación, la formación y el asesoramiento agrícola |
| Presupuesto | 70 millones en diez años, 7 millones anuales |
| Intensidad | Investigación: 100 %, asesoramiento: 100 %, demostración: 50 % |
| Duración | 2000-2010 |
| Sectores económicos | Horticultura de invernadero y sector de la investigación y el asesoramiento agrícola |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede la ayuda | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Fecha de adopción de la Decisión

11.10.2007

Ayuda no

NN 98/02

Estado miembro

Países Bajos

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Base jurídica

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Tipo de medida

Adaptación del régimen de ayudas para investigación, asesoramiento y demostración: nuevo período, presupuesto y medidas

Objetivo

Mejorar el uso eficiente de la energía en la horticultura de invernadero y reducir el consumo energético total

Forma de la ayuda

Subvención a instituciones en el sector de la investigación, la formación y el asesoramiento agrícola

Presupuesto

70 millones en diez años, 7 millones anuales

Intensidad

Investigación: 100 %, asesoramiento: 100 %, demostración: 50 %

Duración

2000-2010

Sectores económicos

Horticultura de invernadero y sector de la investigación y el asesoramiento agrícola

Nombre y dirección de la autoridad que concede la ayuda

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

y:

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Información adicional

—

El texto de la Decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Fecha de adopción de la Decisión | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Ayuda no | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Estado miembro | Bélgica |
| Región | Flanders |
| Denominación | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Base jurídica | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Fecha de adopción de la Decisión

11.10.2007

Ayuda no

NN 65/05 (ex N 486/03)

Estado miembro

Bélgica

Región

Flanders

Denominación

„Fonds voor landbouw en visserij”

Base jurídica

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Tipo de medida

Régimen de ayuda

Objetivo

Crear un fondo para la agricultura y la pesca en Flandes

Forma de la ayuda

Subvención

Presupuesto

Para el período 2003-2006: 5 052 924 EUR

A partir de 2007, alrededor de 900 000 EUR al año

Intensidad

Hasta el 100 %

Duración

Indeterminada

Sectores económicos

Agricultura y pesca

Nombre y dirección de la autoridad que concede la ayuda

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Información adicional

—

El texto de la Decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Fecha de adopción de la Decisión | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Ayuda no | N 272/07 |
| Estado miembro | España |
| Región | Andalucía |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Base jurídica | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Tipo de medida | Régimen |
| Objetivo | — |
| Forma de la ayuda | Dotación |
| Presupuesto | 7 800 000 EUR |
| Intensidad | 75 %-50 % |
| Duración | 2007-2011 |
| Sectores económicos | Agricultura |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Información adicional | — |

Fecha de adopción de la Decisión

1.10.2007

Ayuda no

N 272/07

Estado miembro

España

Región

Andalucía

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Base jurídica

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Tipo de medida

Régimen

Objetivo

—

Forma de la ayuda

Dotación

Presupuesto

7 800 000 EUR

Intensidad

75 %-50 %

Duración

2007-2011

Sectores económicos

Agricultura

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Información adicional

—

El texto de la Decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Fecha de adopción de la Decisión | 1.10.2007 |
| --- | --- |
| Ayuda no | N 316/07 |
| Estado miembro | España |
| Región | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Base jurídica | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Tipo de medida | Régimen |
| Objetivo | — |
| Forma de la ayuda | Subvención directa |
| Presupuesto | 30 000 EUR |
| Intensidad | Máx. 80 % |
| Duración | Ad hoc |
| Sectores económicos | Agricultura |
| Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Información adicional | — |

Fecha de adopción de la Decisión

1.10.2007

Ayuda no

N 316/07

Estado miembro

España

Región

Comunidad Autónoma de Canarias

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Base jurídica

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Tipo de medida

Régimen

Objetivo

—

Forma de la ayuda

Subvención directa

Presupuesto

30 000 EUR

Intensidad

Máx. 80 %

Duración

Ad hoc

Sectores económicos

Agricultura

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Información adicional

—

El texto de la Decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Fecha de adopción de la Decisión | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Ayuda no | N 477/07 |
| Estado miembro | República Federal de Alemania |
| Región | — |
| Denominación (y/o nombre del beneficiario) | Weinfonds |
| Base jurídica | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Forma de la ayuda | Régimen de ayudas |
| Objetivo | 1. | Fomentar la calidad del vino así como su comercialización y la de otros productos vitícolas mediante su implantación y mantenimiento en el mercado. |

Fecha de adopción de la Decisión

19.12.2007

Ayuda no

N 477/07

Estado miembro

República Federal de Alemania

Región

—

Denominación (y/o nombre del beneficiario)

Weinfonds

Base jurídica

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Forma de la ayuda

Régimen de ayudas

Objetivo

1.

Fomentar la calidad del vino así como su comercialización y la de otros productos vitícolas mediante su implantación y mantenimiento en el mercado.

| 2. | Colaborar en la protección de las denominaciones que contempla la legislación para el vino nacional tanto en su país de origen como en el extranjero |
| --- | --- |

2.

Colaborar en la protección de las denominaciones que contempla la legislación para el vino nacional tanto en su país de origen como en el extranjero

Forma de la ayuda

Subvención

Presupuesto

12 000 000 EUR

Intensidad

100 %

Duración

31.12.2013

Sectores económicos

Agricultura

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

El texto de la Decisión en la lengua o lenguas auténticas, suprimidos los datos confidenciales, se encuentra en:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 21.2.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 48/5

---

Tipo de cambio del euro (1)

20 de febrero de 2008

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Moneda | Tipo de cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dólar estadounidense | 1,4656 |
| JPY | yen japonés | 158,32 |
| DKK | corona danesa | 7,4536 |
| GBP | libra esterlina | 0,7544 |
| SEK | corona sueca | 9,3196 |
| CHF | franco suizo | 1,6116 |
| ISK | corona islandesa | 98,81 |
| NOK | corona noruega | 7,877 |
| BGN | lev búlgaro | 1,9558 |
| CZK | corona checa | 25,29 |
| EEK | corona estonia | 15,6466 |
| HUF | forint húngaro | 265,87 |
| LTL | litas lituana | 3,4528 |
| LVL | lats letón | 0,6964 |
| PLN | zloty polaco | 3,5835 |
| RON | leu rumano | 3,6556 |
| SKK | corona eslovaca | 33,177 |
| TRY | lira turca | 1,778 |
| AUD | dólar australiano | 1,6031 |
| CAD | dólar canadiense | 1,4899 |
| HKD | dólar de Hong Kong | 11,434 |
| NZD | dólar neozelandés | 1,8449 |
| SGD | dólar de Singapur | 2,0709 |
| KRW | won de Corea del Sur | 1 386,9 |
| ZAR | rand sudafricano | 11,541 |
| CNY | yuan renminbi | 10,4697 |
| HRK | kuna croata | 7,284 |
| IDR | rupia indonesia | 13 468,86 |
| MYR | ringgit malayo | 4,7258 |
| PHP | peso filipino | 59,723 |
| RUB | rublo ruso | 36,052 |
| THB | baht tailandés | 46,313 |
| BRL | real brasileño | 2,5523 |
| MXN | peso mexicano | 15,8063 |

Moneda

Tipo de cambio

USD

dólar estadounidense

1,4656

JPY

yen japonés

158,32

DKK

corona danesa

7,4536

GBP

libra esterlina

0,7544

SEK

corona sueca

9,3196

CHF

franco suizo

1,6116

ISK

corona islandesa

98,81

NOK

corona noruega

7,877

BGN

lev búlgaro

1,9558

CZK

corona checa

25,29

EEK

corona estonia

15,6466

HUF

forint húngaro

265,87

LTL

litas lituana

3,4528

LVL

lats letón

0,6964

PLN

zloty polaco

3,5835

RON

leu rumano

3,6556

SKK

corona eslovaca

33,177

TRY

lira turca

1,778

AUD

dólar australiano

1,6031

CAD

dólar canadiense

1,4899

HKD

dólar de Hong Kong

11,434

NZD

dólar neozelandés

1,8449

SGD

dólar de Singapur

2,0709

KRW

won de Corea del Sur

1 386,9

ZAR

rand sudafricano

11,541

CNY

yuan renminbi

10,4697

HRK

kuna croata

7,284

IDR

rupia indonesia

13 468,86

MYR

ringgit malayo

4,7258

PHP

peso filipino

59,723

RUB

rublo ruso

36,052

THB

baht tailandés

46,313

BRL

real brasileño

2,5523

MXN

peso mexicano

15,8063

---

(1)

Fuente: tipo de cambio de referencia publicado por el Banco Central Europeo.

---

V Anuncios

PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS

Comisión

| 21.2.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 48/6

---

Convocatoria de propuestas — Programa común armonizado de encuestas de coyuntura de la UE

(2008/C 48/03)

1.   CONTEXTO

La Comisión Europea organiza una convocatoria de propuestas [ref. ECFIN/2008/A3-003] para la realización de las encuestas de consumidores en tres Estados miembros de la UE (Austria, Irlanda y Malta), en el marco del Programa común armonizado de encuestas de coyuntura de la UE [aprobado por la Comisión el 12 de julio de 2006, COM(2006) 379]. Esta cooperación adoptará la forma de un acuerdo marco de asociación entre la Comisión y los organismos especializados durante un periodo de tres años.

El objetivo del Programa es recopilar información sobre la situación de las economías de los Estados miembros de la UE y de los países candidatos que permita comparar sus ciclos económicos para facilitar la gestión de la Unión Económica y Monetaria (UEM). El Programa se ha convertido en una herramienta indispensable para el proceso de supervisión económica dentro la UEM así como para la política económica.

2.   OBJETIVO Y ESPECIFICACIONES DE LA ACCIÓN

2.1.   Objetivos

La aplicación del Programa común armonizado implica la realización de encuestas de opinión por organismos o centros especializados en régimen de cofinanciación. La Comisión se propone celebrar convenios con organismos o centros que dispongan de las competencias necesarias para realizar las encuestas de consumidores durante los tres próximos años.

Por otra parte, además de las encuestas mensuales, se realizan encuestas especiales sobre problemas económicos de actualidad, utilizando las mismas muestras que aquéllas, con el objetivo de obtener información sobre cuestiones específicas de política económica. Estas encuestas son, por definición, más esporádicas.

2.2.   Especificaciones técnicas

2.2.1.   Calendario de los trabajos y transmisión de los resultados

En el siguiente cuadro se presenta un esquema de las encuestas solicitadas en el marco de la presente convocatoria de propuestas:

| Ámbito de la encuesta | Número de actividades/Clases de tamaño | Número de agregados | Preguntas formuladas cada mes | Preguntas formuladas cada trimestre |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumidores | 24 desgloses | 1 | 14 (incluidas 2 preguntas facultativas) | 3 |

Ámbito de la encuesta

Número de actividades/Clases de tamaño

Número de agregados

Preguntas formuladas cada mes

Preguntas formuladas cada trimestre

Consumidores

24 desgloses

1

14 (incluidas 2 preguntas facultativas)

3

| — | Las encuestas mensuales deberán realizarse durante las dos primeras semanas de cada mes y los resultados deberán transmitirse por correo electrónico a la Comisión a más tardar cinco o seis días laborables antes de que finalice el mes, conforme al calendario que se incluya en el convenio de subvención específico. |
| --- | --- |

—

Las encuestas mensuales deberán realizarse durante las dos primeras semanas de cada mes y los resultados deberán transmitirse por correo electrónico a la Comisión a más tardar cinco o seis días laborables antes de que finalice el mes, conforme al calendario que se incluya en el convenio de subvención específico.

| — | Las encuestas trimestrales deberán realizarse durante las dos primeras semanas del primer mes de cada trimestre (enero, abril, julio y octubre) y los resultados deberán transmitirse por correo electrónico a la Comisión a más tardar cinco o seis días laborables antes de que finalicen enero, abril, julio y octubre, respectivamente, conforme al calendario que se incluya en el convenio de subvención específico. |
| --- | --- |

—

Las encuestas trimestrales deberán realizarse durante las dos primeras semanas del primer mes de cada trimestre (enero, abril, julio y octubre) y los resultados deberán transmitirse por correo electrónico a la Comisión a más tardar cinco o seis días laborables antes de que finalicen enero, abril, julio y octubre, respectivamente, conforme al calendario que se incluya en el convenio de subvención específico.

| — | Por lo que se refiere a las encuestas especiales, el beneficiario debe comprometerse a cumplir el calendario establecido para cada encuesta. |
| --- | --- |

—

Por lo que se refiere a las encuestas especiales, el beneficiario debe comprometerse a cumplir el calendario establecido para cada encuesta.

Puede obtenerse una descripción detallada de la acción (anexo I del convenio de subvención específico) en la siguiente dirección de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2.   Metodología y cuestionarios

Detalles relativos a la metodología, los cuestionarios y las directrices internacionales para la realización de las encuestas de coyuntura pueden encontrarse en la Guía del usuario del Programa común armonizado de encuestas de coyuntura de la UE, en la siguiente dirección electrónica:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   DISPOSICIONES ADMINISTRATIVAS Y DURACIÓN

3.1.   Disposiciones administrativas

La selección del organismo o centro se efectuará por un periodo máximo de tres años. La Comisión desea establecer una cooperación a largo plazo con los candidatos seleccionados. Con este fin, las partes celebrarán un acuerdo marco de asociación de tres años. Conforme a dicho acuerdo, que especificará los objetivos comunes y la naturaleza de las acciones previstas, podrán celebrarse tres convenios de subvención anuales entre las partes. El primero de estos convenios de subvención se referirá al período comprendido entre mayo de 2008 y abril de 2009.

3.2.   Duración:

Las encuestas de consumidores cubren el periodo comprendido entre el 1 de mayo y el 30 de abril. La duración de la acción no podrá exceder de 12 meses.

4.   MARCO FINANCIERO

4.1.   Fuentes de financiación comunitaria

Las operaciones seleccionadas se financiarán con cargo a la línea presupuestaria 01.02.02 — Coordinación y vigilancia de la Unión Económica y Monetaria.

4.2.   Presupuesto comunitario total estimado para esta convocatoria de propuestas

| — | El presupuesto anual total disponible para las encuestas de consumidores en Austria, Irlanda y Malta en el periodo comprendido entre mayo de 2008 y abril de 2009 asciende a 160 000,00 EUR (ciento sesenta mil EUR). |
| --- | --- |

—

El presupuesto anual total disponible para las encuestas de consumidores en Austria, Irlanda y Malta en el periodo comprendido entre mayo de 2008 y abril de 2009 asciende a 160 000,00 EUR (ciento sesenta mil EUR).

| — | A condición de que se cuente con los recursos presupuestarios necesarios, los importes para los dos años siguientes podrían incrementarse en aproximadamente el 3 %. |
| --- | --- |

—

A condición de que se cuente con los recursos presupuestarios necesarios, los importes para los dos años siguientes podrían incrementarse en aproximadamente el 3 %.

4.3.   Porcentaje de cofinanciación comunitaria

La participación de la Comisión en la cofinanciación de las encuestas no podrá superar el 50 % de los gastos subvencionables contraídos por el beneficiario en cada encuesta. La Comisión determina el porcentaje de cofinanciación caso por caso.

4.4.   Financiación de la acción por el beneficiario y gastos subvencionables contraídos

Se exigirá al beneficiario que presente un presupuesto detallado para el año 1, expresado en euros, que incluya una estimación de los costes y de la financiación de la acción. A petición de la Comisión, deberán presentarse sendos presupuestos detallados para el año 2 y el año 3 de conformidad con el acuerdo marco de asociación.

El importe de subvención que se solicita a la Comisión deberá redondearse a la decena más próxima. El presupuesto se incorporará como anexo al convenio de subvención específico. La Comisión podrá utilizar posteriormente estas cifras a efectos de auditoría.

Los gastos subvencionables sólo podrán contraerse tras la firma del convenio de subvención específico por todas las partes, salvo en circunstancias excepcionales, y en ningún caso antes de la presentación de la solicitud de subvención. No se considerarán gastos subvencionables las contribuciones en especie.

4.5.   Modalidades de pago

En el mes de septiembre, el beneficiario podrá presentar una solicitud de prefinanciación equivalente al 40 % del importe máximo de subvención. En el plazo de dos meses a partir de la fecha de finalización de la acción deberá presentarse una solicitud para el cobro de la cantidad restante, así como un estado financiero definitivo y una lista detallada de los costes (en los artículos 5 y 6 del convenio de subvención específico figuran todos los detalles).

Tanto la solicitud de prefinanciación como la solicitud de cobro del importe restante deberán estar precedidas por la comunicación oportuna de los datos resultantes de las encuestas de consumidores.

Sólo se considerarán costes subvencionables aquellos costes que puedan localizarse o identificarse en el sistema de contabilidad de costes del beneficiario.

4.6.   Subcontratación

| — | Cuando en una propuesta el importe correspondiente a los servicios prestados por un subcontratista sea igual o superior al 50 % del importe total, el subcontratista deberá proporcionar todos los documentos necesarios que permitan la evaluación de la propuesta del solicitante de forma global en relación con los criterios de exclusión, selección y adjudicación (véanse apartados 5, 6 y 7). Esto implica que el subcontratista deberá demostrar que cumple los criterios de exclusión, así como los criterios de selección y adjudicación en relación con la parte de las actividades que realizará. |
| --- | --- |

—

Cuando en una propuesta el importe correspondiente a los servicios prestados por un subcontratista sea igual o superior al 50 % del importe total, el subcontratista deberá proporcionar todos los documentos necesarios que permitan la evaluación de la propuesta del solicitante de forma global en relación con los criterios de exclusión, selección y adjudicación (véanse apartados 5, 6 y 7). Esto implica que el subcontratista deberá demostrar que cumple los criterios de exclusión, así como los criterios de selección y adjudicación en relación con la parte de las actividades que realizará.

| — | El solicitante de la subvención habrá de adjudicar contratos a los licitadores que ofrezcan la mejor relación calidad-precio, evitando al mismo tiempo cualquier posible conflicto de intereses. En caso de que el importe correspondiente a la subcontratación exceda de 60 000,00 EUR, el solicitante, una vez seleccionado, deberá documentar que el subcontratista ha sido seleccionado aplicando el criterio de la mejor relación calidad-precio. |
| --- | --- |

—

El solicitante de la subvención habrá de adjudicar contratos a los licitadores que ofrezcan la mejor relación calidad-precio, evitando al mismo tiempo cualquier posible conflicto de intereses. En caso de que el importe correspondiente a la subcontratación exceda de 60 000,00 EUR, el solicitante, una vez seleccionado, deberá documentar que el subcontratista ha sido seleccionado aplicando el criterio de la mejor relación calidad-precio.

4.7.   Propuestas comunes

Siempre que se presenten propuestas comunes deben determinarse claramente las tareas y contribuciones financieras de todos los miembros participantes en la propuesta. Cada miembro debe proporcionar todos los documentos necesarios que permitan una evaluación global de la propuesta en relación con los criterios de exclusión, selección y adjudicación correspondientes a las tareas que se le hayan asignado (véanse apartados 5, 6 y 7).

Uno de los miembros participantes asumirá la función de coordinador y deberá:

| — | asumir la responsabilidad global de la asociación frente a la Comisión, |
| --- | --- |

—

asumir la responsabilidad global de la asociación frente a la Comisión,

| — | realizar un seguimiento de las actividades de los restantes miembros participantes, |
| --- | --- |

—

realizar un seguimiento de las actividades de los restantes miembros participantes,

| — | garantizar la coherencia global y la presentación a su debido tiempo de los resultados de la encuesta, |
| --- | --- |

—

garantizar la coherencia global y la presentación a su debido tiempo de los resultados de la encuesta,

| — | centralizar la firma del contrato y transmitir a la Comisión el contrato debidamente firmado por todos los participantes (se admite la delegación de funciones), |
| --- | --- |

—

centralizar la firma del contrato y transmitir a la Comisión el contrato debidamente firmado por todos los participantes (se admite la delegación de funciones),

| — | centralizar la contribución financiera de la Comisión y realizar los pagos correspondientes a los participantes, |
| --- | --- |

—

centralizar la contribución financiera de la Comisión y realizar los pagos correspondientes a los participantes,

| — | recoger los documentos justificantes de los gastos realizados por cada participante y presentarlos conjuntamente en una sola entrega. |
| --- | --- |

—

recoger los documentos justificantes de los gastos realizados por cada participante y presentarlos conjuntamente en una sola entrega.

5.   CRITERIOS DE SUBVENCIONABILIDAD

5.1.   Estatuto jurídico de los candidatos

La convocatoria de propuestas está abierta a todos los organismos y centros (personas jurídicas) legalmente establecidos en alguno de los 27 Estados miembros de la UE. Los interesados deberán demostrar que poseen entidad jurídica y proporcionar la documentación requerida para acreditar esa circunstancia (ficha tipo de entidad jurídica).

5.2.   Criterios de exclusión

Se desestimarán las solicitudes de subvención de los candidatos (1):

| a) | que estén incursos en un procedimiento de quiebra, liquidación, intervención judicial o concurso de acreedores, cese de actividad o en cualquier otra situación similar resultante de un procedimiento de la misma naturaleza vigente en las legislaciones y normativas nacionales; |
| --- | --- |

a)

que estén incursos en un procedimiento de quiebra, liquidación, intervención judicial o concurso de acreedores, cese de actividad o en cualquier otra situación similar resultante de un procedimiento de la misma naturaleza vigente en las legislaciones y normativas nacionales;

| b) | que hayan sido condenados mediante sentencia firme, con fuerza de cosa juzgada, por cualquier delito que afecte a su ética profesional; |
| --- | --- |

b)

que hayan sido condenados mediante sentencia firme, con fuerza de cosa juzgada, por cualquier delito que afecte a su ética profesional;

| c) | que hayan cometido una falta profesional grave, debidamente constatada por el órgano de contratación por cualquier medio a su alcance; |
| --- | --- |

c)

que hayan cometido una falta profesional grave, debidamente constatada por el órgano de contratación por cualquier medio a su alcance;

| d) | que no estén al corriente en el pago de las cuotas de la seguridad social o en el pago de impuestos de acuerdo con las disposiciones legales del país en que estén establecidos, del país del órgano de contratación o del país donde deba ejecutarse el contrato; |
| --- | --- |

d)

que no estén al corriente en el pago de las cuotas de la seguridad social o en el pago de impuestos de acuerdo con las disposiciones legales del país en que estén establecidos, del país del órgano de contratación o del país donde deba ejecutarse el contrato;

| e) | que hayan sido condenados mediante sentencia firme, con fuerza de cosa juzgada, por fraude, corrupción, participación en una organización delictiva o cualquier otra actividad ilegal que suponga un perjuicio para los intereses financieros de las Comunidades; |
| --- | --- |

e)

que hayan sido condenados mediante sentencia firme, con fuerza de cosa juzgada, por fraude, corrupción, participación en una organización delictiva o cualquier otra actividad ilegal que suponga un perjuicio para los intereses financieros de las Comunidades;

| f) | que, a raíz del procedimiento de adjudicación de otro contrato o del procedimiento de concesión de una subvención financiados con cargo al presupuesto comunitario, hayan sido declarados culpables de falta grave de ejecución por incumplimiento de sus obligaciones contractuales; |
| --- | --- |

f)

que, a raíz del procedimiento de adjudicación de otro contrato o del procedimiento de concesión de una subvención financiados con cargo al presupuesto comunitario, hayan sido declarados culpables de falta grave de ejecución por incumplimiento de sus obligaciones contractuales;

| g) | que se hallen en una situación de conflicto de intereses; |
| --- | --- |

g)

que se hallen en una situación de conflicto de intereses;

| h) | que hayan presentado declaraciones falsas en relación con la información exigida o no hayan aportado esa información. |
| --- | --- |

h)

que hayan presentado declaraciones falsas en relación con la información exigida o no hayan aportado esa información.

Los candidatos deberán certificar que no se hallan incursos en ninguna de las situaciones enumeradas en este apartado 5.2 mediante la declaración tipo de admisibilidad.

5.3.   Sanciones administrativas y financieras

| 1. | Sin perjuicio de la aplicación de las sanciones previstas en el contrato, los candidatos o licitadores y los contratistas que hayan sido declarados culpables de declaraciones falsas o de haber cometido una falta grave de ejecución por no haber respetado sus obligaciones contractuales en un contrato anterior serán excluidos de la concesión de contratos y subvenciones financiados por el presupuesto comunitario por un período máximo de dos años a partir de la constatación de la infracción, confirmada tras un procedimiento contradictorio con el contratista. La exclusión podrá ampliarse a tres años en caso de reincidencia en los cinco años siguientes a la primera infracción.
  A los licitadores o candidatos que sean declarados culpables de declaraciones falsas se les impondrán, además, sanciones financieras de un importe comprendido entre el 2 % y el 10 % de la cuantía total del contrato objeto de adjudicación.
  A los contratistas que hayan incumplido gravemente sus obligaciones contractuales se les impondrán sanciones financieras de un importe comprendido entre el 2 % y el 10 % de la cuantía total del contrato de que se trate. La sanción podrá elevarse a un importe comprendido entre el 4 % y el 20 % en caso de reincidencia en los cinco años siguientes a la primera infracción. |
| --- | --- |

1.

Sin perjuicio de la aplicación de las sanciones previstas en el contrato, los candidatos o licitadores y los contratistas que hayan sido declarados culpables de declaraciones falsas o de haber cometido una falta grave de ejecución por no haber respetado sus obligaciones contractuales en un contrato anterior serán excluidos de la concesión de contratos y subvenciones financiados por el presupuesto comunitario por un período máximo de dos años a partir de la constatación de la infracción, confirmada tras un procedimiento contradictorio con el contratista. La exclusión podrá ampliarse a tres años en caso de reincidencia en los cinco años siguientes a la primera infracción.

A los licitadores o candidatos que sean declarados culpables de declaraciones falsas se les impondrán, además, sanciones financieras de un importe comprendido entre el 2 % y el 10 % de la cuantía total del contrato objeto de adjudicación.

A los contratistas que hayan incumplido gravemente sus obligaciones contractuales se les impondrán sanciones financieras de un importe comprendido entre el 2 % y el 10 % de la cuantía total del contrato de que se trate. La sanción podrá elevarse a un importe comprendido entre el 4 % y el 20 % en caso de reincidencia en los cinco años siguientes a la primera infracción.

| 2. | En los supuestos recogidos en el apartado 5.2, letras a), c) y d), los licitadores o candidatos quedarán excluidos de la concesión de todo contrato o subvención por un periodo máximo de dos años a partir de la constatación de la infracción, confirmada tras un intercambio contradictorio con el contratista.
  En los supuestos recogidos en el apartado 5.2, letras b) y e), los licitadores o candidatos quedarán excluidos de la concesión de todo contrato o subvención por un período mínimo de un año y máximo de cuatro a partir de la notificación de la sentencia.
  La exclusión podrá ampliarse a cinco años en caso de reincidencia en los cinco años siguientes a la primera infracción o a la primera sentencia. |
| --- | --- |

2.

En los supuestos recogidos en el apartado 5.2, letras a), c) y d), los licitadores o candidatos quedarán excluidos de la concesión de todo contrato o subvención por un periodo máximo de dos años a partir de la constatación de la infracción, confirmada tras un intercambio contradictorio con el contratista.

En los supuestos recogidos en el apartado 5.2, letras b) y e), los licitadores o candidatos quedarán excluidos de la concesión de todo contrato o subvención por un período mínimo de un año y máximo de cuatro a partir de la notificación de la sentencia.

La exclusión podrá ampliarse a cinco años en caso de reincidencia en los cinco años siguientes a la primera infracción o a la primera sentencia.

| 3. | Los casos a que se hace referencia en el apartado 5.2, letra e), son los siguientes:






  a) | los casos de fraude mencionados en el artículo 1 del Acto del Consejo, de 26 de julio de 1995, por el que se establece el Convenio relativo a la protección de los intereses financieros de las Comunidades Europeas; |
| --- | --- | --- |

3.

Los casos a que se hace referencia en el apartado 5.2, letra e), son los siguientes:

a)

los casos de fraude mencionados en el artículo 1 del Acto del Consejo, de 26 de julio de 1995, por el que se establece el Convenio relativo a la protección de los intereses financieros de las Comunidades Europeas;

| b) | los casos de corrupción mencionados en el artículo 3 del Acto del Consejo, de 26 de mayo de 1997, por el que se establece el Convenio relativo a la lucha contra los actos de corrupción en los que estén implicados funcionarios de las Comunidades Europeas o de los Estados miembros de la Unión Europea; |
| --- | --- |

b)

los casos de corrupción mencionados en el artículo 3 del Acto del Consejo, de 26 de mayo de 1997, por el que se establece el Convenio relativo a la lucha contra los actos de corrupción en los que estén implicados funcionarios de las Comunidades Europeas o de los Estados miembros de la Unión Europea;

| c) | los casos de participación en una organización delictiva definidos en el artículo 2, apartado 1, de la Acción común 98/733/JAI del Consejo; |
| --- | --- |

c)

los casos de participación en una organización delictiva definidos en el artículo 2, apartado 1, de la Acción común 98/733/JAI del Consejo;

| d) | los casos de blanqueo de capitales definidos en el artículo 1 de la Directiva 91/308/CEE del Consejo. |
| --- | --- |

d)

los casos de blanqueo de capitales definidos en el artículo 1 de la Directiva 91/308/CEE del Consejo.

6.   CRITERIOS DE SELECCIÓN

Los candidatos deberán disponer de unas fuentes de financiación estables y suficientes que les permitan desarrollar su actividad durante el período previsto para la realización de la acción, y habrá de disponer de las competencias y cualificaciones profesionales necesarias para llevar a buen término la acción o el programa de trabajo propuestos.

6.1.   Capacidad financiera de los candidatos

Los candidatos deberán tener la capacidad financiera necesaria para realizar la acción propuesta y deberán proporcionar sus balances y cuentas de resultados de los dos últimos ejercicios cerrados. Esta disposición no se aplicará a los organismos públicos ni a las organizaciones internacionales.

6.2.   Capacidad operativa de los candidatos

Los candidatos deberán tener la capacidad operativa necesaria para llevar a buen término la acción propuesta y deberán proporcionar los justificantes oportunos.

La capacidad de los candidatos se evaluará atendiendo a los siguientes criterios:

| — | una experiencia demostrada de como mínimo tres años en la preparación y realización de encuestas, |
| --- | --- |

—

una experiencia demostrada de como mínimo tres años en la preparación y realización de encuestas,

| — | una experiencia demostrada en la evaluación de resultados de encuestas y en el tratamiento de cuestiones metodológicas (muestras, cuestionarios y calendario), |
| --- | --- |

—

una experiencia demostrada en la evaluación de resultados de encuestas y en el tratamiento de cuestiones metodológicas (muestras, cuestionarios y calendario),

| — | capacidad para aplicar la metodología del Programa común armonizado de encuestas de coyuntura de la UE y cumplir las directrices internacionales relativas a la realización de encuestas de coyuntura elaboradas conjuntamente por la Comisión Europea y la OCDE (véase apartado 2.2.2), así como con las instrucciones de la Comisión, a saber: cumplir los plazos mensuales de notificación y mejorar y adaptar el programa de encuesta según las exigencias de los servicios de la Comisión, con arreglo a los acuerdos alcanzados en las reuniones de coordinación con los representantes de los organismos o centros colaboradores. |
| --- | --- |

—

capacidad para aplicar la metodología del Programa común armonizado de encuestas de coyuntura de la UE y cumplir las directrices internacionales relativas a la realización de encuestas de coyuntura elaboradas conjuntamente por la Comisión Europea y la OCDE (véase apartado 2.2.2), así como con las instrucciones de la Comisión, a saber: cumplir los plazos mensuales de notificación y mejorar y adaptar el programa de encuesta según las exigencias de los servicios de la Comisión, con arreglo a los acuerdos alcanzados en las reuniones de coordinación con los representantes de los organismos o centros colaboradores.

7.   CRITERIOS DE ADJUDICACIÓN

El acuerdo se adjudicará a los candidatos seleccionados aplicando los criterios siguientes:

| — | el nivel de conocimientos y experiencia en los ámbitos mencionados en el apartado 6.2, |
| --- | --- |

—

el nivel de conocimientos y experiencia en los ámbitos mencionados en el apartado 6.2,

| — | el nivel de conocimientos y experiencia del candidato en la elaboración de indicadores basados en los resultados de encuestas y en la utilización de esos resultados para el estudio y el análisis de aspectos cíclicos y económicos, con la inclusión de análisis sectoriales, |
| --- | --- |

—

el nivel de conocimientos y experiencia del candidato en la elaboración de indicadores basados en los resultados de encuestas y en la utilización de esos resultados para el estudio y el análisis de aspectos cíclicos y económicos, con la inclusión de análisis sectoriales,

| — | la eficacia de la metodología de encuesta propuesta, incluidos el método de muestreo, el tamaño de la muestra, el índice de cobertura y la tasa de respuesta, |
| --- | --- |

—

la eficacia de la metodología de encuesta propuesta, incluidos el método de muestreo, el tamaño de la muestra, el índice de cobertura y la tasa de respuesta,

| — | el nivel de competencia y conocimiento por lo que respecta a las características especiales del sector y del país en que esté previsto realizar la(s) encuesta(s), |
| --- | --- |

—

el nivel de competencia y conocimiento por lo que respecta a las características especiales del sector y del país en que esté previsto realizar la(s) encuesta(s),

| — | la eficiencia de la organización del trabajo, en términos de flexibilidad, infraestructura, personal cualificado e instalaciones, para la ejecución de las tareas, notificación de los resultados, participación en los preparativos de las encuestas en el marco del Programa común armonizado y conexión con los servicios de la Comisión. |
| --- | --- |

—

la eficiencia de la organización del trabajo, en términos de flexibilidad, infraestructura, personal cualificado e instalaciones, para la ejecución de las tareas, notificación de los resultados, participación en los preparativos de las encuestas en el marco del Programa común armonizado y conexión con los servicios de la Comisión.

8.   PROCEDIMIENTOS PRÁCTICOS

8.1.   Elaboración y presentación de las propuestas

Las propuestas deberán incluir el formulario tipo de solicitud de subvención, firmado y rellenado, así como todos los justificantes mencionados en dicho formulario. Los candidatos pueden presentar propuestas en relación con uno o varios países, pero para cada país deberá presentarse una propuesta específica.

Cada propuesta debe incluir:

| — | una propuesta administrativa, |
| --- | --- |

—

una propuesta administrativa,

| — | una propuesta técnica, |
| --- | --- |

—

una propuesta técnica,

| — | una propuesta financiera. |
| --- | --- |

—

una propuesta financiera.

Pueden obtenerse de la Comisión los documentos siguientes:

| — | formulario de solicitud de subvención, |
| --- | --- |

—

formulario de solicitud de subvención,

| — | modelo de declaración presupuestaria que debe utilizarse para proporcionar la estimación de los costes de la encuesta y el plan de financiación, |
| --- | --- |

—

modelo de declaración presupuestaria que debe utilizarse para proporcionar la estimación de los costes de la encuesta y el plan de financiación,

| — | ficha tipo de identificación financiera, |
| --- | --- |

—

ficha tipo de identificación financiera,

| — | ficha tipo de entidad jurídica, |
| --- | --- |

—

ficha tipo de entidad jurídica,

| — | declaración tipo de admisibilidad, |
| --- | --- |

—

declaración tipo de admisibilidad,

| — | formulario de declaración tipo en el que se debe indicar la disposición a firmar el acuerdo marco de asociación y el convenio de subvención específico, |
| --- | --- |

—

formulario de declaración tipo en el que se debe indicar la disposición a firmar el acuerdo marco de asociación y el convenio de subvención específico,

| — | formulario tipo relativo a la subcontratación, |
| --- | --- |

—

formulario tipo relativo a la subcontratación,

| — | formulario tipo para la descripción de la metodología de la encuesta, |
| --- | --- |

—

formulario tipo para la descripción de la metodología de la encuesta,

así como documentación relativa a los aspectos financieros de la subvención:

| — | memorándum para la elaboración de estimaciones financieras y estados financieros, |
| --- | --- |

—

memorándum para la elaboración de estimaciones financieras y estados financieros,

| — | modelo del acuerdo marco de asociación, |
| --- | --- |

—

modelo del acuerdo marco de asociación,

| — | modelo del convenio de subvención específico anual. |
| --- | --- |

—

modelo del convenio de subvención específico anual.

| a) | Descargándolos de la siguiente dirección de Internet:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a)

Descargándolos de la siguiente dirección de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b) | En caso de que la opción anterior no sea posible, escribiendo a la Comisión a la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros |
| Unidad ECFIN-A3 (Encuestas de coyuntura) |
| Convocatoria de propuestas — ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Bruselas |
| Fax (32-2) 296 36 50 |
| E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

En caso de que la opción anterior no sea posible, escribiendo a la Comisión a la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros

Unidad ECFIN-A3 (Encuestas de coyuntura)

Convocatoria de propuestas — ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Bruselas

Fax (32-2) 296 36 50

E-mail: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Se ruega indicar «Convocatoria de propuestas — ECFIN/2008/A3-003».

La Comisión se reserva la posibilidad de modificar esos documentos tipo en función de las necesidades del Programa común armonizado de UE o de las exigencias de gestión de los recursos presupuestarios.

Las propuestas se presentarán en una de las lenguas oficiales de la Comunidad Europea, acompañadas, en su caso, de una versión en inglés, francés o alemán.

Los candidatos deberán proporcionar un ejemplar original firmado de la propuesta y tres copias, preferentemente sin grapar. Ello facilitará el trabajo administrativo de preparación de los documentos y copias necesarios al comité o los comités de selección.

Las propuestas se remitirán en una plica dentro de sobre cerrado.

El sobre exterior deberá llevar la dirección indicada en el apartado 8.3.

El sobre interior cerrado contendrá la propuesta y llevará la indicación «Convocatoria de propuestas — ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department».

La Comisión comunicará a los candidatos la recepción de sus propuestas mediante el acuse de recibo presentado con la propuesta.

8.2.   Contenido de las propuestas

8.2.1.   Propuesta administrativa

La propuesta administrativa deberá incluir:

| — | un formulario de solicitud de subvención, debidamente firmado, |
| --- | --- |

—

un formulario de solicitud de subvención, debidamente firmado,

| — | una ficha tipo de entidad jurídica debidamente rellenada y firmada, junto con los documentos exigidos que acrediten la personalidad jurídica del organismo o centro, |
| --- | --- |

—

una ficha tipo de entidad jurídica debidamente rellenada y firmada, junto con los documentos exigidos que acrediten la personalidad jurídica del organismo o centro,

| — | una ficha tipo de identificación financiera debidamente rellenada y firmada, |
| --- | --- |

—

una ficha tipo de identificación financiera debidamente rellenada y firmada,

| — | una declaración tipo de la idoneidad del candidato debidamente firmada, |
| --- | --- |

—

una declaración tipo de la idoneidad del candidato debidamente firmada,

| — | un formulario tipo de declaración de la disposición a firmar el acuerdo marco de asociación y el convenio de subvención específico, en caso de selección, debidamente firmado, |
| --- | --- |

—

un formulario tipo de declaración de la disposición a firmar el acuerdo marco de asociación y el convenio de subvención específico, en caso de selección, debidamente firmado,

| — | el organigrama del organismo o centro, con los nombres y cargos del personal directivo y de los miembros del servicio operativo responsable de realizar las encuestas, |
| --- | --- |

—

el organigrama del organismo o centro, con los nombres y cargos del personal directivo y de los miembros del servicio operativo responsable de realizar las encuestas,

| — | la prueba de una situación financiera saneada: deberán adjuntarse los balances y las cuentas de pérdidas y ganancias de los dos últimos ejercicios cerrados. |
| --- | --- |

—

la prueba de una situación financiera saneada: deberán adjuntarse los balances y las cuentas de pérdidas y ganancias de los dos últimos ejercicios cerrados.

8.2.2.   Propuesta técnica

La propuesta técnica deberá incluir:

| — | Una descripción de las actividades del organismo o centro que permita valorar sus competencias y la amplitud y duración de su experiencia en los ámbitos a que se refiere el apartado 6.2. A tal efecto deberán mencionarse los estudios, contratos de servicios, actividades de asesoría, encuestas, publicaciones y otros trabajos efectuados anteriormente, indicándose el nombre del cliente y precisándose, en su caso, los realizados por cuenta de la Comisión Europea. Además, deberán adjuntarse los estudios o resultados más relevantes. |
| --- | --- |

—

Una descripción de las actividades del organismo o centro que permita valorar sus competencias y la amplitud y duración de su experiencia en los ámbitos a que se refiere el apartado 6.2. A tal efecto deberán mencionarse los estudios, contratos de servicios, actividades de asesoría, encuestas, publicaciones y otros trabajos efectuados anteriormente, indicándose el nombre del cliente y precisándose, en su caso, los realizados por cuenta de la Comisión Europea. Además, deberán adjuntarse los estudios o resultados más relevantes.

| — | Una descripción detallada de la organización operativa de que se dispone para llevar a cabo las encuestas. Deberá adjuntarse la documentación pertinente relativa a la infraestructura, las instalaciones, los recursos y el personal cualificado (currículos sucintos del personal con mayor participación en la realización de la encuesta o encuestas) que están a la disposición del candidato. |
| --- | --- |

—

Una descripción detallada de la organización operativa de que se dispone para llevar a cabo las encuestas. Deberá adjuntarse la documentación pertinente relativa a la infraestructura, las instalaciones, los recursos y el personal cualificado (currículos sucintos del personal con mayor participación en la realización de la encuesta o encuestas) que están a la disposición del candidato.

| — | Un formulario o formularios tipo, debidamente rellenados, que proporcionen una descripción detallada de la metodología de la encuesta: método de muestreo, error de muestreo, tamaño previsto de la muestra, índice de cobertura, tasa prevista de respuesta, etc. |
| --- | --- |

—

Un formulario o formularios tipo, debidamente rellenados, que proporcionen una descripción detallada de la metodología de la encuesta: método de muestreo, error de muestreo, tamaño previsto de la muestra, índice de cobertura, tasa prevista de respuesta, etc.

| — | Un formulario tipo, debidamente cumplimentado, sobre los subcontratistas que vayan a participar en la acción, incluida una descripción detallada de las actividades que vayan a subcontratarse. |
| --- | --- |

—

Un formulario tipo, debidamente cumplimentado, sobre los subcontratistas que vayan a participar en la acción, incluida una descripción detallada de las actividades que vayan a subcontratarse.

8.2.3.   Propuesta financiera

La propuesta financiera deberá incluir:

| — | una declaración presupuestaria tipo debidamente rellenada y detallada (en euros) para un período de 12 meses, que contenga un plan de financiación de la acción y un desglose detallado de los gastos subvencionables totales y unitarios de realización de la encuesta de consumidores, incluidos los costes de subcontratación, |
| --- | --- |

—

una declaración presupuestaria tipo debidamente rellenada y detallada (en euros) para un período de 12 meses, que contenga un plan de financiación de la acción y un desglose detallado de los gastos subvencionables totales y unitarios de realización de la encuesta de consumidores, incluidos los costes de subcontratación,

| — | en su caso, un certificado de exención del pago del IVA, |
| --- | --- |

—

en su caso, un certificado de exención del pago del IVA,

| — | en su caso, un documento que certifique la contribución financiera de otras organizaciones (cofinanciación). |
| --- | --- |

—

en su caso, un documento que certifique la contribución financiera de otras organizaciones (cofinanciación).

8.3.   Dirección y fecha límite para el envío de las propuestas

Los candidatos interesados en esta convocatoria deberán remitir sus solicitudes a la Comisión Europea.

Las solicitudes deberán presentarse:

| a) | Bien por correo certificado o servicio privado de mensajería. El matasellos no podrá indicar una fecha posterior al 17 de marzo de 2008. De la fecha de envío dará fe el matasellos de Correos o el resguardo de depósito del servicio privado de mensajería. La dirección para el envío o entrega es:
  Por correo certificado:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros |
| A la atención de Johan VERHAEVEN |
| Convocatoria de propuestas ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unidad R2, despacho BU-1 3/13 |
| B-1049 Bruselas |

a)

Bien por correo certificado o servicio privado de mensajería. El matasellos no podrá indicar una fecha posterior al 17 de marzo de 2008. De la fecha de envío dará fe el matasellos de Correos o el resguardo de depósito del servicio privado de mensajería. La dirección para el envío o entrega es:

Por correo certificado:

Comisión Europea

Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros

A la atención de Johan VERHAEVEN

Convocatoria de propuestas ref. ECFIN/2008/A3-003

Unidad R2, despacho BU-1 3/13

B-1049 Bruselas

Por servicio privado de mensajería:

| Comisión Europea |
| --- |
| Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros |
| A la atención de Johan VERHAEVEN |
| Convocatoria de propuestas ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unidad R2, Despacho BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget 1-3 |
| B-1140 Bruselas (Evere) |

Comisión Europea

Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros

A la atención de Johan VERHAEVEN

Convocatoria de propuestas ref. ECFIN/2008/A3-003

Unidad R2, Despacho BU-1 3/13

Avenue du Bourget 1-3

B-1140 Bruselas (Evere)

| b) | Bien mediante entrega en el Servicio Central de Correos de la Comisión Europea (en persona o a través de un representante autorizado por el candidato, incluidos los servicios privados de mensajería) en la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros |
| A la atención de Johan VERHAEVEN |
| Convocatoria de propuestas ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unidad R2, Despacho BU-1 3/13 |
| Avenue du Bourget 1-3 |
| B-1140 Bruselas (Evere) |

b)

Bien mediante entrega en el Servicio Central de Correos de la Comisión Europea (en persona o a través de un representante autorizado por el candidato, incluidos los servicios privados de mensajería) en la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Asuntos Económicos y Financieros

A la atención de Johan VERHAEVEN

Convocatoria de propuestas ref. ECFIN/2008/A3-003

Unidad R2, Despacho BU-1 3/13

Avenue du Bourget 1-3

B-1140 Bruselas (Evere)

a más tardar el 17 de marzo de 2008 a las 16.00 horas (hora de Bruselas) En este caso, dará fe de la entrega el recibo fechado y firmado por el funcionario del servicio citado al que se haya entregado la propuesta.

9.   CURSO DADO A LAS SOLICITUDES RECIBIDAS

Se evaluarán todas las solicitudes para verificar si cumplen los criterios formales de admisibilidad.

Las propuestas que se consideren admisibles serán evaluadas conforme a los criterios de adjudicación especificados anteriormente.

El proceso de selección de las propuestas tendrá lugar a finales de marzo/principios de abril de 2008. A tal efecto, se creará un Comité de selección bajo la autoridad del Director General de Economía y Finanzas. Dicho Comité estará compuesto por al menos tres personas que representarán como mínimo a dos diferentes unidades especializadas sin vinculación jerárquica entre sí, y tendrá su propia secretaría, encargada de la comunicación con los candidatos que sean seleccionados. También se informará del resultado del procedimiento a los candidatos que no resulten seleccionados.

10.   ADVERTENCIA

La presente convocatoria de propuestas no constituye en modo alguno un compromiso contractual por parte de la Comisión con los organismos o centros que presenten propuestas en respuesta a la convocatoria. Toda la correspondencia relativa a la presente convocatoria deberá efectuarse por escrito.

Los candidatos deberán tomar buena nota de las disposiciones contractuales obligatorias aplicables en caso de adjudicación.

Para salvaguardar los intereses financieros de las Comunidades, los datos personales recibidos podrían transferirse a los servicios internos de auditoría, al Tribunal de Cuentas Europeo, a la Instancia especializada en la detección de irregularidades financieras y a la Oficina Europea de Lucha contra el Fraude (OLAF).

Los datos de los operadores económicos que se encuentren en alguna de las situaciones contempladas en los artículos 93, 94, 96, apartado 1, letra b), y 96, apartado 2, letra a), del Reglamento financiero podrían incluirse en una base de datos central y comunicarse a las personas que se designen de la Comisión, de las otras instituciones, de las agencias y de las autoridades u organismos mencionados en el artículo 95, apartados 1 y 2, del Reglamento financiero. Esto también se refiere a las personas con facultades de representación, decisión o control respecto de los operadores económicos mencionados. Cualquier persona o entidad cuyos datos se hayan incorporado a la base de datos tiene derecho a ser informada acerca de los datos que le conciernen, debiendo presentar una solicitud al contable de la Comisión para hacerlo efectivo.

---

(1)  De conformidad con los artículos 93 y 94 del Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas.

---

Oficina Europea de Selección de Personal (EPSO)

| 21.2.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 48/15

---

CONVOCATORIA DE OPOSICIÓN GENERAL EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

La Oficina Europea de Selección de Personal (EPSO) organiza la oposición general EPSO/AD/125/08 para la contratación de médicos.

La convocatoria de oposición se publicará, en alemán, inglés y francés exclusivamente, en el Diario Oficial C 48 A de 21 de febrero de 2008.

La información completa se encuentra en las páginas EPSO: http://europa.eu/epso

---

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

| 21.2.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 48/16

---

AYUDA ESTATAL — DINAMARCA

Ayuda estatal C 58/07 (ex N 240/07) — Modificaciones del actual régimen del impuesto sobre el tonelaje

Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE

(Texto pertinente a efectos del EEE)

(2008/C 48/05)

Por carta de 11 de diciembre de 2007, reproducida en la versión ligüística auténtica en las páginas siguientes al presente resumen, la Comisión notificó al Reino de Dinamarca su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE, en relación con la ayuda anteriormente citada.

Los interesados podrán presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación del presente resumen y de la carta siguiente, enviándolas a:

| Comisión Europea |
| --- |
| Dirección General de Energía y Transportes |
| Dirección A — Unidad 4 |
| B-1049 Bruselas |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Comisión Europea

Dirección General de Energía y Transportes

Dirección A — Unidad 4

B-1049 Bruselas

Fax (32-2) 296 41 04

Dichas observaciones serán comunicadas al Reino de Dinamarca. Los interesados que presenten observaciones podrán solicitar por escrito, exponiendo los motivos de su solicitud, que su identidad sea tratada de forma confidencial.

TEXTO DEL RESUMEN

1.   DESCRIPCIÓN DE LA MEDIDA

1.1.   Denominación

| 1. | Modificaciones del régimen danés del impuesto sobre el tonelaje |
| --- | --- |

1.

Modificaciones del régimen danés del impuesto sobre el tonelaje

1.2.   Descripción de la modificación del régimen notificada

| 2. | Dinamarca propone lo siguiente:






  — | que los beneficios derivados de la venta de buques sujetos al impuesto sobre el tonelaje se sometan asimismo a dicho régimen de tributación, |
| --- | --- | --- |

2.

Dinamarca propone lo siguiente:

—

que los beneficios derivados de la venta de buques sujetos al impuesto sobre el tonelaje se sometan asimismo a dicho régimen de tributación,

| — | que las rentas generadas por la gestión de los consorcios navieros queden sujetas al régimen del impuesto sobre el tonelaje, |
| --- | --- |

—

que las rentas generadas por la gestión de los consorcios navieros queden sujetas al régimen del impuesto sobre el tonelaje,

| — | que se modifique la relación existente entre tonelaje propio y tonelaje fletado, de modo que el tonelaje bruto de los buques fletados sujeto al régimen del impuesto sobre el tonelaje pueda ser diez veces superior al tonelaje bruto propiedad de la compañía naviera, y |
| --- | --- |

—

que se modifique la relación existente entre tonelaje propio y tonelaje fletado, de modo que el tonelaje bruto de los buques fletados sujeto al régimen del impuesto sobre el tonelaje pueda ser diez veces superior al tonelaje bruto propiedad de la compañía naviera, y

| — | que se permita la deducción, del impuesto sobre el tonelaje, de intereses que no superen un tope igual al 6,5 % del valor imponible de los activos (medida de compartimentación), y asimismo |
| --- | --- |

—

que se permita la deducción, del impuesto sobre el tonelaje, de intereses que no superen un tope igual al 6,5 % del valor imponible de los activos (medida de compartimentación), y asimismo

| — | que se permita a las compañías no sujetas al régimen de impuesto sobre el tonelaje acogerse a dicho régimen con efecto retroactivo a partir de 2001. |
| --- | --- |

—

que se permita a las compañías no sujetas al régimen de impuesto sobre el tonelaje acogerse a dicho régimen con efecto retroactivo a partir de 2001.

1.3.   Repercusiones presupuestarias de las modificaciones notificadas

| 3. | Según las estimaciones, se registrará una pérdida de ingresos fiscales correspondientes al ejercicio 2007 por importe de 7,5 millones DKK (1 millón EUR, aproximadamente). La pérdida de ingresos fiscales se irá incrementando gradualmente cada año hasta alcanzar 30 millones DKK (4 millones EUR, aproximadamente) en 2016. |
| --- | --- |

3.

Según las estimaciones, se registrará una pérdida de ingresos fiscales correspondientes al ejercicio 2007 por importe de 7,5 millones DKK (1 millón EUR, aproximadamente). La pérdida de ingresos fiscales se irá incrementando gradualmente cada año hasta alcanzar 30 millones DKK (4 millones EUR, aproximadamente) en 2016.

2.   DUDAS ACERCA DE LA COMPATIBILIDAD DE LA MEDIDA CON EL MERCADO COMÚN

| 4. | La compatibilidad de las medidas notificadas con el mercado común ha de examinarse a la luz de las Directrices comunitarias sobre ayudas de Estado al transporte marítimo (1) (en lo sucesivo, «las Directrices»). De acuerdo con las citadas Directrices, las compañías pueden recibir subvenciones de los Estados miembros siempre que su actividad consista principalmente en la prestación de servicios de transporte marítimo. |
| --- | --- |

4.

La compatibilidad de las medidas notificadas con el mercado común ha de examinarse a la luz de las Directrices comunitarias sobre ayudas de Estado al transporte marítimo (1) (en lo sucesivo, «las Directrices»). De acuerdo con las citadas Directrices, las compañías pueden recibir subvenciones de los Estados miembros siempre que su actividad consista principalmente en la prestación de servicios de transporte marítimo.

| 5. | La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad con el mercado común de las siguientes modificaciones:






  — | la sujeción de las rentas generadas por la gestión de los consorcios navieros al régimen del impuesto sobre el tonelaje, |
| --- | --- | --- |

5.

La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad con el mercado común de las siguientes modificaciones:

—

la sujeción de las rentas generadas por la gestión de los consorcios navieros al régimen del impuesto sobre el tonelaje,

| — | la modificación de la relación existente entre tonelaje propio y tonelaje fletado de modo que el tonelaje bruto de los buques fletados sujeto al régimen del impuesto sobre el tonelaje pueda ser hasta diez veces superior al tonelaje bruto propiedad de la compañía naviera, y |
| --- | --- |

—

la modificación de la relación existente entre tonelaje propio y tonelaje fletado de modo que el tonelaje bruto de los buques fletados sujeto al régimen del impuesto sobre el tonelaje pueda ser hasta diez veces superior al tonelaje bruto propiedad de la compañía naviera, y

| — | la posibilidad de que las compañías no sujetas al régimen de impuesto sobre el tonelaje se acojan a dicho régimen con efecto retroactivo a partir de 2001. |
| --- | --- |

—

la posibilidad de que las compañías no sujetas al régimen de impuesto sobre el tonelaje se acojan a dicho régimen con efecto retroactivo a partir de 2001.

| 6. | Por lo demás, la Comisión considera que la inclusión en el régimen del impuesto sobre el tonelaje de los beneficios derivados de la venta de buques sujetos a dicho impuesto y la introducción de la nueva medida de compartimentación anteriormente descrita no inciden en la compatibilidad del régimen danés del impuesto sobre el tonelaje con el mercado común. |
| --- | --- |

6.

Por lo demás, la Comisión considera que la inclusión en el régimen del impuesto sobre el tonelaje de los beneficios derivados de la venta de buques sujetos a dicho impuesto y la introducción de la nueva medida de compartimentación anteriormente descrita no inciden en la compatibilidad del régimen danés del impuesto sobre el tonelaje con el mercado común.

TEXTO DE LA CARTA

«1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.» |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.»

---

(1)  DO C 13 de 17.1.2004, p. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 48/28

---

Notificación previa de una operación de concentración

(Asunto COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

(2008/C 48/06)

| 1. | El 12 de febrero de 2008, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Deutsche Bahn AG («DB», Alemania) adquiere el control, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b) del citado Reglamento, de la totalidad de Transportes Ferroviarios Especiales, SA («Transfesa», España) mediante la adquisición de sus acciones. |
| --- | --- |

1.

El 12 de febrero de 2008, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Deutsche Bahn AG («DB», Alemania) adquiere el control, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b) del citado Reglamento, de la totalidad de Transportes Ferroviarios Especiales, SA («Transfesa», España) mediante la adquisición de sus acciones.

| 2. | Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:






  — | DB: transporte de pasajeros (ferrocarril), transporte de mercancías (ferrocarril y carretera), expedición de mercancías, logística y servicios auxiliares, |
| --- | --- | --- |

2.

Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:

—

DB: transporte de pasajeros (ferrocarril), transporte de mercancías (ferrocarril y carretera), expedición de mercancías, logística y servicios auxiliares,

| — | Transfesa: expedición de mercancías y servicios de logística principalmente para la industria del automóvil. |
| --- | --- |

—

Transfesa: expedición de mercancías y servicios de logística principalmente para la industria del automóvil.

| 3. | Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 139/2004. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto. |
| --- | --- |

3.

Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 139/2004. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto.

| 4. | La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre el proyecto de concentración.
  Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en el plazo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax [(32-2) 296 43 01 o 296 72 44] o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa, a la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Concentraciones |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre el proyecto de concentración.

Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en el plazo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax [(32-2) 296 43 01 o 296 72 44] o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa, a la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Concentraciones

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  DO L 24 de 29.1.2004, p. 1.

---