# Den Europæiske Unions C 109/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 109 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang30. april 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 109

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang30. april 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 109/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/02 | Euroens vekselkurs | 2 |
| 2008/C 109/03 | Meddelelse fra Kommissionen om de anslåede disponible økonomiske ressourcer til omstruktureringsstøtte for produktionsåret 2008/2009 i forbindelse med gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien i Fællesskabet | 3 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 109/04 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/25/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fritidsfartøjer (
  1
  ) | 8 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 109/02

Euroens vekselkurs

2

2008/C 109/03

Meddelelse fra Kommissionen om de anslåede disponible økonomiske ressourcer til omstruktureringsstøtte for produktionsåret 2008/2009 i forbindelse med gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien i Fællesskabet

3

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 109/04

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

4

2008/C 109/05

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/25/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fritidsfartøjer (
  1
  )

1

8

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/06 | Indkaldelse af forslag — EACEA/10/08 — Aktion 4.5 — Indkaldelse af forslag til projekter, der har til formål at støtte informationskampagner rettet mod unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet — Programmet Aktive Unge | 13 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/07 | Statsstøtte — Danmark — Statsstøtte C 5/08 (ex NN 58/07) — Ulovlig støtte ydet af Aarhus Lufthavn A/S til Ryanair — Opfordring til at fremsætte bemærkninger, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 15 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Rådet |
| 2008/C 109/08 | Meddelelse til de personer og enheder, som er opført på de lister, der er omhandlet i artikel 11 og 15 i Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 om forlængelse og styrkelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar og ophævelse af forordning (EF) nr. 817/2006 i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 385/2008 | 23 |
| 2008/C 109/09 | Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er medtaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme | 25 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2008/C 109/06

Indkaldelse af forslag — EACEA/10/08 — Aktion 4.5 — Indkaldelse af forslag til projekter, der har til formål at støtte informationskampagner rettet mod unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet — Programmet Aktive Unge

13

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 109/07

Statsstøtte — Danmark — Statsstøtte C 5/08 (ex NN 58/07) — Ulovlig støtte ydet af Aarhus Lufthavn A/S til Ryanair — Opfordring til at fremsætte bemærkninger, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

15

ØVRIGE RETSAKTER

Rådet

2008/C 109/08

Meddelelse til de personer og enheder, som er opført på de lister, der er omhandlet i artikel 11 og 15 i Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 om forlængelse og styrkelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar og ophævelse af forordning (EF) nr. 817/2006 i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 385/2008

23

2008/C 109/09

Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er medtaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Meddelelse | s3 |

2008/C 109/10

Meddelelse

Meddelelse

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 109/01)

Den 4. februar 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4926. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4926. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/2

---

Euroens vekselkurs (1)

29. april 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5571 |
| JPY | japanske yen | 161,73 |
| DKK | danske kroner | 7,4613 |
| GBP | pund sterling | 0,78895 |
| SEK | svenske kroner | 9,3578 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6153 |
| ISK | islandske kroner | 115,20 |
| NOK | norske kroner | 7,9800 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,250 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 252,93 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6983 |
| PLN | polske zloty | 3,4564 |
| RON | rumænske lei | 3,6856 |
| SKK | slovakiske koruna | 32,238 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0008 |
| AUD | australske dollar | 1,6710 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5782 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,1328 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0097 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1190 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 559,44 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,8167 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,8763 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2629 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 356,46 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9072 |
| PHP | filippinske pesos | 65,686 |
| RUB | russiske rubler | 36,8630 |
| THB | thailandske bath | 49,385 |
| BRL | brasilianske real | 2,6408 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,3464 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5571

JPY

japanske yen

161,73

DKK

danske kroner

7,4613

GBP

pund sterling

0,78895

SEK

svenske kroner

9,3578

CHF

schweiziske franc

1,6153

ISK

islandske kroner

115,20

NOK

norske kroner

7,9800

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,250

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

252,93

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6983

PLN

polske zloty

3,4564

RON

rumænske lei

3,6856

SKK

slovakiske koruna

32,238

TRY

tyrkiske lira

2,0008

AUD

australske dollar

1,6710

CAD

canadiske dollar

1,5782

HKD

hongkongske dollar

12,1328

NZD

newzealandske dollar

2,0097

SGD

singaporeanske dollar

2,1190

KRW

sydkoreanske won

1 559,44

ZAR

sydafrikanske rand

11,8167

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,8763

HRK

kroatiske kuna

7,2629

IDR

indonesiske rupiah

14 356,46

MYR

malaysiske ringgit

4,9072

PHP

filippinske pesos

65,686

RUB

russiske rubler

36,8630

THB

thailandske bath

49,385

BRL

brasilianske real

2,6408

MXN

mexicanske pesos

16,3464

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/3

---

Meddelelse fra Kommissionen om de anslåede disponible økonomiske ressourcer til omstruktureringsstøtte for produktionsåret 2008/2009 i forbindelse med gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien i Fællesskabet

(2008/C 109/03)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 968/2006 af 27. juni 2006 om de nærmere bestemmelser for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 320/2006 om en midlertidig ordning for omstrukturering af sukkerindustrien i Fællesskabet (1) meddeler Kommissionen medlemsstaterne, at de anslåede økonomiske ressourcer i den midlertidige omstruktureringsfond er store nok til, at der kan ydes omstruktureringsstøtte til alle ansøgninger, der var indsendt pr. 31. marts 2008 for produktionsåret 2008/2009, og som medlemsstaterne har fundet støtteberettigede.

---

(1)  EUT L 176 af 30.6.2006, s. 32. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 1261/2007 (EUT L 283 af 27.10.2007, s. 8).

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/4

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2008/C 109/04)

Sag nr.: XA 259/07

Medlemsstat: Forbundsrepublikken Tyskland

Region: Freistaat Bayern

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Retsgrundlag: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: 3,2 mio. EUR i årene 2007-2009

Maksimal støtteintensitet: Op til 50 %; maks. 50 000 EUR pr. bedrift og kalenderår

Gennemførelsesdato: Bevillinger efter behov

Ordningens eller den individuelle støttes varighed:

Formål: Tilskuddene skal mindske skader i fjerkræbedrifter, der er beliggende i afspærrings- og observationsområder, samt bedrifter, der er under observation. Tilskuddene udgør ikke skadeserstatning; de ydes til skader, der ikke kan forsikres (f.eks. produktionstab, udnyttelsesbegrænsninger, skader på aktiver som følge af kontaminering), og som er opstået direkte som følge af bestemmelser fra myndighedernes side.

Retsgrundlag for støtten: artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006

Berørt(e) sektor(er): Land- og skovbrugsvirksomheder

Navn og adresse på den støttetildelende myndighed: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Eventuelle henvendelser rettes til:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Websted: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Andre oplysninger: Ingen

Sag nr.: XA 301/07

Medlemsstat: Irland

Region: Medlemsstaten i sin helhed

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Retsgrundlag: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Det samlede støttebeløb, der udbetales under ordningen, afhænger af sygdomsforekomsten, som igen er bestemmende for, hvor mange reagenter der påvises, og hvor mange bedrifter der er omfattet af restriktioner som følge af kvægtuberkulose og brucellose. Af den grund er det ikke muligt at angive udgiftsniveauet i perioden 2007-2013. Nedenstående tal for de planlagte udgifter er baseret på det aktuelle sygdomsniveau og de forventede udgifter i 2007:

Maksimal støtteintensitet: Ca. 20 % af testomkostningerne dækkes af foranstaltningen

Gennemførelsesdato:

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals er en vedvarende foranstaltning, da den er direkte knyttet til forekomsten af kvægtuberkulose og brucellose i Irland. Ordningen skal vare, indtil de to sygdomme er udryddet

Målet med støtten: At sikre etablering af et fuldstændigt testprogram, hvorefter alle dyr testes mindst én gang om året, således at kvægtuberkulose og brucellose kan udryddes fuldstændigt.

Støtten ydes i medfør af artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1857/2006 — Støtte i forbindelse med dyre- og plantesygdomme og skadedyrsangreb

Berørt(e) sektor(er): Kvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Websted: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Sag nr.: XA 302/07

Medlemsstat: Irland

Region: Medlemsstaten i sin helhed

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Retsgrundlag: Diseases of Animals Act 1966

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Det samlede støttebeløb, der udbetales under ordningen, afhænger af sygdomsforekomsten, som igen er bestemmende for, hvor mange reagenter der påvises, og hvor mange bedrifter der er omfattet af restriktioner som følge af kvægtuberkulose og brucellose. Af den grund er det ikke muligt at angive udgiftsniveauet i perioden 2007-2013. Nedenstående tal for de planlagte udgifter er baseret på det aktuelle sygdomsniveau og de forventede udgifter i 2007:

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato:

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Income Supplement scheme er en vedvarende foranstaltning, da den er direkte knyttet til forekomsten af kvægtuberkulose og brucellose i Irland. Ordningen skal vare, indtil de to sygdomme er udryddet

Målet med støtten: At yde landbrugere kompensation som følge af påvisning og fjernelse af dyr, der er konstateret at være reagenter for kvægtuberkulose eller brucellose.

At fjerne incitamentet til ikke at anmelde sygdomme.

Støtten ydes i medfør af artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006 — Støtte i forbindelse med dyre- og plantesygdomme og skadedyrsangreb

Berørt(e) sektor(er): Kvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Websted: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Sag nr.: XA 305/07

Medlemsstat: Spanien

Region: Región de Murcia

Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Retsgrundlag: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Planlagte årlige udgifter til ordningen eller den samlede individuelle støtte, der er ydet virksomheden: De planlagte årlige udgifter er 650 000 EUR, hvilket for den seksårige periode (2008-2013) beløber sig til 3 900 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 70 % med et loft på 220 000 EUR pr. år pr. støttemodtager

Gennemførelsesdato: Januar 2008

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil december 2013

Støttens formål: Foranstaltninger omhandlet i forordningens artikel 15 om teknisk bistand til primærproducenter. Disse foranstaltninger skal fremme producenternes adgang til information om nye teknikker til landbrugsproduktion; de vil blive gennemført af sammenslutninger, foreninger af landbrugskooperativer og producentsammenslutninger i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2003/361/EF om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder.

Den planlagte støtte, der ydes, vil ikke overstige 220 000 EUR pr. år pr. støtteberettiget, som det fremgår af artikel 4 i vedføjede forslag til Orden; den omfatter:

Støtte til gennemførelse at sektorundersøgelser, statistikker og oprettelse af databaser, udgifter til trykning, gengivelse og indbinding af publikationer om emner vedrørende landbrugssektoren i Murcia-regionen (omhandlet i forordningens artikel 15, stk. 2, litra c)).

Støtteberettigede udgifter omfatter indsamling af information, sortering og behandling af data til undersøgelse af landbrugssektoren, såvel som udgifter i forbindelse med indkøb af software til oprettelse af databaser, trykning, gengivelse og indbinding. Der kan ydes støtte på op til 70 % af dokumenterede udgifter, dog højest 60 000 EUR/år.

Konsulenttjenester, der ikke består af en fortsat eller regelmæssig aktivitet, og heller ikke vedrører sammenslutningens sædvanlige driftsudgifter, såsom rutinemæssig skatterådgivning, regelmæssig juridisk rådgivning eller reklame, og som er henvendt til sammenslutningerne og landbrugerne i Murcia-regionen, der anmoder herom (omhandlet i forordningens artikel 15, stk. 2, litra c)).

Der kan ydes støtte på op til 70 % af dokumenterede udgifter, dog højest 30 000 EUR/år.

Deltagelse i messer, teknisk bistand og besøg, forudsat der forelægges et program med de påtænkte målsætninger. Deltagelse i messer omfatter rejse- og opholdsudgifter for det personale, der varetager standen, standudgifter, udgifter til opstilling og leje af stand, udgifter i forbindelse med publikationer, standværtinder osv.; deltagelse i messer og tekniske besøg omfatter rejse- og opholdsudgifter for det ansatte personale, producentmedlemmer af sammenslutninger og regionens landbrugere, der anmoder herom (jf. forordningens artikel 15, stk. 2, litra d)).

Højest 20 personer pr. støttemodtagerenhed kan deltage i messer og højest to medlemmer pr. forening og tre pr. organisation. Der kan ydes støtte på op til 70 % af de dokumenterede udgifter, dog højest 130 000 EUR/år

Berørt(e) sektor(er): Landbrugsproduktion (såvel animalsk som vegetabilsk)

Navn og adresse på den støttetildelende myndighed:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Websted: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Andre oplysninger: Selv om støtten er beregnet til landbrugsorganisationer og andre repræsentative organer i landbrugssektoren (da dette vil sikre den videst og bedst mulige ydelse af uddannelsesaktiviteter og aktiviteter i forbindelse med formidling af teknologisk viden til hele landbrugsproduktionssektoren), skal man være opmærksom på, at slutmodtagerne af støtten er tiltænkt alle landbrugere i Murcia-regionen

Sag nr.: XA 315/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: Območje občine Ig

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Retsgrundlag: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

1.   Investeringer i landbrugsbedrifter med henblik på primærproduktion:

| — | op til 50 % i ugunstigt stillede områder eller op til 40 % i andre områder. |
| --- | --- |

—

op til 50 % i ugunstigt stillede områder eller op til 40 % i andre områder.

2.   Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger:

| — | til investeringer i uproduktive midler: op til 100 %; til investeringer i produktive midler: op til 75 % i ugunstigt stillede områder eller op til 60 % i andre områder. |
| --- | --- |

—

til investeringer i uproduktive midler: op til 100 %; til investeringer i produktive midler: op til 75 % i ugunstigt stillede områder eller op til 60 % i andre områder.

3.   Betaling af forsikringspræmier:

| — | støtten dækker forskellen mellem bidraget til medfinansiering af forsikringspræmier fra statsbudgettet og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger ved præmier til forsikring af afgrøder og høstudbytte og til forsikring af husdyr mod sygdom. |
| --- | --- |

—

støtten dækker forskellen mellem bidraget til medfinansiering af forsikringspræmier fra statsbudgettet og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger ved præmier til forsikring af afgrøder og høstudbytte og til forsikring af husdyr mod sygdom.

4.   Støtte til jordfordeling:

| — | op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger.

5.   Støtte til fremme af kvalitetslandbrugsprodukter:

| — | op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger.

6.   Teknisk bistand:

| — | op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger.

7.   Flytning af landbrugsbygninger i offentlighedens interesse:

| — | op til 100 % af de faktiske omkostninger, hvis flytningen blot består i at skille eksisterende faciliteter ad og flytte og genopbygge dem; hvis flytningen resulterer i, at landbrugeren får mere moderne faciliteter, skal landbrugeren bidrage med mindst 50 % i ugunstigt stillede områder og i andre områder med mindst 60 % af stigningen i de pågældende faciliteters værdi efter flytningen; hvis en flytning medfører forøget produktionskapacitet, skal støttemodtagerens bidrag svare til mindst 60 % og i ugunstigt stillede områder til mindst 50 % af udgifterne til denne forøgelse. Hvis støttemodtageren er en ung landbruger, skal bidraget henholdsvis være på mindst 55 % eller 45 % |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktiske omkostninger, hvis flytningen blot består i at skille eksisterende faciliteter ad og flytte og genopbygge dem; hvis flytningen resulterer i, at landbrugeren får mere moderne faciliteter, skal landbrugeren bidrage med mindst 50 % i ugunstigt stillede områder og i andre områder med mindst 60 % af stigningen i de pågældende faciliteters værdi efter flytningen; hvis en flytning medfører forøget produktionskapacitet, skal støttemodtagerens bidrag svare til mindst 60 % og i ugunstigt stillede områder til mindst 50 % af udgifterne til denne forøgelse. Hvis støttemodtageren er en ung landbruger, skal bidraget henholdsvis være på mindst 55 % eller 45 %

Gennemførelsesdato: Oktober 2007 (støtten ydes først efter offentliggørelse af de kortfattede oplysninger på Europa-Kommissionens websted)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil 31. december 2013

Målet med støtten: Støtte til SMV

Reglerne omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte i medfør af følgende artikler i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3):

artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter

artikel 5: Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger

artikel 6: Flytning af landbrugsbygninger i offentlighedens interesse

artikel 12: Støtte til betaling af forsikringspræmier

artikel 13: Støtte til jordfordeling

artikel 14: Støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter

artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren

Berørt(e) sektor(er): Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Websted: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Andre oplysninger: Ved foranstaltningen til betaling af præmier til forsikring af afgrøder og høstudbytte tages der højde for følgende ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer: forårsfrost, hagl, lynnedslag, brand som følge af lynnedslag, storme og oversvømmelser.

Kommunens forskrifter opfylder de krav i forordning (EF) nr. 1857/2006, der vedrører foranstaltninger, der skal træffes af kommunen, og indeholder generelle bestemmelser (procedure for ydelse af støtte, kumulering, gennemsigtighed og overvågning af støtten)

Janez CIMPERMAN

Borgmester

---

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/8

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/25/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fritidsfartøjer

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

(2008/C 109/05)

| ESO (1) | Standardens reference og titel
  (Referencedokument) | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)
  (Anm. 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Oppustelige både — Del 1: Både med en motorkraft på maksimalt 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Oppustelige både — Del 2: Både med en maksimal motorkraft på 4,5 kW til 15 kW (inklusive) (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Oppustelige både — Del 3: Både med en maksimal motorkraft større end og lig med 15 kW (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Fritidsbåde — Brandsikre brændstofslanger (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Udløbsdato
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Fritidsbåde — Recirkuleringsystem til behandling af toiletaffald (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Fritiosbåde — Ikke-brandsikre brændstofslanger (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Udløbsdato
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Fritisdbåde — Indenbordsmotorer — Kapacitestmålinger og -angivelser (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Udløbsdato
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Fritidsbåde — Generelle data (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Fritidsbåde — Styreinstallation — Kabel- og båndskivesystemer (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Udløbsdato
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Fritidsbåde — Elektrisk betjente lænsepumper (jævnstrøm) (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Udløbsdato
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Fritidsbåde — Søventiler og rørgennemføring gennem skroget — Del 1: Metaldele (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Fritidsbåde — Søventiler og rørføring gennem skroget — Del 2: Ikke-metalliske dele (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Fritidsbåde — Brandsikring — Del 1: Både med en skroglængde op til 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Fritidsbåde — Brandsikring — Del 2: Både med en skroglængde over 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Fritidsbåde — Elektriske ventilatorer (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Fritidsbåde — Identifikationsnummer — Kodningssystem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Udløbsdato
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Fritidsbåde — Fastinstallerede brændstofsystemer og brændstoftanke (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Fritidsbåde — Elektriske systemer — Elektriske installationer med ekstra lavspændingsjævnstrøm (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Fritidsbåde — Flaskegas-anlæg (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Fritidsbåde — Skibsførers håndbog (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Udløbsdato
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Fritidsbåde — Hydraulisk betjeningssystem (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Fritidsbåde — Ventilation af benzinmotorer og/eller rum indeholdende benzintanke (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Fritidsbåde — Grafiske symboler (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Fritidsbåde — Beskyttelse mod at starte i gear (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Fritidsbåde — Motordrevne fritidsbåde — Udsigtsområde fra rorgængers plads (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Fritidsbåde — Bestemmelse af den maksimale fremdriftskraft for fritidsbåde med en skroglængde mindre end 8 m (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Fritidsbåde — Vandtætte og hurtigttømmende cockpit (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 1: Materialer: termohærdende harpiks, glasfiberforstærkning, referencelaminat (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 2: Materialer: kernebindemiddel til sandwich-konstruktion, indstøbte materialer (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 3: Materialer: stål, aluminiumslegering, træ, andre materialer (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 4: Værksted og fremstilling (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Fritidsbåde — Vinduer, koøjer, luger, stormklapper og døre — Krav til styrke og vandtæthed (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Fritidsbåde — Vurdering og kategorisering af stabilitet og flydeevne — Del 1: Både uden sejl, med en skroglængde større end eller lig med 6 meter (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Fritidsbåde — Vurdering og kategorisering af stabilitet og flydeevne — Del 2: Både med sejl, med en skroglængde større end eller lig med 6 meter (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Fritidsbåde — Vurdering og karakterisering af stabilitet og flydeevne — Del 3: Både med skroglængde mindre end 6 m (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Fritidsbåde — Elektriske systemer — Vekselstrømsinstallationer (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Fritidsbåde — Motorbåde — Krav til konstruktion og installeringssystem (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Fritidsbåde — Styremaskine — Forbindelsessystemer med udveksling (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Fritidsbåde — Måling af støj fra motorbåde (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Fritidsbåde — Støj fra motorbåde — Del 2: Støjvurdering (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Fritidsbåde — Komfurer til flydende brændsel (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Fritidsbåde — Fabrikationsskilte (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Fritidsbåde — Maksimal lastningsevne (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Fritidsbåde — Lænsepumpesystemer (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Fritidsbåde — Forankring, fortøjning og bugsering — Fortøjningspunkter (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Fritidsbåde — Forebyggelse samt restitution i situationer ved mand-overbord (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Fritidsbåde — Indenbords benzinmotorer — Benzinmotorer og elektriske komponenter (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Fritidsbåde — Fjernstyringssystemer til indenbords minijetbåde (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Fritidsbåde — Indenbords dieselmotorer — Brændstofkredsløb samt elektriske komponenter (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Fritidsbåde — Fastinstallerede brændstoftanke til bensin og diesel (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Fritidsbåde — Elektriske indretninger — Beskyttelse imod antændelse af omgivende gasser (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Fritidsbåde — Fjernbetjeningssystemer (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Fritidsbåde — Fjernbetjening for påhængsmotorer på 15 kW — 40 kW (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.3.2001) |

ESO (1)

Standardens reference og titel

(Referencedokument)

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)

(Anm. 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Oppustelige både — Del 1: Både med en motorkraft på maksimalt 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Oppustelige både — Del 2: Både med en maksimal motorkraft på 4,5 kW til 15 kW (inklusive) (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Oppustelige både — Del 3: Både med en maksimal motorkraft større end og lig med 15 kW (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Fritidsbåde — Brandsikre brændstofslanger (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Udløbsdato

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Fritidsbåde — Recirkuleringsystem til behandling af toiletaffald (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Fritiosbåde — Ikke-brandsikre brændstofslanger (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Udløbsdato

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Fritisdbåde — Indenbordsmotorer — Kapacitestmålinger og -angivelser (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Udløbsdato

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Fritidsbåde — Generelle data (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Fritidsbåde — Styreinstallation — Kabel- og båndskivesystemer (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Udløbsdato

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Fritidsbåde — Elektrisk betjente lænsepumper (jævnstrøm) (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Udløbsdato

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Fritidsbåde — Søventiler og rørgennemføring gennem skroget — Del 1: Metaldele (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Fritidsbåde — Søventiler og rørføring gennem skroget — Del 2: Ikke-metalliske dele (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Fritidsbåde — Brandsikring — Del 1: Både med en skroglængde op til 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Fritidsbåde — Brandsikring — Del 2: Både med en skroglængde over 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Fritidsbåde — Elektriske ventilatorer (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Anm. 3

Udløbsdato

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Fritidsbåde — Identifikationsnummer — Kodningssystem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Udløbsdato

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Fritidsbåde — Fastinstallerede brændstofsystemer og brændstoftanke (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Fritidsbåde — Elektriske systemer — Elektriske installationer med ekstra lavspændingsjævnstrøm (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Fritidsbåde — Flaskegas-anlæg (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Fritidsbåde — Skibsførers håndbog (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Udløbsdato

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Fritidsbåde — Hydraulisk betjeningssystem (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Anm. 3

Udløbsdato

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Fritidsbåde — Ventilation af benzinmotorer og/eller rum indeholdende benzintanke (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Fritidsbåde — Grafiske symboler (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Fritidsbåde — Beskyttelse mod at starte i gear (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Anm. 3

Udløbsdato

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Fritidsbåde — Motordrevne fritidsbåde — Udsigtsområde fra rorgængers plads (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Fritidsbåde — Bestemmelse af den maksimale fremdriftskraft for fritidsbåde med en skroglængde mindre end 8 m (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Fritidsbåde — Vandtætte og hurtigttømmende cockpit (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 1: Materialer: termohærdende harpiks, glasfiberforstærkning, referencelaminat (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 2: Materialer: kernebindemiddel til sandwich-konstruktion, indstøbte materialer (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 3: Materialer: stål, aluminiumslegering, træ, andre materialer (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Fritidsbåde — Skrogkonstruktion — Dimensioner — Del 4: Værksted og fremstilling (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Fritidsbåde — Vinduer, koøjer, luger, stormklapper og døre — Krav til styrke og vandtæthed (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Fritidsbåde — Vurdering og kategorisering af stabilitet og flydeevne — Del 1: Både uden sejl, med en skroglængde større end eller lig med 6 meter (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Fritidsbåde — Vurdering og kategorisering af stabilitet og flydeevne — Del 2: Både med sejl, med en skroglængde større end eller lig med 6 meter (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Fritidsbåde — Vurdering og karakterisering af stabilitet og flydeevne — Del 3: Både med skroglængde mindre end 6 m (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Fritidsbåde — Elektriske systemer — Vekselstrømsinstallationer (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Fritidsbåde — Motorbåde — Krav til konstruktion og installeringssystem (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Fritidsbåde — Styremaskine — Forbindelsessystemer med udveksling (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Fritidsbåde — Måling af støj fra motorbåde (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Anm. 3

Udløbsdato

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Fritidsbåde — Støj fra motorbåde — Del 2: Støjvurdering (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Fritidsbåde — Komfurer til flydende brændsel (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Fritidsbåde — Fabrikationsskilte (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Fritidsbåde — Maksimal lastningsevne (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Fritidsbåde — Lænsepumpesystemer (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Fritidsbåde — Forankring, fortøjning og bugsering — Fortøjningspunkter (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Fritidsbåde — Forebyggelse samt restitution i situationer ved mand-overbord (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Fritidsbåde — Indenbords benzinmotorer — Benzinmotorer og elektriske komponenter (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Fritidsbåde — Fjernstyringssystemer til indenbords minijetbåde (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Fritidsbåde — Indenbords dieselmotorer — Brændstofkredsløb samt elektriske komponenter (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Fritidsbåde — Fastinstallerede brændstoftanke til bensin og diesel (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Fritidsbåde — Elektriske indretninger — Beskyttelse imod antændelse af omgivende gasser (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Anm. 3

Udløbsdato

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Fritidsbåde — Fjernbetjeningssystemer (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Anm. 3

Udløbsdato

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Fritidsbåde — Fjernbetjening for påhængsmotorer på 15 kW — 40 kW (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Anm. 3

Udløbsdato

(31.3.2001)

| Anm. 1 | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

| Anm. 3 | I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 3

I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav.

Bemærk:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2) ændret ved direktiv 98/48/EF (3). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2) ændret ved direktiv 98/48/EF (3).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

| — | Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen. |
| --- | --- |

—

Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen.

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles, tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles, tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles, tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles, tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(3)  EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/13

---

INDKALDELSE AF FORSLAG — EACEA/10/08

Aktion 4.5 — Indkaldelse af forslag til projekter, der har til formål at støtte informationskampagner rettet mod unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet

Programmet »Aktive Unge«

(2008/C 109/06)

1.   Mål og beskrivelse

Målet med denne indkaldelse af forslag er at støtte projekter til fremme af informations- og kommunikationskampagner med en europæisk dimension, rettet mod unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet. De foreslåede projekter skal resultere i en større formidling af information af høj kvalitet og forbedre de unges adgang til information og til forskellige kommunikationskanaler, både på nationalt og europæisk plan.

Formålet med disse projekter er på længere sigt at fremme de unges deltagelse i samfundet og gøre det lettere for dem at lade deres potentiale som aktive, ansvarlige europæiske medborgere komme til udtryk.

Der gives fortrinsstilling til innovative projekter i større skala inden for emner, som har interesse eller aktualitet for unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet, og som indgår i prioriteringerne i »Aktive Unge«-programmet, nemlig:

| — | unges deltagelse |
| --- | --- |

—

unges deltagelse

| — | kulturel mangfoldighed |
| --- | --- |

—

kulturel mangfoldighed

| — | europæisk medborgerskab |
| --- | --- |

—

europæisk medborgerskab

| — | inddragelse af vanskeligt stillede unge. |
| --- | --- |

—

inddragelse af vanskeligt stillede unge.

Projekternes endelige støttemodtagere er unge og personer, der arbejder inden for ungdomsområdet, enten inden for ungdomsorganisationer og -strukturer eller lokale og regionale organer.

Denne indkaldelse af forslag vedrører aktion 4.5 i programmet »Aktive Unge«. Indkaldelsen offentliggøres i overensstemmelse med bestemmelserne i det årlige arbejdsprogram vedrørende tilskud og aftaler på uddannelses- og kulturområdet for 2008, som blev vedtaget af Kommissionen den 11. marts 2008 i henhold til proceduren i artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF (1).

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur er ansvarligt for gennemførelsen af denne indkaldelse af forslag.

2.   Støtteberettigede ansøgere

Forslagene skal være indsendt af ikke-statslige organisationer, nonprofitorganisationer eller lokale eller regionale instanser, der har status som juridiske personer, og som har været lovligt etableret i et af programlandene i mindst et år på datoen for indsendelse af ansøgningen. Programlandene er:

| — | Den Europæiske Unions medlemsstater (2) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions medlemsstater (2)

| — | lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge |
| --- | --- |

—

lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge

| — | kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disses landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som fastsat i de respektive rammeaftaler (Tyrkiet). |
| --- | --- |

—

kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disses landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som fastsat i de respektive rammeaftaler (Tyrkiet).

Projekterne skal inddrage partnerorganisationer fra mindst 2 forskellige lande (inklusive ansøgeren), hvoraf mindst en skal have sit hjemsted i en af Den Europæiske Unions medlemsstater.

Forslagsindkaldelsen er åben for deltagelse fra private organisationer, som er aktive på informations- og kommunikationsområdet, forudsat at disse organisationer kun deltager på partnerbasis og medvirker i projektet uden sigte på fortjeneste.

Ansøgninger skal sendes til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur senest den 30. juni 2008 (poststemplets dato er afgørende).

3.   Budget og projektvarighed

Det samlede budget til samfinansiering af projekterne i forbindelse med denne indkaldelse af forslag anslås til 900 000 EUR.

Forvaltningsorganets finansielle støtte kan ikke overstige 80 % af et projekts samlede støtteberettigede udgifter. Det maksimale tilskud, der ydes til hvert projekt, er 100 000 EUR.

Det kræves, at projekterne iværksættes mellem den 1. januar 2009 og den 31. marts 2009. Projekterne skal have en varighed af mindst 12 måneder og højst 18 måneder.

4.   Tidsfrist for indsendelse af ansøgninger

Ansøgninger skal sendes til organet senest den 30. juni 2008 (poststemplets dato er afgørende).

5.   Yderligere oplysninger

Den fulde udgave af denne forslagsindkaldelse og ansøgningsskemaerne findes på følgende internetadresse:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Ansøgningerne skal opfylde de krav, der er opstillet i den fulde udgave af denne indkaldelse af forslag, og skal indgives på det hertil beregnede ansøgningsskema.

---

(1)  Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23).

(2)  Enkeltpersoner fra et oversøisk land og territorium (OLT) og evt. de relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT er støtteberettigede under »Aktive Unge«-programmet med forbehold af programmets bestemmelser og ordninger gældende for den medlemsstat, de er associeret med. De pågældende OLT er opført i bilag 1A i Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1).

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/15

---

STATSSTØTTE — DANMARK

Statsstøtte C 5/08 (ex NN 58/07) — Ulovlig støtte ydet af Aarhus Lufthavn A/S til Ryanair

Opfordring til at fremsætte bemærkninger, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 109/07)

Ved brev af 30. januar 2008, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Danmark, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltninger.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Energi og Transport |
| Direktorat A — Generelle Anliggender |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Energi og Transport

Direktorat A — Generelle Anliggender

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 41 04

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Danmark. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navn hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

SAGSFORLØB

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

| — | Aarhus Lufthavn A/S, som ejer og driver Aarhus Lufthavn, er et 100 % offentligt ejet aktieselskab. |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S, som ejer og driver Aarhus Lufthavn, er et 100 % offentligt ejet aktieselskab.

| — | I 1999 indgik Aarhus Lufthavn A/S en aftale med Ryanair om at give selskabet særbehandling i forbindelse med dets operationer i Aarhus Lufthavn. Aftalen skal være gældende indtil slutningen af 2009. |
| --- | --- |

—

I 1999 indgik Aarhus Lufthavn A/S en aftale med Ryanair om at give selskabet særbehandling i forbindelse med dets operationer i Aarhus Lufthavn. Aftalen skal være gældende indtil slutningen af 2009.

| — | I henhold til den klagende part omfattede den fortrolige aftale mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair følgende:






  — | nedsættelse af passagerafgiften med 50 % i forhold til den officielle afgift |
| --- | --- | --- |

—

I henhold til den klagende part omfattede den fortrolige aftale mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair følgende:

—

nedsættelse af passagerafgiften med 50 % i forhold til den officielle afgift

| — | fritagelse fra betaling af startafgifter. I stedet betaler Ryanair en fast totalafgift pr. passager |
| --- | --- |

—

fritagelse fra betaling af startafgifter. I stedet betaler Ryanair en fast totalafgift pr. passager

| — | fritagelse fra eller nedsættelse af ground handling-afgifter. |
| --- | --- |

—

fritagelse fra eller nedsættelse af ground handling-afgifter.

| — | Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarende til den støtte, som er ydet til Ryanair. |
| --- | --- |

—

Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarende til den støtte, som er ydet til Ryanair.

VURDERING AF FORANSTALTNINGERNE

På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen tvivl med hensyn til:

| — | Aarhus Lufthavn A/S' operationelle og beslutningsmæssige uafhængighed af sine fem aktionærer, der er offentlige myndigheder |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S' operationelle og beslutningsmæssige uafhængighed af sine fem aktionærer, der er offentlige myndigheder

| — | særbehandlingen, som Aarhus Lufthavn A/S givet Ryanair ved at nedsætte passagerafgifter, startafgifter og ground handling-afgifter |
| --- | --- |

—

særbehandlingen, som Aarhus Lufthavn A/S givet Ryanair ved at nedsætte passagerafgifter, startafgifter og ground handling-afgifter

| — | niveauet for lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn og mulige fordele for andre luftfartsselskaber, såfremt det fastsatte afgiftsniveau ikke gør det muligt at drive lufthavnen med overskud. |
| --- | --- |

—

niveauet for lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn og mulige fordele for andre luftfartsselskaber, såfremt det fastsatte afgiftsniveau ikke gør det muligt at drive lufthavnen med overskud.

For så vidt som de fordele, der er ydet til Ryanairs og muligvis andre luftfartsselskabers operationer i Aarhus Lufthavn, falder ind under traktatens artikel 87, stk. 1, tvivler Kommissionen på, at denne støtte er forenelig med det fælles marked på grundlag af de undtagelsesbestemmelser, der omhandles i traktatens artikel 87, stk. 3.

I overensstemmelse med artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 vil enhver ulovlig støtte kunne kræves tilbagesøgt fra støttemodtageren.

BREVETS ORDLYD

| »1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

»1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.« |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.«

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

ØVRIGE RETSAKTER

Rådet

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/23

---

Meddelelse til de personer og enheder, som er opført på de lister, der er omhandlet i artikel 11 og 15 i Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 om forlængelse og styrkelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar og ophævelse af forordning (EF) nr. 817/2006 i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 385/2008

(2008/C 109/08)

Rådet for Den Europæiske Union har i fælles holdning 2008/349/FUSP besluttet at ændre visse bilag til fælles holdning 2006/318/FUSP (1), efter at have fastlagt, at:

| 1) | De personer og enheder, som er opført i bilag II til fælles holdning 2006/318/FUSP, er:






  a) | enkelte medlemmer af Burmas/Myanmars regering eller |
| --- | --- | --- |

1)

De personer og enheder, som er opført i bilag II til fælles holdning 2006/318/FUSP, er:

a)

enkelte medlemmer af Burmas/Myanmars regering eller

| b) | fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer med tilknytning til dem, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 1, i fælles holdning 2006/318/FUSP. |
| --- | --- |

b)

fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer med tilknytning til dem, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 1, i fælles holdning 2006/318/FUSP.

| 2) | De personer og enheder, som er opført i bilag III til fælles holdning 2006/318/FUSP, er:






  a) | virksomheder, der ejes eller kontrolleres af Burmas/Myanmars regering, eller de offentlige instanser, virksomheder, herunder privatretlige virksomheder, hvori de offentlige myndigheder har aktiemajoriteten, og organer i denne stat |
| --- | --- | --- |

2)

De personer og enheder, som er opført i bilag III til fælles holdning 2006/318/FUSP, er:

a)

virksomheder, der ejes eller kontrolleres af Burmas/Myanmars regering, eller de offentlige instanser, virksomheder, herunder privatretlige virksomheder, hvori de offentlige myndigheder har aktiemajoriteten, og organer i denne stat

| b) | virksomheder, der ejes eller kontrolleres af de enkelte medlemmer af Burma/Myanmars regering eller af fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer med tilknytning til dem, eller |
| --- | --- |

b)

virksomheder, der ejes eller kontrolleres af de enkelte medlemmer af Burma/Myanmars regering eller af fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer med tilknytning til dem, eller

| c) | juridiske personer, enheder eller organer, der ejes eller kontrolleres af de i litra a) eller b) nævnte virksomheder, eller optræder for dem eller på deres vegne. |
| --- | --- |

c)

juridiske personer, enheder eller organer, der ejes eller kontrolleres af de i litra a) eller b) nævnte virksomheder, eller optræder for dem eller på deres vegne.

Kommissionen har derfor i overensstemmelse med bemyndigelsen i artikel 18, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 194/2008 (2) vedtaget Kommissionens forordning (EF) nr. 385/2008 (3), som ændrer bilag VI og VII til forordning (EF) nr. 194/2008.

Forordningen (EF) nr. 194/2008 indeholder bestemmelser om:

| 1) | indefrysning af alle pengemidler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer, som tilhører de personer, grupper og enheder, der er opført i bilag VI, og bestemmelser om, at ingen pengemidler, andre finansielle aktiver eller økonomiske ressourcer hverken direkte eller indirekte må stilles til rådighed for dem, og |
| --- | --- |

1)

indefrysning af alle pengemidler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer, som tilhører de personer, grupper og enheder, der er opført i bilag VI, og bestemmelser om, at ingen pengemidler, andre finansielle aktiver eller økonomiske ressourcer hverken direkte eller indirekte må stilles til rådighed for dem, og

| 2) | et forbud mod nye investeringer i de virksomheder, juridiske personer, enheder eller organer, som er opført i bilag VII. |
| --- | --- |

2)

et forbud mod nye investeringer i de virksomheder, juridiske personer, enheder eller organer, som er opført i bilag VII.

De personer og enheder, der er opført i bilag VI, gøres opmærksom på at de har mulighed for at indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er opført på webstederne i bilag IV til forordning (EF) nr. 194/2008, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger, jf. artikel 13 i forordningen.

De pågældende personer og enheder kan til enhver tid sende Rådet en anmodning sammen med eventuel dokumentation om, at beslutningen om at optage dem eller bibeholde dem på ovennævnte lister tages op til fornyet overvejelse, til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruxelles |

Rådet for Den Europæiske Union

rue de la Loi 175

B-1048 Bruxelles

Anmodninger vil blive behandlet, når de modtages. I den forbindelse gøres de pågældende personer og enheder opmærksom på, at Rådet løbende overvåger listerne i overensstemmelse med artikel 9 i fælles holdning 2006/318/FUSP.

De pågældende personer og enheder gøres tillige opmærksom på, at forordning (EF) nr. 385/2008 kan indbringes for De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans, jf. artikel 230, stk. 4 og 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

---

(1)  EUT L 116 af 29.4.2006, s. 77. Fælles holdning senest ændret ved fælles holdning 2008/349/FUSP (EUT L 116 af 30.4.2008).

(2)  EUT L 66 af 10.3.2008, s. 1.

(3)  EUT L 116 af 30.4.2008, s. 5.

---

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/25

---

Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er medtaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

(2008/C 109/09)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for Hofstadgroep, der er medtaget på listen i Rådets afgørelse 2007/868/EF.

Rådet for Den Europæiske Union har fastslået, at begrundelsen for at medtage ovennævnte gruppe på ovennævnte liste over personer, grupper og enheder, der er underlagt de restriktive foranstaltninger i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, fortsat er gyldig. Rådet har derfor til hensigt fortsat at lade denne gruppe være opført på listen.

Den berørte gruppe gøres opmærksom på, at Rådet siden vedtagelsen af afgørelse 2007/868/EF har fået nye oplysninger, der er relevante for denne liste. Efter at have overvejet disse nye oplysninger agter Rådet fortsat at lade den berørte gruppe være opført på ovennævnte liste. Rådet har derfor ændret begrundelsen.

Den berørte gruppe kan indgive anmodning om at få Rådets reviderede begrundelse for, at den er medtaget og fortsat er opført på ovennævnte liste, til følgende adresse:

| Council of the European Union |
| --- |
| (att.: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruxelles |

Council of the European Union

(att.: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruxelles

Den berørte gruppe kan til enhver tid til ovennævnte adresse indgive anmodning med eventuel tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at medtage den og fortsat lade den være opført på listen tages op til fornyet overvejelse. Denne anmodning vil blive behandlet, når den modtages. I den forbindelse gøres gruppen opmærksom på, at Rådet regelmæssigt ajourfører listen, jf. artikel 1, stk. 6, i fælles holdning 2001/931/FUSP. For at anmodningen kan behandles i forbindelse med næste ajourføring, skal den indsendes inden en måned fra datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse.

Den berørte gruppe gøres endelig opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er anført i bilaget til forordningen, med henblik på at opnå tilladelse til anvendelse af indefrosne midler i forbindelse med essentielle behov eller specifikke betalinger i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i forordningen. Der findes en ajourført liste over disse kompetente myndigheder på følgende websted:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 109/s3

---

MEDDELELSE

Den 30. april 2008 udkommer »Fælles sortsliste over grøntsagsarter — 4. tilføjelse til den 26. samlede udgave« og »Fælles sortsliste over landbrugsplantearter — 4. tilføjelse til 26. samlede udgave« i Den Europæiske Unions Tidende C 109 A.

For abonnenter på EU-Tidende er numrene gratis for hvert abonnement og i den/de pågældende sprogversion(er). Abonnenter, der ønsker at modtage denne EU-Tidende, bedes returnere nedenstående bestillingsseddel i udfyldt stand med angivelse af deres abonnementskode (findes til venstre på forsendelsesetiketterne — begynder med O/...). Den pågældende EU-Tidende leveres gratis i op til et år fra udgivelsesdatoen.

Hvis De er interesseret i et eksemplar af dette nummer af EU-Tidende, kan De købe det ved henvendelse til vores salgsagenter (se http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).

Denne EU-Tidende er — ligesom alle udgaver af EU-Tidende (L, C, CA, CE) — tilgængelig gratis på internettet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---