# Den Europæiske Unions C 101/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 101 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang23. april 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 101

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang23. april 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2008/C 101/01 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) i Europa: elementer til en politisk ramme KOM(2007) 96 | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2008/C 101/01

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) i Europa: elementer til en politisk ramme KOM(2007) 96

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 101/02 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 13 |
| 2008/C 101/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 17 |
| 2008/C 101/04 | Indledning af procedure (Sag COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 101/02

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

13

2008/C 101/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

17

2008/C 101/04

Indledning af procedure (Sag COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 101/06 | Euroens vekselkurs | 22 |
| 2008/C 101/07 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser på dets møde den 19. november 2007 vedrørende et udkast til beslutning i sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Rapporterende medlemsstat: Frankrig | 23 |
| 2008/C 101/08 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Resumé af Kommissionens beslutning af 4. december 2007 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og med EØS-aftalen (Sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 101/10 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 30 |
| 2008/C 101/11 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 32 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 101/06

Euroens vekselkurs

22

2008/C 101/07

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser på dets møde den 19. november 2007 vedrørende et udkast til beslutning i sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Rapporterende medlemsstat: Frankrig

23

2008/C 101/08

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

24

2008/C 101/09

Resumé af Kommissionens beslutning af 4. december 2007 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og med EØS-aftalen (Sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 101/10

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

30

2008/C 101/11

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/1

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) i Europa: elementer til en politisk ramme KOM(2007) 96

(2008/C 101/01)

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 286,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, særlig artikel 41,

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen vedtog den 15. marts 2007 en meddelelse om radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) i Europa: elementer til en politisk ramme (1) (i det følgende benævnt »meddelelsen«). I henhold til artikel 41 i forordning (EF) nr. 45/2001 har den tilsynsførende til opgave at rådgive fællesskabsinstitutioner og fællesskabsorganer om og spørgsmål vedrørende behandling af personoplysninger. I overensstemmelse med denne artikel forelægger den tilsynsførende hermed denne udtalelse. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen vedtog den 15. marts 2007 en meddelelse om radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) i Europa: elementer til en politisk ramme (1) (i det følgende benævnt »meddelelsen«). I henhold til artikel 41 i forordning (EF) nr. 45/2001 har den tilsynsførende til opgave at rådgive fællesskabsinstitutioner og fællesskabsorganer om og spørgsmål vedrørende behandling af personoplysninger. I overensstemmelse med denne artikel forelægger den tilsynsførende hermed denne udtalelse.

| 2. | Denne udtalelse skal ses som den tilsynsførendes reaktion på meddelelsen samt på andre foranstaltninger på RFID-området, der er truffet siden meddelelsens vedtagelse. Disse andre relevante foranstaltninger, som er taget i betragtning i denne udtalelse, er:






  — | Kommissionens afgørelse af 28. juni 2007 om nedsættelse af ekspertgruppen om radiofrekvensidentifikation (2), en direkte konsekvens af meddelelsen. Denne gruppe kendes også som gruppen af RFID-interessenter. I henhold til artikel 4, stk. 4, litra b), i afgørelsen deltager den tilsynsførende i gruppens aktiviteter som observatør. |
| --- | --- | --- |

2.

Denne udtalelse skal ses som den tilsynsførendes reaktion på meddelelsen samt på andre foranstaltninger på RFID-området, der er truffet siden meddelelsens vedtagelse. Disse andre relevante foranstaltninger, som er taget i betragtning i denne udtalelse, er:

—

Kommissionens afgørelse af 28. juni 2007 om nedsættelse af ekspertgruppen om radiofrekvensidentifikation (2), en direkte konsekvens af meddelelsen. Denne gruppe kendes også som gruppen af RFID-interessenter. I henhold til artikel 4, stk. 4, litra b), i afgørelsen deltager den tilsynsførende i gruppens aktiviteter som observatør.

| — | Rådets resolution af 22. marts 2007 om en strategi for et sikkert informationssamfund i Europa (3). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 22. marts 2007 om en strategi for et sikkert informationssamfund i Europa (3).

| — | Projektet RFID og identitetsstyring, som Europa-Parlamentet har taget initiativ til (4). |
| --- | --- |

—

Projektet RFID og identitetsstyring, som Europa-Parlamentet har taget initiativ til (4).

| — | Artikel 29-Databeskyttelsesgruppens vedtagelse i juni 2007 af udtalelse nr. 4/2007 om begrebet personoplysninger (5). |
| --- | --- |

—

Artikel 29-Databeskyttelsesgruppens vedtagelse i juni 2007 af udtalelse nr. 4/2007 om begrebet personoplysninger (5).

| — | Meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om opfølgning på arbejdsprogrammet for en bedre gennemførelse af databeskyttelsesdirektivet (6) og den tilsynsførendes udtalelse om denne meddelelse af 25. juli 2007 (7). |
| --- | --- |

—

Meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om opfølgning på arbejdsprogrammet for en bedre gennemførelse af databeskyttelsesdirektivet (6) og den tilsynsførendes udtalelse om denne meddelelse af 25. juli 2007 (7).

| — | Kommissionens vedtagelse af et forslag til direktiv om ændring af bl.a. direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (8). |
| --- | --- |

—

Kommissionens vedtagelse af et forslag til direktiv om ændring af bl.a. direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (8).

| 3. | Den tilsynsførende hilser Kommissionens meddelelse om RFID velkommen, da den behandler de vigtigste spørgsmål i forbindelse med ibrugtagning af RFID-teknologi uden at se bort fra de afgørende spørgsmål vedrørende privatlivets fred og databeskyttelse. Det forberedende arbejde har været grundigt og gennemført. Fem tematiske seminarer samt en offentlig onlinehøring (9), der var bestilt af Kommissionen, er således gået forud for meddelelsen. |
| --- | --- |

3.

Den tilsynsførende hilser Kommissionens meddelelse om RFID velkommen, da den behandler de vigtigste spørgsmål i forbindelse med ibrugtagning af RFID-teknologi uden at se bort fra de afgørende spørgsmål vedrørende privatlivets fred og databeskyttelse. Det forberedende arbejde har været grundigt og gennemført. Fem tematiske seminarer samt en offentlig onlinehøring (9), der var bestilt af Kommissionen, er således gået forud for meddelelsen.

| 4. | Den tilsynsførende tilslutter sig det synspunkt, at RFID-systemer vil kunne spille en vigtig rolle i forbindelse med udviklingen af informationssamfundet, der normalt omtales som »tingenes internet«, og han deler også fuldt ud de betænkeligheder, der er nævnt i punkt 3.2 i meddelelsen, nemlig at RFID-systemer vil kunne true privatlivets fred og databeskyttelsesrettighederne. Den tilsynsførende pegede i sin årsberetning 2005 på RFID sammen med biometri, intelligente omgivelser og identitetsstyringssystemer som teknologiske udviklinger, der forventes at få stor betydning for databeskyttelsen. |
| --- | --- |

4.

Den tilsynsførende tilslutter sig det synspunkt, at RFID-systemer vil kunne spille en vigtig rolle i forbindelse med udviklingen af informationssamfundet, der normalt omtales som »tingenes internet«, og han deler også fuldt ud de betænkeligheder, der er nævnt i punkt 3.2 i meddelelsen, nemlig at RFID-systemer vil kunne true privatlivets fred og databeskyttelsesrettighederne. Den tilsynsførende pegede i sin årsberetning 2005 på RFID sammen med biometri, intelligente omgivelser og identitetsstyringssystemer som teknologiske udviklinger, der forventes at få stor betydning for databeskyttelsen.

| 5. | Ifølge den tilsynsførende vil beherskelsen af RFID-teknologier og den udbredte accept af dem ikke alene blive opnået i kraft af deres bekvemme brugervenlighed eller de nye tjenester, de fører med sig, men vil også blive lettet i kraft af de fordele, der er ved skræddersyede og konsekvente databeskyttelsesgarantier. |
| --- | --- |

5.

Ifølge den tilsynsførende vil beherskelsen af RFID-teknologier og den udbredte accept af dem ikke alene blive opnået i kraft af deres bekvemme brugervenlighed eller de nye tjenester, de fører med sig, men vil også blive lettet i kraft af de fordele, der er ved skræddersyede og konsekvente databeskyttelsesgarantier.

| 6. | Kort sagt: Den tilsynsførende betegner RFID som en grundlæggende ny teknologisk udvikling, der i Kommissionens meddelelse med rette omtales som nøglen til en ny fase i informationssamfundets udvikling. |
| --- | --- |

6.

Kort sagt: Den tilsynsførende betegner RFID som en grundlæggende ny teknologisk udvikling, der i Kommissionens meddelelse med rette omtales som nøglen til en ny fase i informationssamfundets udvikling.

| 7. | Denne udvikling rejser vigtige spørgsmål på forskellige områder, herunder området for databeskyttelse og privatlivets fred. Den tilsynsførendes udtalelse er begrænset til dette område. |
| --- | --- |

7.

Denne udvikling rejser vigtige spørgsmål på forskellige områder, herunder området for databeskyttelse og privatlivets fred. Den tilsynsførendes udtalelse er begrænset til dette område.

II.   UDTALELSENS FOKUS

| 8. | Udtalelsen er især fokuseret på denne udviklings eventuelle konsekvenser for databeskyttelsen og privatlivets fred. Disse konsekvenser er for øjeblikket usikre, også fordi udviklingen af RFID-systemer og beherskelsen heraf er i fuld gang, og at det på ingen måde står klart, hvor udviklingen vil ende. |
| --- | --- |

8.

Udtalelsen er især fokuseret på denne udviklings eventuelle konsekvenser for databeskyttelsen og privatlivets fred. Disse konsekvenser er for øjeblikket usikre, også fordi udviklingen af RFID-systemer og beherskelsen heraf er i fuld gang, og at det på ingen måde står klart, hvor udviklingen vil ende.

| 9. | Under hensyn hertil anlægger den tilsynsførende følgende tilgang:






  — | For det første er det nødvendigt at afdække de praktiske konsekvenser af ibrugtagningen af RFID-systemerne for databeskyttelsen og privatlivets fred. |
| --- | --- | --- |

9.

Under hensyn hertil anlægger den tilsynsførende følgende tilgang:

—

For det første er det nødvendigt at afdække de praktiske konsekvenser af ibrugtagningen af RFID-systemerne for databeskyttelsen og privatlivets fred.

| — | For det andet er det nødvendigt at præcisere disse konsekvenser for databeskyttelsen og privatlivets fred i relation til den nuværende retlige ramme. |
| --- | --- |

—

For det andet er det nødvendigt at præcisere disse konsekvenser for databeskyttelsen og privatlivets fred i relation til den nuværende retlige ramme.

| — | For det tredje ser den tilsynsførende nærmere på, om disse konsekvenser kræver mere specifikke regler til imødegåelse af de databeskyttelsesspørgsmål, der opstår ved anvendelse af RFID-teknologier. Den tilsynsførende tog allerede dette spørgsmål op i sin udtalelse om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet og det vil blive yderligere uddybet i denne udtalelse. |
| --- | --- |

—

For det tredje ser den tilsynsførende nærmere på, om disse konsekvenser kræver mere specifikke regler til imødegåelse af de databeskyttelsesspørgsmål, der opstår ved anvendelse af RFID-teknologier. Den tilsynsførende tog allerede dette spørgsmål op i sin udtalelse om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet og det vil blive yderligere uddybet i denne udtalelse.

| 10. | Med denne tilgang søger den tilsynsførende at medvirke til, at udviklingen af RFID-systemer og beherskelsen heraf skal tilgodese berettigede bekymringer med hensyn til databeskyttelse og privatlivets fred. |
| --- | --- |

10.

Med denne tilgang søger den tilsynsførende at medvirke til, at udviklingen af RFID-systemer og beherskelsen heraf skal tilgodese berettigede bekymringer med hensyn til databeskyttelse og privatlivets fred.

III.   AFDÆKNING AF KONSEKVENSERNE

RFID-systemer og -etiketter

| 11. | Selv om udviklingen som nævnt er i fuld gang, og resultatet er usikkert, er det alligevel muligt at beskrive de vigtigste kendetegn ved udviklingen med henblik på dens konsekvenser for databeskyttelsen. |
| --- | --- |

11.

Selv om udviklingen som nævnt er i fuld gang, og resultatet er usikkert, er det alligevel muligt at beskrive de vigtigste kendetegn ved udviklingen med henblik på dens konsekvenser for databeskyttelsen.

| 12. | Ved vurderingen af de potentielle aspekter af RFID-teknologien, der har indvirkning på databeskyttelsen og privatlivets fred, er det særdeles relevant ikke blot af se på RFID-etiketterne, men på hele RFID-infrastrukturen: etiketten, læseapparatet, nettet, referencedatabasen og den database, hvor de oplysninger, der produceres i samspillet mellem etiket og læseapparat, er lagret. Som det kort understreges i indledningen til meddelelsen, er RFID ikke bare »elektroniske mærkater«, og databeskyttelsesspørgsmålene vil derfor ikke være begrænset til etiketter alene, men udstrække sig til alle dele af den overordnede RFID-infrastruktur. Hvert enkelt af disse elementer har således en rolle at spille ved at bidrage til gennemførelsen af den europæiske retlige ramme for databeskyttelse, når det er nødvendigt. De vil blive stimuleret af hovedtendenserne i det informationssamfund, der er under udvikling, som f.eks. en næsten ubegrænset båndvidde, allestedsnærværende netforbindelser og uendelig lagringskapacitet. |
| --- | --- |

12.

Ved vurderingen af de potentielle aspekter af RFID-teknologien, der har indvirkning på databeskyttelsen og privatlivets fred, er det særdeles relevant ikke blot af se på RFID-etiketterne, men på hele RFID-infrastrukturen: etiketten, læseapparatet, nettet, referencedatabasen og den database, hvor de oplysninger, der produceres i samspillet mellem etiket og læseapparat, er lagret. Som det kort understreges i indledningen til meddelelsen, er RFID ikke bare »elektroniske mærkater«, og databeskyttelsesspørgsmålene vil derfor ikke være begrænset til etiketter alene, men udstrække sig til alle dele af den overordnede RFID-infrastruktur. Hvert enkelt af disse elementer har således en rolle at spille ved at bidrage til gennemførelsen af den europæiske retlige ramme for databeskyttelse, når det er nødvendigt. De vil blive stimuleret af hovedtendenserne i det informationssamfund, der er under udvikling, som f.eks. en næsten ubegrænset båndvidde, allestedsnærværende netforbindelser og uendelig lagringskapacitet.

RFID-systemers og -etiketters virkning

| 13. | Uanset behovet for en bredere tilgang som understreget i det foregående punkt er der forskellige grunde til først at fokusere på anvendelsen af RFID til mærkning af individuelle genstande som f.eks. forbrugsvarer i detailsektoren. Den mest indlysende grund er den øgede brug der forventes, og som synes at bevæge sig i retning af en vidt udbredt anvendelse. I modsætning til andre RFID-anvendelser med snæver eller begrænset anvendelse har mærkning af individuelle genstande potentiale til at blive en massemarkedsanvendelse. Mange forbrugsvarer er allerede nu udstyret med en RFID-etiket. Med hertil hører, at denne anvendelse vil berøre et enormt antal mennesker, hvis personoplysninger vil kunne blive behandlet, hver gang de køber et produkt, hvori der er indbygget en RFID-etiket. |
| --- | --- |

13.

Uanset behovet for en bredere tilgang som understreget i det foregående punkt er der forskellige grunde til først at fokusere på anvendelsen af RFID til mærkning af individuelle genstande som f.eks. forbrugsvarer i detailsektoren. Den mest indlysende grund er den øgede brug der forventes, og som synes at bevæge sig i retning af en vidt udbredt anvendelse. I modsætning til andre RFID-anvendelser med snæver eller begrænset anvendelse har mærkning af individuelle genstande potentiale til at blive en massemarkedsanvendelse. Mange forbrugsvarer er allerede nu udstyret med en RFID-etiket. Med hertil hører, at denne anvendelse vil berøre et enormt antal mennesker, hvis personoplysninger vil kunne blive behandlet, hver gang de køber et produkt, hvori der er indbygget en RFID-etiket.

| 14. | Man bør være særlig opmærksom på konsekvenserne af RFID-mærkning for ejerne af genstande. RFID-systemer vil kunne etablere en forbindelse mellem en genstand og dens ejer. Når denne forbindelse først er etableret, kan ejeren scannes og klassificeres som »lavbudget« eller »attraktivt mål« for fremtidige transaktioner; overdreven etablering af en-til-en-relationer (10) vil kunne medføre automatisk »straf« af visse former for adfærd (genvindingspligt, affald, osv.). Enkeltpersoner bør ikke være underlagt negative automatiserede beslutningsprocesser. Denne RFID-egenskab kan øge risikoen for, at informationssamfundet bevæger sig nærmere en situation, hvor der træffes automatiserede beslutninger, og hvor teknologi bliver misbrugt til at regulere menneskers adfærd. |
| --- | --- |

14.

Man bør være særlig opmærksom på konsekvenserne af RFID-mærkning for ejerne af genstande. RFID-systemer vil kunne etablere en forbindelse mellem en genstand og dens ejer. Når denne forbindelse først er etableret, kan ejeren scannes og klassificeres som »lavbudget« eller »attraktivt mål« for fremtidige transaktioner; overdreven etablering af en-til-en-relationer (10) vil kunne medføre automatisk »straf« af visse former for adfærd (genvindingspligt, affald, osv.). Enkeltpersoner bør ikke være underlagt negative automatiserede beslutningsprocesser. Denne RFID-egenskab kan øge risikoen for, at informationssamfundet bevæger sig nærmere en situation, hvor der træffes automatiserede beslutninger, og hvor teknologi bliver misbrugt til at regulere menneskers adfærd.

| 15. | De oplysninger, der er lagret i eller produceret af en RFID-etiket, kan være personoplysninger som defineret i artikel 2 i databeskyttelsesdirektivet. For eksempel kan chipkort, der anvendes i forbindelse med rejser, både indeholde identifikationsoplysninger og oplysninger om indehaverens seneste rejser. Hvis en skrupelløs person ønsker at spore personer, vil det være tilstrækkeligt at placere læseapparater på strategiske steder, så de giver oplysninger om kortindehaveres bevægelser, hvilket vil være en krænkelse af privatlivets fred og en overtrædelse af reglerne om personoplysninger. |
| --- | --- |

15.

De oplysninger, der er lagret i eller produceret af en RFID-etiket, kan være personoplysninger som defineret i artikel 2 i databeskyttelsesdirektivet. For eksempel kan chipkort, der anvendes i forbindelse med rejser, både indeholde identifikationsoplysninger og oplysninger om indehaverens seneste rejser. Hvis en skrupelløs person ønsker at spore personer, vil det være tilstrækkeligt at placere læseapparater på strategiske steder, så de giver oplysninger om kortindehaveres bevægelser, hvilket vil være en krænkelse af privatlivets fred og en overtrædelse af reglerne om personoplysninger.

| 16. | Tilsvarende trusler mod privatlivets fred kan opstå, selv om de oplysninger, der er lagret i RFID-etiketten, ikke omfatter navne på enkeltpersoner. RFID-etiketter indeholder unikke identifikatorer, der er knyttet til forbrugsvarer: hvis hver etiket har en unik identifikator, kan denne identifikation anvendes til overvågningsformål. Hvis for eksempel en person bærer et armbåndsur, som har en RFID-etiket, der indeholder et id-nummer, kan dette også anvendes som en unik identifikator for bæreren af uret, selv om hans identitet ikke kendes. Alt efter den måde, oplysningerne anvendes på — og sættes i relation til selve uret eller personen-, kan direktivet finde anvendelse eller ikke. Det vil f.eks. finde anvendelse, hvis der fremkommer oplysninger om personers opholdssted, som vil kunne anvendes til at overvåge deres adfærd eller for eksempel med henblik på prisdifferentiering, nægtelse af adgang eller uønsket udsættelse for reklame. |
| --- | --- |

16.

Tilsvarende trusler mod privatlivets fred kan opstå, selv om de oplysninger, der er lagret i RFID-etiketten, ikke omfatter navne på enkeltpersoner. RFID-etiketter indeholder unikke identifikatorer, der er knyttet til forbrugsvarer: hvis hver etiket har en unik identifikator, kan denne identifikation anvendes til overvågningsformål. Hvis for eksempel en person bærer et armbåndsur, som har en RFID-etiket, der indeholder et id-nummer, kan dette også anvendes som en unik identifikator for bæreren af uret, selv om hans identitet ikke kendes. Alt efter den måde, oplysningerne anvendes på — og sættes i relation til selve uret eller personen-, kan direktivet finde anvendelse eller ikke. Det vil f.eks. finde anvendelse, hvis der fremkommer oplysninger om personers opholdssted, som vil kunne anvendes til at overvåge deres adfærd eller for eksempel med henblik på prisdifferentiering, nægtelse af adgang eller uønsket udsættelse for reklame.

| 17. | Det er i denne forbindelse nødvendigt at sikre, at RFID-anvendelser tages i brug med de nødvendige teknologiske forholdsregler for at minimere risikoen for utilsigtet videregivelse af oplysninger. Sådanne forholdsregler kan omfatte kravet om, at RFID-infrastrukturen, især RFID-etiketter, designes på en måde, der hindrer et sådant resultat. RFID-etiketter kan f.eks. forsynes med en »kill command«, der gør det muligt at deaktivere dem. Denne mulighed vil blive drøftet yderligere i kapitel IV i denne udtalelse. |
| --- | --- |

17.

Det er i denne forbindelse nødvendigt at sikre, at RFID-anvendelser tages i brug med de nødvendige teknologiske forholdsregler for at minimere risikoen for utilsigtet videregivelse af oplysninger. Sådanne forholdsregler kan omfatte kravet om, at RFID-infrastrukturen, især RFID-etiketter, designes på en måde, der hindrer et sådant resultat. RFID-etiketter kan f.eks. forsynes med en »kill command«, der gør det muligt at deaktivere dem. Denne mulighed vil blive drøftet yderligere i kapitel IV i denne udtalelse.

| 18. | Ved at gøre det muligt at spore varer ud over salgsstedet indfører RFID-systemer nye spørgsmål i debatten om privatlivets fred. Der er således to elementer, som skal tages i betragtning i analysen af virkningen: hvor personlig genstanden anses for at være, og genstandens mobilitet (11). |
| --- | --- |

18.

Ved at gøre det muligt at spore varer ud over salgsstedet indfører RFID-systemer nye spørgsmål i debatten om privatlivets fred. Der er således to elementer, som skal tages i betragtning i analysen af virkningen: hvor personlig genstanden anses for at være, og genstandens mobilitet (11).

| 19. | En genstands levetid vil også kunne indgå i den krævede risikoanalyse og bidrage til den kvantitative vurdering af de potentielle trusler mod privatlivets fred. Forudsat at en etiket ikke deaktiveres, vil et slutbrugerprodukt med en lang levetid kunne samle flere oplysninger om ejeren af produktet og opbygge en mere nøjagtig profil. Omvendt kan en kort levetid for en genstand som f.eks. en dåse sodavand fra produktion til genvinding udgøre færre risici og derfor kræve lempeligere forholdsregler end et produkt med en meget længere levetid. |
| --- | --- |

19.

En genstands levetid vil også kunne indgå i den krævede risikoanalyse og bidrage til den kvantitative vurdering af de potentielle trusler mod privatlivets fred. Forudsat at en etiket ikke deaktiveres, vil et slutbrugerprodukt med en lang levetid kunne samle flere oplysninger om ejeren af produktet og opbygge en mere nøjagtig profil. Omvendt kan en kort levetid for en genstand som f.eks. en dåse sodavand fra produktion til genvinding udgøre færre risici og derfor kræve lempeligere forholdsregler end et produkt med en meget længere levetid.

Spørgsmål vedrørende privatlivets fred og databeskyttelse i forbindelse med ibrugtagningen af RFID-systemer

| 20. | For bedre at forstå RFID-systemernes konsekvenser for privatlivets fred og databeskyttelsen kan der sondres mellem fem grundlæggende spørgsmål vedrørende sikkerheds- og privatlivsbeskyttelse. |
| --- | --- |

20.

For bedre at forstå RFID-systemernes konsekvenser for privatlivets fred og databeskyttelsen kan der sondres mellem fem grundlæggende spørgsmål vedrørende sikkerheds- og privatlivsbeskyttelse.

| 21. | Det første spørgsmål er identifikationen af den registrerede. For over tres år siden var formålet med RFID-etiketten at »identificere den ven eller fjende«, der var på vej. I dag kan RFID-systemerne ikke blot identificere generelle elementer ved en genstand, men kan også i sidste ende føre til identifikation af en person og må derfor gøre det på en databeskyttelsesvenlig måde. |
| --- | --- |

21.

Det første spørgsmål er identifikationen af den registrerede. For over tres år siden var formålet med RFID-etiketten at »identificere den ven eller fjende«, der var på vej. I dag kan RFID-systemerne ikke blot identificere generelle elementer ved en genstand, men kan også i sidste ende føre til identifikation af en person og må derfor gøre det på en databeskyttelsesvenlig måde.

| 22. | Det andet spørgsmål er identifikationen af den/de registeransvarlige. I forbindelse med RFID-systemer kan identifikationen af den registeransvarlige som defineret i artikel 2, litra d), i databeskyttelsesdirektivet være vanskeligere at foretage og skal derfor undersøges nøjere. Identifikationen af den registeransvarlige er imidlertid fortsat et kritisk skridt i fastlæggelsen af ansvaret for hver enkelt af de relevante aktører, der skal overholde den retlige ramme for databeskyttelsen. I løbet af etikettens levetid kan den registeransvarlige, som behandler oplysningerne, skifte flere gange på grundlag af de yderligere tjenester, der kan leveres i forbindelse med den mærkede genstand. |
| --- | --- |

22.

Det andet spørgsmål er identifikationen af den/de registeransvarlige. I forbindelse med RFID-systemer kan identifikationen af den registeransvarlige som defineret i artikel 2, litra d), i databeskyttelsesdirektivet være vanskeligere at foretage og skal derfor undersøges nøjere. Identifikationen af den registeransvarlige er imidlertid fortsat et kritisk skridt i fastlæggelsen af ansvaret for hver enkelt af de relevante aktører, der skal overholde den retlige ramme for databeskyttelsen. I løbet af etikettens levetid kan den registeransvarlige, som behandler oplysningerne, skifte flere gange på grundlag af de yderligere tjenester, der kan leveres i forbindelse med den mærkede genstand.

| 23. | Det tredje spørgsmål er den reducerede betydning af den traditionelle sondring mellem den personlige og den offentlige sfære. Selv om sondringen mellem det private og det offentlige rum heller ikke tidligere altid har været skarp, er de fleste bevidst om grænserne mellem dem (og om de grå zoner) og træffer i overensstemmelse hermed informerede eller intuitive beslutninger om, hvordan de skal handle. Ifølge Hall (12) giver personligt rum sig normalt udslag i fysisk afstand fra andre. Håndteringen af privatlivets fred kan også betragtes som en dynamisk grænsereguleringsproces (13). Det er derfor ikke overraskende, at det forhold, at etiketkommunikationen foregår trådløst og kan aflæses uden for synsvidde, giver anledning til bekymringer med hensyn til privatlivets fred, da den udvisker disse traditionelle grænser og håndteringen af dem. Der er faktisk frygt for, at den enkelte kan miste en del af eller al den kontrol med styringen af afstanden, som vedkommende hidtil har haft. Derfor har både fortalere og modstandere af RFID-systemerne fokuseret på læserækkevidden af de første systemer, der er blevet implementeret. |
| --- | --- |

23.

Det tredje spørgsmål er den reducerede betydning af den traditionelle sondring mellem den personlige og den offentlige sfære. Selv om sondringen mellem det private og det offentlige rum heller ikke tidligere altid har været skarp, er de fleste bevidst om grænserne mellem dem (og om de grå zoner) og træffer i overensstemmelse hermed informerede eller intuitive beslutninger om, hvordan de skal handle. Ifølge Hall (12) giver personligt rum sig normalt udslag i fysisk afstand fra andre. Håndteringen af privatlivets fred kan også betragtes som en dynamisk grænsereguleringsproces (13). Det er derfor ikke overraskende, at det forhold, at etiketkommunikationen foregår trådløst og kan aflæses uden for synsvidde, giver anledning til bekymringer med hensyn til privatlivets fred, da den udvisker disse traditionelle grænser og håndteringen af dem. Der er faktisk frygt for, at den enkelte kan miste en del af eller al den kontrol med styringen af afstanden, som vedkommende hidtil har haft. Derfor har både fortalere og modstandere af RFID-systemerne fokuseret på læserækkevidden af de første systemer, der er blevet implementeret.

| 24. | Det fjerde spørgsmål vedrører RFID-etiketters størrelse og fysiske egenskaber. Fordi etiketten først og fremmest skal være lille og billig, vil de sikkerhedsforanstaltninger, som kan træffes for denne del af RFID-systemet, pr. definition være begrænsede. Det forhold, at kommunikationen foregår trådløst, indebærer imidlertid også risici sammenlignet med trådkommunikation, og der er derfor behov for yderligere sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

24.

Det fjerde spørgsmål vedrører RFID-etiketters størrelse og fysiske egenskaber. Fordi etiketten først og fremmest skal være lille og billig, vil de sikkerhedsforanstaltninger, som kan træffes for denne del af RFID-systemet, pr. definition være begrænsede. Det forhold, at kommunikationen foregår trådløst, indebærer imidlertid også risici sammenlignet med trådkommunikation, og der er derfor behov for yderligere sikkerhedskrav.

| 25. | Det femte spørgsmål er behandlingens manglende gennemsigtighed. RFID-systemer vil kunne føre til ubemærket indsamling og behandling af oplysninger, som kan anvendes til at udarbejde personprofiler. Denne konsekvens kan udmærket illustreres ved at sammenligne RFID-systemer med mobiltelefoner, en sammenligning, der ofte foretages. På den ene side har der været en meget høj grad af teknologisk accept af mobiltelefoner uanset de potentielle risici for krænkelse af privatlivets fred. Det kan antages, at RFID vil blive accepteret på samme måde. På den anden side må det understreges, at en mobiltelefon er en synlig genstand, som slutbrugeren bevarer kontrollen over, da den kan slukkes. Dette er ikke tilfældet med RFID. |
| --- | --- |

25.

Det femte spørgsmål er behandlingens manglende gennemsigtighed. RFID-systemer vil kunne føre til ubemærket indsamling og behandling af oplysninger, som kan anvendes til at udarbejde personprofiler. Denne konsekvens kan udmærket illustreres ved at sammenligne RFID-systemer med mobiltelefoner, en sammenligning, der ofte foretages. På den ene side har der været en meget høj grad af teknologisk accept af mobiltelefoner uanset de potentielle risici for krænkelse af privatlivets fred. Det kan antages, at RFID vil blive accepteret på samme måde. På den anden side må det understreges, at en mobiltelefon er en synlig genstand, som slutbrugeren bevarer kontrollen over, da den kan slukkes. Dette er ikke tilfældet med RFID.

| 26. | Selv om ubemærket indsamling og behandling af oplysninger som nævnt ovenfor kan være legitim, er det også muligt og under forskellige omstændigheder endog ganske sandsynligt, at der forekommer uretmæssig indsamling og behandling af sådanne oplysninger. |
| --- | --- |

26.

Selv om ubemærket indsamling og behandling af oplysninger som nævnt ovenfor kan være legitim, er det også muligt og under forskellige omstændigheder endog ganske sandsynligt, at der forekommer uretmæssig indsamling og behandling af sådanne oplysninger.

| 27. | Der kan på grundlag af dette kapitel drages følgende konklusion. Den omfattende brug af RFID-teknologi er grundlæggende ny og kan få dybtgående indvirkning på vort samfund og på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i vort samfund som f.eks. privatlivets fred og databeskyttelse. RFID kan medføre en kvalitativ ændring. |
| --- | --- |

27.

Der kan på grundlag af dette kapitel drages følgende konklusion. Den omfattende brug af RFID-teknologi er grundlæggende ny og kan få dybtgående indvirkning på vort samfund og på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i vort samfund som f.eks. privatlivets fred og databeskyttelse. RFID kan medføre en kvalitativ ændring.

IV.   PRÆCISERING AF KONSEKVENSERNE

Indledning

| 28. | Dette kapitel vil hovedsagelig fokusere på RFID'S indvirkning på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i vort samfund som f.eks. privatlivets fred og databeskyttelsen. Dette vil blive nærmere præciseret i to tempi, hvor der først gives en kort beskrivelse af, hvordan disse grundlæggende rettigheder beskyttes i den nuværende retlige ramme. Dernæst vil den tilsynsførende uddybe mulighederne for at udnytte den nuværende retlige ramme fuldt ud. Dette ønske blev indsat i udtalelsen om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet som »direktivets nuværende bestemmelser skal være gennemført fuldt ud«. |
| --- | --- |

28.

Dette kapitel vil hovedsagelig fokusere på RFID'S indvirkning på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i vort samfund som f.eks. privatlivets fred og databeskyttelsen. Dette vil blive nærmere præciseret i to tempi, hvor der først gives en kort beskrivelse af, hvordan disse grundlæggende rettigheder beskyttes i den nuværende retlige ramme. Dernæst vil den tilsynsførende uddybe mulighederne for at udnytte den nuværende retlige ramme fuldt ud. Dette ønske blev indsat i udtalelsen om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet som »direktivets nuværende bestemmelser skal være gennemført fuldt ud«.

| 29. | Udgangspunktet er følgende: nye teknologiske udviklinger som f.eks. RFID-systemer har stor betydning for kravene til en effektiv retlig ramme for databeskyttelse. Desuden kan behovet for effektiv beskyttelse af det enkelte menneskes personoplysninger sætte begrænsninger for anvendelsen af de nye teknologier. Samspillet er derfor tosidet: teknologien påvirker lovgivningen, og lovgivningen påvirker teknologien (14). |
| --- | --- |

29.

Udgangspunktet er følgende: nye teknologiske udviklinger som f.eks. RFID-systemer har stor betydning for kravene til en effektiv retlig ramme for databeskyttelse. Desuden kan behovet for effektiv beskyttelse af det enkelte menneskes personoplysninger sætte begrænsninger for anvendelsen af de nye teknologier. Samspillet er derfor tosidet: teknologien påvirker lovgivningen, og lovgivningen påvirker teknologien (14).

Beskyttelse af de grundlæggende rettigheder

| 30. | Beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i forbindelse med privatlivets fred og databeskyttelse i Den Europæiske Union er for det første sikret ved en retlig ramme, hvilket er nødvendigt, da der er tale om rettigheder, som er anerkendt i artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og i artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Den relevante lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse og RFID består først og fremmest af databeskyttelsesdirektivet 95/46/EF og e-databeskyttelsesdirektivet 2002/58/EF (15). |
| --- | --- |

30.

Beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i forbindelse med privatlivets fred og databeskyttelse i Den Europæiske Union er for det første sikret ved en retlig ramme, hvilket er nødvendigt, da der er tale om rettigheder, som er anerkendt i artikel 8 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og i artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Den relevante lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse og RFID består først og fremmest af databeskyttelsesdirektivet 95/46/EF og e-databeskyttelsesdirektivet 2002/58/EF (15).

| 31. | Den generelle lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse som fastlagt i direktiv 95/46/EF gælder for RFID, for så vidt oplysninger, som behandles af RFID-systemer, falder inden for definitionen af personoplysninger. Mens RFID-anvendelser i visse tilfælde klart behandler personoplysninger og utvivlsomt falder inden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde, er der også anvendelser, hvor det måske ikke er så åbenlyst, at databeskyttelsesdirektivet skal anvendes. Artikel 29-Databeskyttelsesgruppens om udtalelse nr. 4/2007 om begrebet personoplysninger tager sigte på at bidrage til en klarere og almindeligt anerkendt forståelse af begrebet personoplysninger og begrænser således denne usikkerhed (16). |
| --- | --- |

31.

Den generelle lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse som fastlagt i direktiv 95/46/EF gælder for RFID, for så vidt oplysninger, som behandles af RFID-systemer, falder inden for definitionen af personoplysninger. Mens RFID-anvendelser i visse tilfælde klart behandler personoplysninger og utvivlsomt falder inden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde, er der også anvendelser, hvor det måske ikke er så åbenlyst, at databeskyttelsesdirektivet skal anvendes. Artikel 29-Databeskyttelsesgruppens om udtalelse nr. 4/2007 om begrebet personoplysninger tager sigte på at bidrage til en klarere og almindeligt anerkendt forståelse af begrebet personoplysninger og begrænser således denne usikkerhed (16).

| 32. | For så vidt angår e-databeskyttelsesdirektivet er situationen følgende. Det har hidtil ikke været klart, om dette direktiv finder anvendelse på RFID-anvendelser. Derfor indeholder Kommissionens forslag af 13. november 2007 om ændring af direktivet en bestemmelse, der skal præcisere, at direktivet faktisk finder anvendelse på visse RFID-anvendelser. Andre RFID-anvendelser vil imidlertid måske ikke være omfattet, fordi dette direktiv er begrænset til behandling af personoplysninger i forbindelse med udbud af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester i offentlige kommunikationsnet. |
| --- | --- |

32.

For så vidt angår e-databeskyttelsesdirektivet er situationen følgende. Det har hidtil ikke været klart, om dette direktiv finder anvendelse på RFID-anvendelser. Derfor indeholder Kommissionens forslag af 13. november 2007 om ændring af direktivet en bestemmelse, der skal præcisere, at direktivet faktisk finder anvendelse på visse RFID-anvendelser. Andre RFID-anvendelser vil imidlertid måske ikke være omfattet, fordi dette direktiv er begrænset til behandling af personoplysninger i forbindelse med udbud af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester i offentlige kommunikationsnet.

| 33. | Beskyttelsen af personoplysninger kan suppleres med en række selvregulerende instrumenter (ikke-lovgivningsmæssig ramme). Anvendelsen af disse instrumenter fremmes aktivt i begge direktiver, især i artikel 27 i databeskyttelsesdirektivet, som fastsætter, at medlemsstaterne og Kommissionen tilskynder til udarbejdelsen af adfærdskodekser, der (...) skal bidrage til en korrekt anvendelse af direktivet. Desuden kan selvregulerende instrumenter effektivt bidrage til gennemførelsen af de sikkerhedsforanstaltninger, der kræves i artikel 17 i databeskyttelsesdirektivet og artikel 14 i e-databeskyttelsesdirektivet. |
| --- | --- |

33.

Beskyttelsen af personoplysninger kan suppleres med en række selvregulerende instrumenter (ikke-lovgivningsmæssig ramme). Anvendelsen af disse instrumenter fremmes aktivt i begge direktiver, især i artikel 27 i databeskyttelsesdirektivet, som fastsætter, at medlemsstaterne og Kommissionen tilskynder til udarbejdelsen af adfærdskodekser, der (...) skal bidrage til en korrekt anvendelse af direktivet. Desuden kan selvregulerende instrumenter effektivt bidrage til gennemførelsen af de sikkerhedsforanstaltninger, der kræves i artikel 17 i databeskyttelsesdirektivet og artikel 14 i e-databeskyttelsesdirektivet.

Fuld gennemførelse af den nuværende ramme

| 34. | Udtalelsen om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet nævner en række redskaber, der er til rådighed med henblik på en bedre gennemførelse af direktivet. De fleste af de ikke-bindende redskaber i denne udtalelse er relevante for RFID som f.eks. fortolkningsmeddelelser eller andre meddelelser, fremme af bedste praksis, anvendelse af datasikkerhedsmærkning og eksterne databeskyttelsesaudits. Muligheden for at vedtage særlige regler for RFID vil blive drøftet i kapitel V. Men forbedringer er mulige, også inden for den nuværende ramme. |
| --- | --- |

34.

Udtalelsen om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet nævner en række redskaber, der er til rådighed med henblik på en bedre gennemførelse af direktivet. De fleste af de ikke-bindende redskaber i denne udtalelse er relevante for RFID som f.eks. fortolkningsmeddelelser eller andre meddelelser, fremme af bedste praksis, anvendelse af datasikkerhedsmærkning og eksterne databeskyttelsesaudits. Muligheden for at vedtage særlige regler for RFID vil blive drøftet i kapitel V. Men forbedringer er mulige, også inden for den nuværende ramme.

Selvregulerende instrumenter

| 35. | Den tilsynsførende er enig med Kommissionen i, at det i en første fase er hensigtsmæssigt at give mulighed for selvregulering, således at interessenterne hurtigt kan skabe et miljø, der er i overensstemmelse med reglerne, og således bidrage til at skabe et mere sikkert retligt miljø. |
| --- | --- |

35.

Den tilsynsførende er enig med Kommissionen i, at det i en første fase er hensigtsmæssigt at give mulighed for selvregulering, således at interessenterne hurtigt kan skabe et miljø, der er i overensstemmelse med reglerne, og således bidrage til at skabe et mere sikkert retligt miljø.

| 36. | Kommissionen forventes i samråd med gruppen af RFID-interessenter at fremme og styre denne selvreguleringsproces. I denne forbindelse hilser den tilsynsførende den henstilling, som nævnes i meddelelsen, og som forventes at indeholde særlige retningslinjer for, »hvilke principper myndighederne og andre berørte parter bør følge i forbindelse med brug af RFID«, velkommen. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen forventes i samråd med gruppen af RFID-interessenter at fremme og styre denne selvreguleringsproces. I denne forbindelse hilser den tilsynsførende den henstilling, som nævnes i meddelelsen, og som forventes at indeholde særlige retningslinjer for, »hvilke principper myndighederne og andre berørte parter bør følge i forbindelse med brug af RFID«, velkommen.

| 37. | Meddelelsen forudser, at selvregulering tager form af en adfærdskodeks eller en kodeks for god praksis. Ifølge den tilsynsførende bør selvregulering, uafhængigt af hvilken form den antager:






  — | Give konkret og praktisk vejledning om særlige typer RFID-anvendelser og således bidrage til at overholde den retlige ramme for databeskyttelsen. |
| --- | --- | --- |

37.

Meddelelsen forudser, at selvregulering tager form af en adfærdskodeks eller en kodeks for god praksis. Ifølge den tilsynsførende bør selvregulering, uafhængigt af hvilken form den antager:

—

Give konkret og praktisk vejledning om særlige typer RFID-anvendelser og således bidrage til at overholde den retlige ramme for databeskyttelsen.

| — | Behandle de særlige spørgsmål og problemer vedrørende databeskyttelse, som opstår i forbindelse med generiske RFID-anvendelser. |
| --- | --- |

—

Behandle de særlige spørgsmål og problemer vedrørende databeskyttelse, som opstår i forbindelse med generiske RFID-anvendelser.

| — | Bidrage til en ensartet og harmoniseret anvendelse af databeskyttelsesdirektivet i hele EU netop i en sektor, som sandsynligvis vil gøre brug af samme type RFID-anvendelser i hele EU. |
| --- | --- |

—

Bidrage til en ensartet og harmoniseret anvendelse af databeskyttelsesdirektivet i hele EU netop i en sektor, som sandsynligvis vil gøre brug af samme type RFID-anvendelser i hele EU.

| — | Anvendes af alle relevante interessenter. Manglende overholdelse bør have negative (eventuelt finansielle) konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Anvendes af alle relevante interessenter. Manglende overholdelse bør have negative (eventuelt finansielle) konsekvenser.

| 38. | Den tilsynsførende peger på et spørgsmål, hvor selvregulering vil være specielt nyttigt. For så vidt angår de RFID-anvendelser, der indebærer behandling af personoplysninger, pålægger databeskyttelsesdirektivet de registeransvarlige forskellige forpligtelser, især i henhold til artikel 17 (behandlingssikkerhed) og artikel 7 (nødvendigheden af kun at behandle oplysninger ud fra et fyldestgørende juridisk grundlag). Ifølge disse bestemmelser skal de registeransvarlige på den ene side træffe foranstaltninger mod ubeføjet videregivelse af oplysningerne. På den anden side skal de registeransvarlige sikre, at behandlingen som f.eks. videregivelse af oplysninger gennem læseapparaterne, hvor det er relevant, kun sker med informeret samtykke fra den person, som oplysningerne vedrører. |
| --- | --- |

38.

Den tilsynsførende peger på et spørgsmål, hvor selvregulering vil være specielt nyttigt. For så vidt angår de RFID-anvendelser, der indebærer behandling af personoplysninger, pålægger databeskyttelsesdirektivet de registeransvarlige forskellige forpligtelser, især i henhold til artikel 17 (behandlingssikkerhed) og artikel 7 (nødvendigheden af kun at behandle oplysninger ud fra et fyldestgørende juridisk grundlag). Ifølge disse bestemmelser skal de registeransvarlige på den ene side træffe foranstaltninger mod ubeføjet videregivelse af oplysningerne. På den anden side skal de registeransvarlige sikre, at behandlingen som f.eks. videregivelse af oplysninger gennem læseapparaterne, hvor det er relevant, kun sker med informeret samtykke fra den person, som oplysningerne vedrører.

| 39. | Disse bestemmelser i databeskyttelsesdirektivet kan fortolkes således, at de kræver, at der sammen med RFID-anvendelser iværksættes de nødvendige tekniske løsninger for at hindre eller minimere risikoen for uønsket videregivelse og sikre, at behandling eller overførsel af oplysninger kun sker med informeret samtykke, hvor det er relevant. Efter den tilsynsførendes opfattelse vil eksistensen af en sådan forpligtelse (dvs. til at anvende de nødvendige tekniske løsninger for at hindre eller minimere risikoen for uønsket videregivelse) og den omstændighed, at den er bindende for dem, der iværksætter RFID-anvendelser, være endnu stærkere og klarere, hvis dette krav optages i ovennævnte kommende adfærdskodeks eller kodeks for god praksis. Af disse årsager vil den tilsynsførende stærkt tilråde, at Kommissionens henstilling indeholder en sådan fortolkning af databeskyttelsesdirektivet og understreger eksistensen af en pligt til sammen med RFID-anvendelser at iværksætte de nødvendige teknologiske løsninger for at hindre uønsket indsamling eller videregivelse af oplysninger. |
| --- | --- |

39.

Disse bestemmelser i databeskyttelsesdirektivet kan fortolkes således, at de kræver, at der sammen med RFID-anvendelser iværksættes de nødvendige tekniske løsninger for at hindre eller minimere risikoen for uønsket videregivelse og sikre, at behandling eller overførsel af oplysninger kun sker med informeret samtykke, hvor det er relevant. Efter den tilsynsførendes opfattelse vil eksistensen af en sådan forpligtelse (dvs. til at anvende de nødvendige tekniske løsninger for at hindre eller minimere risikoen for uønsket videregivelse) og den omstændighed, at den er bindende for dem, der iværksætter RFID-anvendelser, være endnu stærkere og klarere, hvis dette krav optages i ovennævnte kommende adfærdskodeks eller kodeks for god praksis. Af disse årsager vil den tilsynsførende stærkt tilråde, at Kommissionens henstilling indeholder en sådan fortolkning af databeskyttelsesdirektivet og understreger eksistensen af en pligt til sammen med RFID-anvendelser at iværksætte de nødvendige teknologiske løsninger for at hindre uønsket indsamling eller videregivelse af oplysninger.

Behovet for vejledning

| 40. | Den tilsynsførende anbefaler, at Kommissionen i tæt samarbejde med RFID-ekspertgruppen udarbejder et eller flere dokumenter, der giver en klar vejledning i, hvordan den nuværende retlige ramme skal anvendes på RFID-miljøet. Vejledningen bør give praktiske anvisninger på, hvordan principperne i databeskyttelsesdirektivet og e-databeskyttelsesdirektivet overholdes. Hvad angår vejledningens tilgang som helhed og dens konkrete indhold har den tilsynsførende følgende forslag. |
| --- | --- |

40.

Den tilsynsførende anbefaler, at Kommissionen i tæt samarbejde med RFID-ekspertgruppen udarbejder et eller flere dokumenter, der giver en klar vejledning i, hvordan den nuværende retlige ramme skal anvendes på RFID-miljøet. Vejledningen bør give praktiske anvisninger på, hvordan principperne i databeskyttelsesdirektivet og e-databeskyttelsesdirektivet overholdes. Hvad angår vejledningens tilgang som helhed og dens konkrete indhold har den tilsynsførende følgende forslag.

| 41. | Vejledningen skal fastsætte de principper, der gælder for RFID-brug, og skal være tilstrækkelig målrettet og anlægge en sektorspecifik tilgang. En udifferentieret tilgang vil ikke opfylde formålene, der er at sikre en klar og sammenhængende ramme. I stedet skal vejledningens anvendelsesområde være begrænset til veldefinerede sektorspecifikke RFID-anvendelser. |
| --- | --- |

41.

Vejledningen skal fastsætte de principper, der gælder for RFID-brug, og skal være tilstrækkelig målrettet og anlægge en sektorspecifik tilgang. En udifferentieret tilgang vil ikke opfylde formålene, der er at sikre en klar og sammenhængende ramme. I stedet skal vejledningens anvendelsesområde være begrænset til veldefinerede sektorspecifikke RFID-anvendelser.

| 42. | Desuden skal retningslinjer foreslå praktiske og effektive metoder til udvikling af teknikker og standarder, der kan bidrage til, at RFID-systemerne overholder den retlige ramme for databeskyttelsen, og som indebærer brug af »privacy by design« (indbygget databeskyttelse)-teknologi. |
| --- | --- |

42.

Desuden skal retningslinjer foreslå praktiske og effektive metoder til udvikling af teknikker og standarder, der kan bidrage til, at RFID-systemerne overholder den retlige ramme for databeskyttelsen, og som indebærer brug af »privacy by design« (indbygget databeskyttelse)-teknologi.

| 43. | Der skal ved anvendelsen af den nuværende retlige ramme på RFID-miljøet lægges særlig vægt på at anvende de databeskyttelsesprincipper og -forpligtelser, der gælder for registeransvarlige i forbindelse med RFID-anvendelser. Særlig relevante er følgende forpligtelser og principper:






  — | Princippet om retten til information, herunder retten til at vide, hvornår der indsamles data gennem læseapparater, og i relevante tilfælde at produkter er mærket. |
| --- | --- | --- |

43.

Der skal ved anvendelsen af den nuværende retlige ramme på RFID-miljøet lægges særlig vægt på at anvende de databeskyttelsesprincipper og -forpligtelser, der gælder for registeransvarlige i forbindelse med RFID-anvendelser. Særlig relevante er følgende forpligtelser og principper:

—

Princippet om retten til information, herunder retten til at vide, hvornår der indsamles data gennem læseapparater, og i relevante tilfælde at produkter er mærket.

| — | Begrebet samtykke som en del af det juridiske grundlag for at behandle oplysninger. Dette begreb konkretiseres i pligten til at deaktivere RFID-etiketter på salgsstedet, medmindre den registrerede har givet sit samtykke (17). Retten til at deaktivere RFID-etiketter tjener også det formål at sikre oplysningernes sikkerhed, dvs. at sikre, at oplysninger, der behandles gennem RFID-etiketter, ikke videregives til uønskede tredjeparter. |
| --- | --- |

—

Begrebet samtykke som en del af det juridiske grundlag for at behandle oplysninger. Dette begreb konkretiseres i pligten til at deaktivere RFID-etiketter på salgsstedet, medmindre den registrerede har givet sit samtykke (17). Retten til at deaktivere RFID-etiketter tjener også det formål at sikre oplysningernes sikkerhed, dvs. at sikre, at oplysninger, der behandles gennem RFID-etiketter, ikke videregives til uønskede tredjeparter.

| — | Enkeltpersoners ret til ikke at være underlagt negative beslutninger, der udelukkende er baseret på automatiseret behandling af en defineret personprofil. |
| --- | --- |

—

Enkeltpersoners ret til ikke at være underlagt negative beslutninger, der udelukkende er baseret på automatiseret behandling af en defineret personprofil.

| 44. | For så vidt angår retten til information bør vejledningen fastsætte, at enkeltpersoner skal have information om behandlingen af deres personoplysninger. De bør især gøres opmærksom på bl.a. i) forekomsten af læseapparater og af aktiverede RFID-etiketter på produkter eller disses emballage, ii) konsekvenserne heraf med hensyn til indsamling af oplysnnger, og iii) hvilke formål de indsamlede oplysninger skal anvendes til. |
| --- | --- |

44.

For så vidt angår retten til information bør vejledningen fastsætte, at enkeltpersoner skal have information om behandlingen af deres personoplysninger. De bør især gøres opmærksom på bl.a. i) forekomsten af læseapparater og af aktiverede RFID-etiketter på produkter eller disses emballage, ii) konsekvenserne heraf med hensyn til indsamling af oplysnnger, og iii) hvilke formål de indsamlede oplysninger skal anvendes til.

| 45. | Anvendelsen af logoer kan være egnet som foranstaltning til at give information. Logoer kan anvendes til at gøre opmærksom på læseapparater og RFID-etiketter, som det er meningen skal forblive aktive. Anvendelsen af logoer alene vil dog ikke være tilstrækkeligt til at sikre en loyal behandling af oplysninger, som kræver, at de registrerede informeres på en klar og forståelig måde. Anvendelsen af logoer bør anses for en foranstaltning, der supplerer formidlingen af mere detaljeret information. |
| --- | --- |

45.

Anvendelsen af logoer kan være egnet som foranstaltning til at give information. Logoer kan anvendes til at gøre opmærksom på læseapparater og RFID-etiketter, som det er meningen skal forblive aktive. Anvendelsen af logoer alene vil dog ikke være tilstrækkeligt til at sikre en loyal behandling af oplysninger, som kræver, at de registrerede informeres på en klar og forståelig måde. Anvendelsen af logoer bør anses for en foranstaltning, der supplerer formidlingen af mere detaljeret information.

Grundpillen: Opt-in-princippet

| 46. | For alle relevante RFID-anvendelser bør det være en forudsætning, at løsningerne respekterer og gennemfører opt-in-princippet på salgsstedet. Det bør være ulovligt at sætte RFID-etiketter i stand til at fortsætte med at fremsende oplysninger efter salgsstedet, medmindre den registeransvarlige har fyldestgørende juridiske grunde. Et fyldestgørende juridisk grundlag vil normalt kun være a) den registreredes samtykke eller b) hvis denne videregivelse er nødvendig for at levere en tjenesteydelse, en specifik og frit fremsat anmodning fra nævnte person (18). Begge juridiske grundlag vil så opfylde betingelserne for opt in. |
| --- | --- |

46.

For alle relevante RFID-anvendelser bør det være en forudsætning, at løsningerne respekterer og gennemfører opt-in-princippet på salgsstedet. Det bør være ulovligt at sætte RFID-etiketter i stand til at fortsætte med at fremsende oplysninger efter salgsstedet, medmindre den registeransvarlige har fyldestgørende juridiske grunde. Et fyldestgørende juridisk grundlag vil normalt kun være a) den registreredes samtykke eller b) hvis denne videregivelse er nødvendig for at levere en tjenesteydelse, en specifik og frit fremsat anmodning fra nævnte person (18). Begge juridiske grundlag vil så opfylde betingelserne for opt in.

| 47. | I henhold til opt-in-princippet bør etiketter deaktiveres på salgsstedet, medmindre den person, som har købt det produkt, som etiketten er knyttet til, ønsker at lade den forblive aktiv. Ved at udøve retten til at lade den forblive aktiv giver personen sit samtykke til viderebehandling af sine oplysninger, f.eks. til overførsel af oplysningerne til læseapparatet ved personens næste besøg hos den registeransvarlige. |
| --- | --- |

47.

I henhold til opt-in-princippet bør etiketter deaktiveres på salgsstedet, medmindre den person, som har købt det produkt, som etiketten er knyttet til, ønsker at lade den forblive aktiv. Ved at udøve retten til at lade den forblive aktiv giver personen sit samtykke til viderebehandling af sine oplysninger, f.eks. til overførsel af oplysningerne til læseapparatet ved personens næste besøg hos den registeransvarlige.

| 48. | For at imødegå RFID-anvendelsernes stadig større diversitet og lette udviklingen af nye innovative forretningsmodeller understreger den tilsynsførende betydningen af en fleksibel tilgang. Der skal være mulighed for fleksibilitet i forbindelse med gennemførelsen af opt-in-princippet. |
| --- | --- |

48.

For at imødegå RFID-anvendelsernes stadig større diversitet og lette udviklingen af nye innovative forretningsmodeller understreger den tilsynsførende betydningen af en fleksibel tilgang. Der skal være mulighed for fleksibilitet i forbindelse med gennemførelsen af opt-in-princippet.

| 49. | Der er mange muligheder for at gennemføre opt-in-princippet. Som et alternativ til fjernelse af etiketten kan det f.eks. overvejes, at etiketten blokeres, gøres midlertidigt ubrugbar eller efter en sikkerhedspolitisk model kaldet »resurrecting duckling model« (19) låses til en specifik bruger. For så vidt angår en etiket med kort levetid vil etikettens adresse, som viser vej til oplysninger, der er lagret i en database, også kunne slettes fra referencedatabasen, således at der undgås viderebehandling af yderligere oplysninger, der indsamles af etiketten. |
| --- | --- |

49.

Der er mange muligheder for at gennemføre opt-in-princippet. Som et alternativ til fjernelse af etiketten kan det f.eks. overvejes, at etiketten blokeres, gøres midlertidigt ubrugbar eller efter en sikkerhedspolitisk model kaldet »resurrecting duckling model« (19) låses til en specifik bruger. For så vidt angår en etiket med kort levetid vil etikettens adresse, som viser vej til oplysninger, der er lagret i en database, også kunne slettes fra referencedatabasen, således at der undgås viderebehandling af yderligere oplysninger, der indsamles af etiketten.

| 50. | Konklusionen er, at selv om den tilsynsførende mener, at opt-in-princippet på salgsstedet er en retlig forpligtelse, der allerede findes ifølge databeskyttelsesdirektivet i de fleste situationer, er der gode grunde til at specificere denne forpligtelse i selvreguleringsinstrumenter, også for at sikre, at princippet gennemføres på den mest hensigtsmæssige måde. Det er under alle omstændigheder nødvendigt med en specifik gennemførelse for de RFID-anvendelser, der falder uden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

50.

Konklusionen er, at selv om den tilsynsførende mener, at opt-in-princippet på salgsstedet er en retlig forpligtelse, der allerede findes ifølge databeskyttelsesdirektivet i de fleste situationer, er der gode grunde til at specificere denne forpligtelse i selvreguleringsinstrumenter, også for at sikre, at princippet gennemføres på den mest hensigtsmæssige måde. Det er under alle omstændigheder nødvendigt med en specifik gennemførelse for de RFID-anvendelser, der falder uden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde.

Behovet for »privacy by design« (indbygget databeskyttelse)

| 51. | For at minimere truslerne mod privatlivets fred og databeskyttelsen støtter Kommissionens meddelelse i punkt 3.2 på side 6 ideen om udarbejdelse af specifikationer og vedtagelse af konstruktionskriterier. Den tilsynsførende hilser denne tilgang velkommen. Vedtagelsen af specifikationer og konstruktionskriterier, også kaldet de bedste tilgængelige teknikker (BAT) vil effektivt bidrage til databeskyttelsesregulering og datasikkerhedskrav. Denne fastlæggelse af teknologiske og organisatoriske kriterier vil, hvis de revideres hyppigt, styrke den symbiose mellem beskyttelse af privatlivets fred og sikkerhedskrav, som Den Europæiske Union er i gang med at udvikle. |
| --- | --- |

51.

For at minimere truslerne mod privatlivets fred og databeskyttelsen støtter Kommissionens meddelelse i punkt 3.2 på side 6 ideen om udarbejdelse af specifikationer og vedtagelse af konstruktionskriterier. Den tilsynsførende hilser denne tilgang velkommen. Vedtagelsen af specifikationer og konstruktionskriterier, også kaldet de bedste tilgængelige teknikker (BAT) vil effektivt bidrage til databeskyttelsesregulering og datasikkerhedskrav. Denne fastlæggelse af teknologiske og organisatoriske kriterier vil, hvis de revideres hyppigt, styrke den symbiose mellem beskyttelse af privatlivets fred og sikkerhedskrav, som Den Europæiske Union er i gang med at udvikle.

| 52. | Den rette definition af BAT i forbindelse med privatlivs- og datasikkerhedsbeskyttelse for RFID-systemer vil også være afgørende for at opbygge et pålideligt miljø, som kan bidrage til en bred accept heraf blandt slutbrugerne, samt for den europæiske industris konkurrenceevne. |
| --- | --- |

52.

Den rette definition af BAT i forbindelse med privatlivs- og datasikkerhedsbeskyttelse for RFID-systemer vil også være afgørende for at opbygge et pålideligt miljø, som kan bidrage til en bred accept heraf blandt slutbrugerne, samt for den europæiske industris konkurrenceevne.

| 53. | Processen med at udvælge BAT til RFID-systemer bør stimuleres af konsekvensanalyser vedrørende privatlivs- og datasikkerhedsbeskyttelse, som der fortsat skal gøres en indsats for at få udarbejdet. Den tilsynsførende mener, at Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) sammen med Europa-Kommissionens fælles forskningscentre i samarbejde med de relevante interessenter i industrien kan bidrage til fastlæggelsen af denne bedste praksis og udviklingen af sådanne metoder. Ved den nylige indledning af projektet »tekniske retningslinjer for RFID« har det tyske forbundskontor for informationssikkerhed (BSI) givet et godt illustrerende eksempel (20) på BAT, som nu bør udvikles på europæisk plan. |
| --- | --- |

53.

Processen med at udvælge BAT til RFID-systemer bør stimuleres af konsekvensanalyser vedrørende privatlivs- og datasikkerhedsbeskyttelse, som der fortsat skal gøres en indsats for at få udarbejdet. Den tilsynsførende mener, at Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) sammen med Europa-Kommissionens fælles forskningscentre i samarbejde med de relevante interessenter i industrien kan bidrage til fastlæggelsen af denne bedste praksis og udviklingen af sådanne metoder. Ved den nylige indledning af projektet »tekniske retningslinjer for RFID« har det tyske forbundskontor for informationssikkerhed (BSI) givet et godt illustrerende eksempel (20) på BAT, som nu bør udvikles på europæisk plan.

| 54. | Standarder kan også spille en afgørende rolle i forbindelse med indførelsen af princippet om indbygget databeskyttelse. Kommissionen bør derfor bidrage til, at der under udviklingen af internationale RFID-standarder indføres foranstaltninger med henblik på beskyttelse af privatlivets fred og datasikkerhed. Artikel 29-gruppen illustrerer klart i sit arbejdsdokument (21) om RFID, at standarder vil kunne bidrage til udviklingen af RFID-systemer, der tilgodeses privatlivets fred. |
| --- | --- |

54.

Standarder kan også spille en afgørende rolle i forbindelse med indførelsen af princippet om indbygget databeskyttelse. Kommissionen bør derfor bidrage til, at der under udviklingen af internationale RFID-standarder indføres foranstaltninger med henblik på beskyttelse af privatlivets fred og datasikkerhed. Artikel 29-gruppen illustrerer klart i sit arbejdsdokument (21) om RFID, at standarder vil kunne bidrage til udviklingen af RFID-systemer, der tilgodeses privatlivets fred.

| 55. | Desuden hilser den tilsynsførende den holdning velkommen, som Kommissionen har indtaget med hensyn til forskning og udvikling af RFID-teknologier og behovet for at mindske risikoen for privatlivets fred. Princippet om indbygget databeskyttelse skal således indføres i det første stadium af udviklingen af teknologier, hvilket bedre vil medvirke til overholdelsen af den retlige ramme for databeskyttelsen. Den tilsynsførende vil som kort beskrevet i årsberetningen 2006 tilslutte sig denne indsats ved fra sag til sag at afgive udtalelser og yde rådgivning vedrørende projekter under syvende rammeprogram (2007-2013). |
| --- | --- |

55.

Desuden hilser den tilsynsførende den holdning velkommen, som Kommissionen har indtaget med hensyn til forskning og udvikling af RFID-teknologier og behovet for at mindske risikoen for privatlivets fred. Princippet om indbygget databeskyttelse skal således indføres i det første stadium af udviklingen af teknologier, hvilket bedre vil medvirke til overholdelsen af den retlige ramme for databeskyttelsen. Den tilsynsførende vil som kort beskrevet i årsberetningen 2006 tilslutte sig denne indsats ved fra sag til sag at afgive udtalelser og yde rådgivning vedrørende projekter under syvende rammeprogram (2007-2013).

V.   ER DET NØDVENDIGT MED SPECIFIKKE LOVGIVNINGSFORANSTALTNINGER?

| 56. | Selvregulering er muligvis ikke nok med henblik på fuld gennemførelse af den nuværende ramme for databeskyttelse og privatlivets fred. Selv om selvreguleringen opfylder ovennævnte krav er det frivillig at anvende og manglende overholdelse kan ikke altid sanktioneres effektivt. Desuden kan det fortsat være nødvendigt med bindende lovgivningsforanstaltninger til sikring af beskyttelsen af enkeltpersoners ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Dette er så meget mere nødvendigt i tilfælde af, at den selvregulerede tilgang ikke virker. |
| --- | --- |

56.

Selvregulering er muligvis ikke nok med henblik på fuld gennemførelse af den nuværende ramme for databeskyttelse og privatlivets fred. Selv om selvreguleringen opfylder ovennævnte krav er det frivillig at anvende og manglende overholdelse kan ikke altid sanktioneres effektivt. Desuden kan det fortsat være nødvendigt med bindende lovgivningsforanstaltninger til sikring af beskyttelsen af enkeltpersoners ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Dette er så meget mere nødvendigt i tilfælde af, at den selvregulerede tilgang ikke virker.

| 57. | Et vigtigt spørgsmål er bestemmelsen af de juridiske instrumenter, der er nødvendige for at sikre, at der sammen med RFID-anvendelserne faktisk iværksættes de nødvendige tekniske løsninger for at hindre eller minimere risikoen for databeskyttelsen og privatlivets fred, og at de registeransvarlige træffer passende foranstaltninger til at overholde deres forpligtelser i henhold til de eksisterende retlige rammer. Dette rejser nogle yderligere spørgsmål:






  — | Er der behov for specifikke regler? |
| --- | --- | --- |

57.

Et vigtigt spørgsmål er bestemmelsen af de juridiske instrumenter, der er nødvendige for at sikre, at der sammen med RFID-anvendelserne faktisk iværksættes de nødvendige tekniske løsninger for at hindre eller minimere risikoen for databeskyttelsen og privatlivets fred, og at de registeransvarlige træffer passende foranstaltninger til at overholde deres forpligtelser i henhold til de eksisterende retlige rammer. Dette rejser nogle yderligere spørgsmål:

—

Er der behov for specifikke regler?

| — | Hvis ja, kan disse regler vedtages inden for den nuværende lovgivningsmæssige ramme, f.eks. ved at gøre brug af de eksisterende udvalgsprocedurer? |
| --- | --- |

—

Hvis ja, kan disse regler vedtages inden for den nuværende lovgivningsmæssige ramme, f.eks. ved at gøre brug af de eksisterende udvalgsprocedurer?

| — | Eller er det nødvendigt med et nyt lovgivningsmæssigt instrument for at sikre en effektiv brug af RFID-anvendelser med indbyggede privatlivsfremmende teknologier. |
| --- | --- |

—

Eller er det nødvendigt med et nyt lovgivningsmæssigt instrument for at sikre en effektiv brug af RFID-anvendelser med indbyggede privatlivsfremmende teknologier.

| 58. | Dette kapitel vil behandle mulighederne for at udstede bindende lovgivningsforanstaltninger inden for den nuværende retlige ramme, mens kapitel VI, fordi det er et særskilt spørgsmål, vil drøfte behovet for et nyt lovgivningsmæssigt instrument. |
| --- | --- |

58.

Dette kapitel vil behandle mulighederne for at udstede bindende lovgivningsforanstaltninger inden for den nuværende retlige ramme, mens kapitel VI, fordi det er et særskilt spørgsmål, vil drøfte behovet for et nyt lovgivningsmæssigt instrument.

| 59. | Man bør først være særlig opmærksom på bestemmelserne i artikel 17 i direktiv 95/46/EF, artikel 14, stk. 3, i direktiv 2002/58/EF og artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF. Artikel 14, stk. 3, gør det muligt for medlemsstaterne at vedtage foranstaltninger for at sikre, at terminaludstyr fremstilles på en måde, der er forenelig med brugernes ret til at beskytte og kontrollere anvendelsen af deres personoplysninger i overensstemmelse med direktiv 1999/5/EF (22). Direktiv 1999/5/EF fastsætter i artikel 3, stk. 3, litra c), at Kommissionen — efter en udvalgsprocedure — kan træffe afgørelse om, at apparatur inden for visse udstyrsklasser eller af særlige typer skal konstrueres på en sådan måde, at det er i stand til at sikre, at personoplysninger om brugeren og abonnenten og disses privatliv beskyttes. Artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF har ikke hidtil været anvendt. |
| --- | --- |

59.

Man bør først være særlig opmærksom på bestemmelserne i artikel 17 i direktiv 95/46/EF, artikel 14, stk. 3, i direktiv 2002/58/EF og artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF. Artikel 14, stk. 3, gør det muligt for medlemsstaterne at vedtage foranstaltninger for at sikre, at terminaludstyr fremstilles på en måde, der er forenelig med brugernes ret til at beskytte og kontrollere anvendelsen af deres personoplysninger i overensstemmelse med direktiv 1999/5/EF (22). Direktiv 1999/5/EF fastsætter i artikel 3, stk. 3, litra c), at Kommissionen — efter en udvalgsprocedure — kan træffe afgørelse om, at apparatur inden for visse udstyrsklasser eller af særlige typer skal konstrueres på en sådan måde, at det er i stand til at sikre, at personoplysninger om brugeren og abonnenten og disses privatliv beskyttes. Artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF har ikke hidtil været anvendt.

| 60. | Disse bestemmelser giver lovgiver beføjelse til — på nationalt plan og på fællesskabsplan — at foreskrive, at der skal indgå privatlivs- og databeskyttelsesforanstaltninger i fremstillingen af RFID-systemer, et begreb, der kaldes »privacy by design« (indbygget databeskyttelse) (23). Der skal også anvendes de bedste tilgængelige teknikker. |
| --- | --- |

60.

Disse bestemmelser giver lovgiver beføjelse til — på nationalt plan og på fællesskabsplan — at foreskrive, at der skal indgå privatlivs- og databeskyttelsesforanstaltninger i fremstillingen af RFID-systemer, et begreb, der kaldes »privacy by design« (indbygget databeskyttelse) (23). Der skal også anvendes de bedste tilgængelige teknikker.

| 61. | For at gøre brugen af begrebet indbygget databeskyttelse obligatorisk anbefaler den tilsynsførende, at Kommissionen anvender mekanismen i artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF i samråd med RFID-ekspertgruppen. |
| --- | --- |

61.

For at gøre brugen af begrebet indbygget databeskyttelse obligatorisk anbefaler den tilsynsførende, at Kommissionen anvender mekanismen i artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF i samråd med RFID-ekspertgruppen.

| 62. | For det andet er det muligt at præcisere, hvordan den nuværende lovgivningsmæssige ramme skal anvendes på RFID, ved ændringer i selve direktiverne. Kommissionen har som nævnt netop forelagt et forslag om ændring af e-databeskyttelsesdirektivet, der indeholder en ny bestemmelse med henblik herpå. Den tilsynsførende hilser denne første bekræftelse af, at direktivet finder anvendelse på RFID-anvendelser, velkommen. Den tilsynsførende vil behandle de særlige spørgsmål vedrørende forbindelsen mellem e-databeskyttelsesdirektivet og RFID i sin udtalelse om ændringsforslaget, som vil blive udsendt i begyndelsen af 2008. |
| --- | --- |

62.

For det andet er det muligt at præcisere, hvordan den nuværende lovgivningsmæssige ramme skal anvendes på RFID, ved ændringer i selve direktiverne. Kommissionen har som nævnt netop forelagt et forslag om ændring af e-databeskyttelsesdirektivet, der indeholder en ny bestemmelse med henblik herpå. Den tilsynsførende hilser denne første bekræftelse af, at direktivet finder anvendelse på RFID-anvendelser, velkommen. Den tilsynsførende vil behandle de særlige spørgsmål vedrørende forbindelsen mellem e-databeskyttelsesdirektivet og RFID i sin udtalelse om ændringsforslaget, som vil blive udsendt i begyndelsen af 2008.

| 63. | Da Kommissionen ikke forudser nogen ændring af databeskyttelsesdirektivet i den nærmeste fremtid (24), er mulighederne for præcisering af anvendelsen af den nuværende lovgivningsmæssige ramme på RFID begrænsede. |
| --- | --- |

63.

Da Kommissionen ikke forudser nogen ændring af databeskyttelsesdirektivet i den nærmeste fremtid (24), er mulighederne for præcisering af anvendelsen af den nuværende lovgivningsmæssige ramme på RFID begrænsede.

VI.   ER DER BEHOV FOR EN SPECIFIK RETLIG RAMME FOR RFID?

Kommissionens planer

| 64. | Meddelelsen (25) understreger betydningen af indbygget datasikkerheds- og privatlivsbeskyttelse. Den kræver også inddragelse af alle berørte parter. De vigtigste resultater af Kommissionens aktiviteter vil være »en henstilling om, hvilke principper myndighederne og andre berørte parter bør følge i forbindelse med brug af RFID«. Henstillingen vil formentlig blive vedtaget i foråret 2008. De lovgivningsmæssige ambitioner, der nævnes i meddelelsen, omfatter to trin. Kommissionen vil:






  — | Overveje hensigtsmæssige bestemmelser om RFID i det kommende forslag til ændring af e-databeskyttelsesdirektivet. Som tidligere nævnt foreslog Kommissionen i november 2007 en sådan ændring af e-databeskyttelsesdirektivet og bekræftede direktivets anvendelighed på RFID-anvendelser (26), men foreslog ikke at udvide e-databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde til private net. |
| --- | --- | --- |

64.

Meddelelsen (25) understreger betydningen af indbygget datasikkerheds- og privatlivsbeskyttelse. Den kræver også inddragelse af alle berørte parter. De vigtigste resultater af Kommissionens aktiviteter vil være »en henstilling om, hvilke principper myndighederne og andre berørte parter bør følge i forbindelse med brug af RFID«. Henstillingen vil formentlig blive vedtaget i foråret 2008. De lovgivningsmæssige ambitioner, der nævnes i meddelelsen, omfatter to trin. Kommissionen vil:

—

Overveje hensigtsmæssige bestemmelser om RFID i det kommende forslag til ændring af e-databeskyttelsesdirektivet. Som tidligere nævnt foreslog Kommissionen i november 2007 en sådan ændring af e-databeskyttelsesdirektivet og bekræftede direktivets anvendelighed på RFID-anvendelser (26), men foreslog ikke at udvide e-databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde til private net.

| — | Vurdere behovet for yderligere lovgivning til værn for data- og privatlivsbeskyttelse. |
| --- | --- |

—

Vurdere behovet for yderligere lovgivning til værn for data- og privatlivsbeskyttelse.

| 65. | I overensstemmelse med denne politik kan det forventes, at Kommissionen ikke overvejer — i hvert fald ikke på kort sigt — at foreslå ny specifik lovgivning til værn for data- og privatlivsbeskyttelse på RFID-området. |
| --- | --- |

65.

I overensstemmelse med denne politik kan det forventes, at Kommissionen ikke overvejer — i hvert fald ikke på kort sigt — at foreslå ny specifik lovgivning til værn for data- og privatlivsbeskyttelse på RFID-området.

Parametre for lovgiver

| 66. | Den tilsynsførende nævnte i sin udtalelse om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet nogle hovedtræk for lovgivningsmæssige aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger, der kan sammenfattes således:






  — | For det første bør de vigtigste principper for databeskyttelsen bevares: »Der er ikke brug for nye principper, hvorimod der er et klart behov for andre administrative ordninger, der på den ene side er effektive og relevante for et netværkssamfund, og som på den anden side minimerer de administrative udgifter« (27). |
| --- | --- | --- |

66.

Den tilsynsførende nævnte i sin udtalelse om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet nogle hovedtræk for lovgivningsmæssige aktiviteter i forbindelse med behandling af personoplysninger, der kan sammenfattes således:

—

For det første bør de vigtigste principper for databeskyttelsen bevares: »Der er ikke brug for nye principper, hvorimod der er et klart behov for andre administrative ordninger, der på den ene side er effektive og relevante for et netværkssamfund, og som på den anden side minimerer de administrative udgifter« (27).

| — | For det andet bør der kun forelægges forslag til lovgivning, hvis der er ført tilstrækkeligt bevis for deres nødvendighed og proportionalitet. Derfor bør den generelle lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse ikke ændres på kort sigt. |
| --- | --- |

—

For det andet bør der kun forelægges forslag til lovgivning, hvis der er ført tilstrækkeligt bevis for deres nødvendighed og proportionalitet. Derfor bør den generelle lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse ikke ændres på kort sigt.

| — | For det tredje kan ændringer i samfundsudviklingen føre til specifikke retlige rammer med henblik på at tilpasse principperne fra databeskyttelsesdirektivet til de spørgsmål, som specifikke teknologier såsom RFID giver anledning til. Det er klart, at også i denne forbindelse skal betingelserne om nødvendighed og proportionalitet opfyldes. |
| --- | --- |

—

For det tredje kan ændringer i samfundsudviklingen føre til specifikke retlige rammer med henblik på at tilpasse principperne fra databeskyttelsesdirektivet til de spørgsmål, som specifikke teknologier såsom RFID giver anledning til. Det er klart, at også i denne forbindelse skal betingelserne om nødvendighed og proportionalitet opfyldes.

| 67. | Som et næste skridt er det nyttigt at præsicere de forventninger, som lovgiveren står over for på RFID-området:






  — | Lovgivningen skal være fleksibel og give plads til innovation og teknologisk udvikling. Dette bør føre til lovgivning, der er tilstrækkelig teknologisk neutral. |
| --- | --- | --- |

67.

Som et næste skridt er det nyttigt at præsicere de forventninger, som lovgiveren står over for på RFID-området:

—

Lovgivningen skal være fleksibel og give plads til innovation og teknologisk udvikling. Dette bør føre til lovgivning, der er tilstrækkelig teknologisk neutral.

| — | For det andet skal lovgivningen give retssikkerhed. Dette bør føre til lovgivning, der er tilstrækkelig specifik. De berørte parter skal vide nøjagtigt, hvordan deres adfærd reguleres. |
| --- | --- |

—

For det andet skal lovgivningen give retssikkerhed. Dette bør føre til lovgivning, der er tilstrækkelig specifik. De berørte parter skal vide nøjagtigt, hvordan deres adfærd reguleres.

| — | For det tredje skal lovgivningen effektivt beskytte alle involverede legitime interesser. Dette kræver under alle omstændigheder håndhævelse af lovgivningen og en klar definition af ansvarsområderne: hvilken part er ansvarlig for hvilken adfærd (28)? Disse krav gør sig endnu stærkere gældende, når det handler om privatlivets fred og databeskyttelse, personers grundlæggende rettigheder i henhold til den europæiske konvention om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

—

For det tredje skal lovgivningen effektivt beskytte alle involverede legitime interesser. Dette kræver under alle omstændigheder håndhævelse af lovgivningen og en klar definition af ansvarsområderne: hvilken part er ansvarlig for hvilken adfærd (28)? Disse krav gør sig endnu stærkere gældende, når det handler om privatlivets fred og databeskyttelse, personers grundlæggende rettigheder i henhold til den europæiske konvention om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Den tilsynsførendes holdning

| 68. | Efter den tilsynsførendes opfattelse er det klart, at ikke al teknologisk udvikling bør afføde reaktioner fra den europæiske lovgivers side. Den teknologiske udvikling kan gå hurtigt, mens vedtagelsen og ikrafttrædelsen af lovgivning tager tid og bør tage tid. Lovgivning bør være et resultat af en afvejning af alle interesser, der er på spil. Når der vælges et direktiv som instrument, er der behov for endnu mere tid, da direktiver skal gennemføres fuldt ud i medlemsstaternes retssystemer. |
| --- | --- |

68.

Efter den tilsynsførendes opfattelse er det klart, at ikke al teknologisk udvikling bør afføde reaktioner fra den europæiske lovgivers side. Den teknologiske udvikling kan gå hurtigt, mens vedtagelsen og ikrafttrædelsen af lovgivning tager tid og bør tage tid. Lovgivning bør være et resultat af en afvejning af alle interesser, der er på spil. Når der vælges et direktiv som instrument, er der behov for endnu mere tid, da direktiver skal gennemføres fuldt ud i medlemsstaternes retssystemer.

| 69. | RFID er imidlertid ikke blot endnu en teknologisk udvikling, som det understreges i flere dele af denne udtalelse. I meddelelsen henvises til RFID som nøglen til en ny fase i informationssamfundets udvikling, en fase, der sommetider går under betegnelsen »tingenes internet«, og RFID-etiketter vil komme til at spille en central rolle i de såkaldte intelligente omgivelser. Disse omgivelser er også vigtige skridt i udviklingen af, hvad der ofte kaldes »overvågningssamfundet« (29). På baggrund heraf kan lovgivningsmæssige tiltag på RFID-området berettiges. RFID kan medføre en kvalitativ ændring. |
| --- | --- |

69.

RFID er imidlertid ikke blot endnu en teknologisk udvikling, som det understreges i flere dele af denne udtalelse. I meddelelsen henvises til RFID som nøglen til en ny fase i informationssamfundets udvikling, en fase, der sommetider går under betegnelsen »tingenes internet«, og RFID-etiketter vil komme til at spille en central rolle i de såkaldte intelligente omgivelser. Disse omgivelser er også vigtige skridt i udviklingen af, hvad der ofte kaldes »overvågningssamfundet« (29). På baggrund heraf kan lovgivningsmæssige tiltag på RFID-området berettiges. RFID kan medføre en kvalitativ ændring.

| 70. | I dette perspektiv anbefaler den tilsynsførende, at det overvejes at vedtage (et forslag til) fællesskabslovgivning, der fastsætter regler for de vigtigste spørgsmål vedrørende RFID-brug i relevante sektorer i tilfælde af, at den nuværende retlige ramme ikke skulle blive gennemført på rette vis. Efter ikrafttrædelsen må en sådan lovgivningsmæssig foranstaltning betragtes som en »lex specialis« i forhold til den generelle ramme for databeskyttelse. |
| --- | --- |

70.

I dette perspektiv anbefaler den tilsynsførende, at det overvejes at vedtage (et forslag til) fællesskabslovgivning, der fastsætter regler for de vigtigste spørgsmål vedrørende RFID-brug i relevante sektorer i tilfælde af, at den nuværende retlige ramme ikke skulle blive gennemført på rette vis. Efter ikrafttrædelsen må en sådan lovgivningsmæssig foranstaltning betragtes som en »lex specialis« i forhold til den generelle ramme for databeskyttelse.

| 71. | Vedtagelsen af et sådant lovgivningsmæssigt instrument vil have følgende fordele:






  — | Instrumentet kan fastsætte substantielle parametre for selvreguleringsmekanismerne. |
| --- | --- | --- |

71.

Vedtagelsen af et sådant lovgivningsmæssigt instrument vil have følgende fordele:

—

Instrumentet kan fastsætte substantielle parametre for selvreguleringsmekanismerne.

| — | Perspektivet om vedtagelse af et lovgivningsmæssigt instrument kan vise sig at være et effektivt incitament for parterne til at indføre selvreguleringsmekanismer, der giver præcis beskyttelse. |
| --- | --- |

—

Perspektivet om vedtagelse af et lovgivningsmæssigt instrument kan vise sig at være et effektivt incitament for parterne til at indføre selvreguleringsmekanismer, der giver præcis beskyttelse.

| 72. | For at gøre det mere praktisk kan Kommissionen anmodes om at udarbejde et høringsdokument om fordele og ulemper ved specifik lovgivning og om de vigtigste elementer i en sådan lovgivning. Parterne kan selvfølgelig anmodes om at bidrage til denne høring. På samme måde kan Artikel 29-gruppen inddrages. |
| --- | --- |

72.

For at gøre det mere praktisk kan Kommissionen anmodes om at udarbejde et høringsdokument om fordele og ulemper ved specifik lovgivning og om de vigtigste elementer i en sådan lovgivning. Parterne kan selvfølgelig anmodes om at bidrage til denne høring. På samme måde kan Artikel 29-gruppen inddrages.

Muligheder

| 73. | Lovgiveren kan fastsætte en skræddersyet retlig ramme, der består af en blanding af regulerende værktøjer, der præciserer og supplerer den nuværende retlige ramme. Denne skræddersyede retlige ramme bør bygge på de kendte databeskyttelsesprincipper og bør fokusere på fordelingen af ansvarsområderne og kontrolmekanismernes effektivitet. |
| --- | --- |

73.

Lovgiveren kan fastsætte en skræddersyet retlig ramme, der består af en blanding af regulerende værktøjer, der præciserer og supplerer den nuværende retlige ramme. Denne skræddersyede retlige ramme bør bygge på de kendte databeskyttelsesprincipper og bør fokusere på fordelingen af ansvarsområderne og kontrolmekanismernes effektivitet.

| 74. | En specifik grund til, at der er behov for en sådan skræddersyet lovgivning, hænger sammen med, at ikke alle RFID-anvendelser indebærer behandling af personoplysninger. Med andre ord, hvis RFID-anvendelser ikke indebærer behandling af personoplysninger, er parter, der medvirker til fremstilling og salg af produkter med RFID, ikke juridisk tvunget til at gennemføre teknologiske foranstaltninger, der kan forhindre aflytning eller opsætning af læsseapparater uden forudgående advarsel til de pågældende personer. Som det er påvist, kan sådanne RFID-anvendelser imidlertid også indebære trusler mod privatlivets fred som følge af eventuel overvågning af personer, og de kræver således samme type værn om privatlivets fred. Dette kan netop være tilfældet ved mærkning af individuelle forbrugsvarer inden salget. Kort sagt kan RFID-anvendelser, der ikke behandler personoplysninger, stadig true privatlivets fred ved at give mulighed for skjult overvågning og anvendelse af oplysninger til uacceptable formål. |
| --- | --- |

74.

En specifik grund til, at der er behov for en sådan skræddersyet lovgivning, hænger sammen med, at ikke alle RFID-anvendelser indebærer behandling af personoplysninger. Med andre ord, hvis RFID-anvendelser ikke indebærer behandling af personoplysninger, er parter, der medvirker til fremstilling og salg af produkter med RFID, ikke juridisk tvunget til at gennemføre teknologiske foranstaltninger, der kan forhindre aflytning eller opsætning af læsseapparater uden forudgående advarsel til de pågældende personer. Som det er påvist, kan sådanne RFID-anvendelser imidlertid også indebære trusler mod privatlivets fred som følge af eventuel overvågning af personer, og de kræver således samme type værn om privatlivets fred. Dette kan netop være tilfældet ved mærkning af individuelle forbrugsvarer inden salget. Kort sagt kan RFID-anvendelser, der ikke behandler personoplysninger, stadig true privatlivets fred ved at give mulighed for skjult overvågning og anvendelse af oplysninger til uacceptable formål.

| 75. | Den tilsynsførende mener, at dette uheldige resultat bør undgås. Fordi den nuværende lovgivning delvis — i hvert fald for RFID-anvendelser, der ikke behandler personoplysninger — ikke imødegår denne trussel mod privatlivets fred, og under hensyn til manglerne ved sot law-løsningerne forekommer det nødvendigt at anvende obligatoriske lovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre et tilfredsstillende resultat. |
| --- | --- |

75.

Den tilsynsførende mener, at dette uheldige resultat bør undgås. Fordi den nuværende lovgivning delvis — i hvert fald for RFID-anvendelser, der ikke behandler personoplysninger — ikke imødegår denne trussel mod privatlivets fred, og under hensyn til manglerne ved sot law-løsningerne forekommer det nødvendigt at anvende obligatoriske lovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre et tilfredsstillende resultat.

| 76. | Sådanne foranstaltninger bør under alle omstændigheder:






  — | Fastlægge opt-in-princippet på salgsstedet som en præcis og ubestridelig retlig forpligtelse, også for RFID-anvendelser, der ligger uden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde (30). |
| --- | --- | --- |

76.

Sådanne foranstaltninger bør under alle omstændigheder:

—

Fastlægge opt-in-princippet på salgsstedet som en præcis og ubestridelig retlig forpligtelse, også for RFID-anvendelser, der ligger uden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde (30).

| — | Sikre, at der sammen med RFID-anvendelser obligatorisk iværksættes hensigtsmæssige tekniske løsninger eller indbygget databeskyttelse. |
| --- | --- |

—

Sikre, at der sammen med RFID-anvendelser obligatorisk iværksættes hensigtsmæssige tekniske løsninger eller indbygget databeskyttelse.

VII.   FORVALTNINGSSPØRGSMÅLET

| 77. | Selv om den »iboende grænseoverskridende« dimension ved RFID-systemerne i meddelelsen alene anskues inden for det indre marked, mener den tilsynsførende, at denne dimension skal tackles på et mere internationalt plan. I en forretning er RFID-systemer allerede »grænseoverskridende«, eftersom etikettens aktivitet måske ikke stopper ved salgsstedet. På det generelle plan bliver RFID-teknologierne også »grænseoverskridende«, når overførsel af personoplysninger til et tredjeland kan finde sted, når producenten af den mærkede genstand, der er en del af RFID-systemet, har hjemsted uden for Den Europæiske Union (31). |
| --- | --- |

77.

Selv om den »iboende grænseoverskridende« dimension ved RFID-systemerne i meddelelsen alene anskues inden for det indre marked, mener den tilsynsførende, at denne dimension skal tackles på et mere internationalt plan. I en forretning er RFID-systemer allerede »grænseoverskridende«, eftersom etikettens aktivitet måske ikke stopper ved salgsstedet. På det generelle plan bliver RFID-teknologierne også »grænseoverskridende«, når overførsel af personoplysninger til et tredjeland kan finde sted, når producenten af den mærkede genstand, der er en del af RFID-systemet, har hjemsted uden for Den Europæiske Union (31).

| 78. | Ud fra et mere fremtidsrettet synspunkt udgør forvaltningen af referencedatabaser med RFID-identiteter også en kritisk dimension for den rette håndhævelse af den europæiske retlige ramme for databeskyttelse. Den tilsynsførende tilskynder til, at der findes en løsning, da yderligere udhuling af denne ramme ikke vil være acceptabel. |
| --- | --- |

78.

Ud fra et mere fremtidsrettet synspunkt udgør forvaltningen af referencedatabaser med RFID-identiteter også en kritisk dimension for den rette håndhævelse af den europæiske retlige ramme for databeskyttelse. Den tilsynsførende tilskynder til, at der findes en løsning, da yderligere udhuling af denne ramme ikke vil være acceptabel.

| 79. | Den tilsynsførende forudser, at spørgsmålet om RFID-forvaltning vil blive en større udfordring, der vil kræve betydelige investeringer. Det rette forhandlingsforum samt den mest hensigtsmæssige forvaltningsinfrastruktur skal findes for at sikre, at databeskyttelsesrettighederne respekteres på passende vis i disse internationale omgivelser. |
| --- | --- |

79.

Den tilsynsførende forudser, at spørgsmålet om RFID-forvaltning vil blive en større udfordring, der vil kræve betydelige investeringer. Det rette forhandlingsforum samt den mest hensigtsmæssige forvaltningsinfrastruktur skal findes for at sikre, at databeskyttelsesrettighederne respekteres på passende vis i disse internationale omgivelser.

| 80. | I dette perspektiv opfordrer den tilsynsførende Kommissionen til at fremlægge sine synspunkter vedrørende spørgsmålet om forvaltning, eventuelt i samråd med gruppen af RFID-interessenter. |
| --- | --- |

80.

I dette perspektiv opfordrer den tilsynsførende Kommissionen til at fremlægge sine synspunkter vedrørende spørgsmålet om forvaltning, eventuelt i samråd med gruppen af RFID-interessenter.

VIII.   KONKLUSION

| 81. | Den tilsynsførende hilser Kommissionens meddelelse om RFID velkommen, da den behandler de vigtigste spørgsmål i forbindelse med ibrugtagning af RFID-teknologi uden at se bort fra de afgørende spørgsmål vedrørende privatlivets fred og databeskyttelse. Han deler det synspunkt, at RFID-systemer vil kunne spille en vigtig rolle i forbindelse med udviklingen af informationssamfundet, der normalt omtales som »tingenes internet«. |
| --- | --- |

81.

Den tilsynsførende hilser Kommissionens meddelelse om RFID velkommen, da den behandler de vigtigste spørgsmål i forbindelse med ibrugtagning af RFID-teknologi uden at se bort fra de afgørende spørgsmål vedrørende privatlivets fred og databeskyttelse. Han deler det synspunkt, at RFID-systemer vil kunne spille en vigtig rolle i forbindelse med udviklingen af informationssamfundet, der normalt omtales som »tingenes internet«.

Afdækning af konsekvenserne

| 82. | Den omfattende brug af RFID-teknologi er grundlæggende ny og kan få dybtgående indvirkning på vort samfund og på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i vort samfund som f.eks. privatlivets fred og databeskyttelse. RFID kan medføre en kvalitativ ændring. |
| --- | --- |

82.

Den omfattende brug af RFID-teknologi er grundlæggende ny og kan få dybtgående indvirkning på vort samfund og på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i vort samfund som f.eks. privatlivets fred og databeskyttelse. RFID kan medføre en kvalitativ ændring.

| 83. | Der kan sondres mellem fem grundlæggende spørgsmål vedrørende datasikkerheds- og privatlivsbeskyttelse:






  — | Identifikationen af den registrerede. |
| --- | --- | --- |

83.

Der kan sondres mellem fem grundlæggende spørgsmål vedrørende datasikkerheds- og privatlivsbeskyttelse:

—

Identifikationen af den registrerede.

| — | Identifikationen af den/de registeransvarlige. |
| --- | --- |

—

Identifikationen af den/de registeransvarlige.

| — | Den reducerede betydning af den traditionelle sondring mellem den personlige og den offentlige sfære. |
| --- | --- |

—

Den reducerede betydning af den traditionelle sondring mellem den personlige og den offentlige sfære.

| — | Konsekvenserne af RFID-etiketters størrelse og fysiske egenskaber. |
| --- | --- |

—

Konsekvenserne af RFID-etiketters størrelse og fysiske egenskaber.

| — | Behandlingens manglende gennemsigtighed. |
| --- | --- |

—

Behandlingens manglende gennemsigtighed.

Præcisering af konsekvenserne

| 84. | Den generelle lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse som fastlagt i direktiv 95/46/EF gælder for RFID, for så vidt oplysninger, som behandles af RFID-systemer, falder inden for definitionen af personoplysninger. |
| --- | --- |

84.

Den generelle lovgivningsmæssige ramme for databeskyttelse som fastlagt i direktiv 95/46/EF gælder for RFID, for så vidt oplysninger, som behandles af RFID-systemer, falder inden for definitionen af personoplysninger.

| 85. | For så vidt angår e-databeskyttelsesdirektivet: Kommissionens forslag af 13. november 2007 om ændring af direktivet indeholder en bestemmelse, der skal præcisere, at direktivet faktisk finder anvendelse på RFID-anvendelser. Andre RFID-anvendelser vil imidlertid måske ikke være omfattet, fordi dette direktiv er begrænset til behandling af personoplysninger i forbindelse med udbud af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester i offentlige kommunikationsnet. |
| --- | --- |

85.

For så vidt angår e-databeskyttelsesdirektivet: Kommissionens forslag af 13. november 2007 om ændring af direktivet indeholder en bestemmelse, der skal præcisere, at direktivet faktisk finder anvendelse på RFID-anvendelser. Andre RFID-anvendelser vil imidlertid måske ikke være omfattet, fordi dette direktiv er begrænset til behandling af personoplysninger i forbindelse med udbud af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester i offentlige kommunikationsnet.

| 86. | Beskyttelsen af personoplysninger kan suppleres med en række selvregulerende instrumenter. Det er hensigtsmæssigt at give mulighed for selvregulering, forudsat at denne:






  — | Giver konkret og praktisk vejledning om særlige typer RFID-anvendelser. |
| --- | --- | --- |

86.

Beskyttelsen af personoplysninger kan suppleres med en række selvregulerende instrumenter. Det er hensigtsmæssigt at give mulighed for selvregulering, forudsat at denne:

—

Giver konkret og praktisk vejledning om særlige typer RFID-anvendelser.

| — | Behandler de særlige spørgsmål og problemer vedrørende databeskyttelse, som opstår i forbindelse med generiske RFID-anvendelser. |
| --- | --- |

—

Behandler de særlige spørgsmål og problemer vedrørende databeskyttelse, som opstår i forbindelse med generiske RFID-anvendelser.

| — | Bidrager til en ensartet og harmoniseret anvendelse af databeskyttelsesdirektivet i hele EU. |
| --- | --- |

—

Bidrager til en ensartet og harmoniseret anvendelse af databeskyttelsesdirektivet i hele EU.

| — | Anvendes af alle relevante interessenter. |
| --- | --- |

—

Anvendes af alle relevante interessenter.

| 87. | Den tilsynsførende anbefaler, at Kommissionen i tæt samarbejde med RFID-ekspertgruppen udarbejder et eller flere dokumenter, der giver en klar vejledning i, hvordan den nuværende retlige ramme skal anvendes på RFID-miljøet. |
| --- | --- |

87.

Den tilsynsførende anbefaler, at Kommissionen i tæt samarbejde med RFID-ekspertgruppen udarbejder et eller flere dokumenter, der giver en klar vejledning i, hvordan den nuværende retlige ramme skal anvendes på RFID-miljøet.

| 88. | Vejledningen skal fastsætte de principper, der gælder for RFID-brug, og skal være tilstrækkelig målrettet og anlægge en sektorspecifik tilgang. Den skal foreslå praktiske og effektive metoder til udvikling af teknikker og standarder, der kan bidrage til, at RFID-systemerne overholder den retlige ramme for databeskyttelsen, og som indebærer brug af »privacy by design« (indbygget databeskyttelse)-teknologi. |
| --- | --- |

88.

Vejledningen skal fastsætte de principper, der gælder for RFID-brug, og skal være tilstrækkelig målrettet og anlægge en sektorspecifik tilgang. Den skal foreslå praktiske og effektive metoder til udvikling af teknikker og standarder, der kan bidrage til, at RFID-systemerne overholder den retlige ramme for databeskyttelsen, og som indebærer brug af »privacy by design« (indbygget databeskyttelse)-teknologi.

| 89. | Den tilsynsførende ser med tilfredshed på tilgangen i Kommissionens meddelelse om at støtte ideen om udarbejdelse af specifikationer og vedtagelse af konstruktionskriterier. |
| --- | --- |

89.

Den tilsynsførende ser med tilfredshed på tilgangen i Kommissionens meddelelse om at støtte ideen om udarbejdelse af specifikationer og vedtagelse af konstruktionskriterier.

| 90. | Selv om den tilsynsførende mener, at opt-in-princippet på salgsstedet er en retlig forpligtelse, der allerede findes ifølge databeskyttelsesdirektivet i de fleste situationer, bør denne forpligtelse præciseres i selvreguleríngsinstrumenter. |
| --- | --- |

90.

Selv om den tilsynsførende mener, at opt-in-princippet på salgsstedet er en retlig forpligtelse, der allerede findes ifølge databeskyttelsesdirektivet i de fleste situationer, bør denne forpligtelse præciseres i selvreguleríngsinstrumenter.

Er der behov for specifikke foranstaltninger?

| 91. | For at gøre brugen af begrebet indbygget databeskyttelse obligatorisk anbefaler den tilsynsførende, at Kommissionen anvender mekanismen i artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF i samråd med RFID-ekspertgruppen. |
| --- | --- |

91.

For at gøre brugen af begrebet indbygget databeskyttelse obligatorisk anbefaler den tilsynsførende, at Kommissionen anvender mekanismen i artikel 3, stk. 3, litra c), i direktiv 1999/5/EF i samråd med RFID-ekspertgruppen.

| 92. | Den tilsynsførende anbefaler, at det overvejes at vedtage (et forslag til) fællesskabslovgivning, der fastsætter regler for de vigtigste spørgsmål vedrørende RFID-brug i relevante sektorer i tilfælde af, at den nuværende retlige ramme ikke skulle blive gennemført på rette vis. Efter ikrafttrædelsen må en sådan lovgivningsmæssig foranstaltning betragtes som en »lex specialis« i forhold til den generelle ramme for databeskyttelse. Denne lovgivningsmæssige foranstaltning bør også tage fat på de spørgsmål med hensyn til privatlivs- og datasikkerhedsbeskyttelse, der opstår i forbindelse med visse RFID-anvendelser som f.eks. mærkning af individuelle genstande inden salget, som ikke nødvendigvis indebærer behandling af personoplysninger. |
| --- | --- |

92.

Den tilsynsførende anbefaler, at det overvejes at vedtage (et forslag til) fællesskabslovgivning, der fastsætter regler for de vigtigste spørgsmål vedrørende RFID-brug i relevante sektorer i tilfælde af, at den nuværende retlige ramme ikke skulle blive gennemført på rette vis. Efter ikrafttrædelsen må en sådan lovgivningsmæssig foranstaltning betragtes som en »lex specialis« i forhold til den generelle ramme for databeskyttelse. Denne lovgivningsmæssige foranstaltning bør også tage fat på de spørgsmål med hensyn til privatlivs- og datasikkerhedsbeskyttelse, der opstår i forbindelse med visse RFID-anvendelser som f.eks. mærkning af individuelle genstande inden salget, som ikke nødvendigvis indebærer behandling af personoplysninger.

| 93. | Kommissionen bør udarbejde et høringsdokument om fordele og ulemper ved specifik lovgivning og om de vigtigste elementer i en sådan lovgivning. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen bør udarbejde et høringsdokument om fordele og ulemper ved specifik lovgivning og om de vigtigste elementer i en sådan lovgivning.

| 94. | Lovgiveren kan fastsætte en skræddersyet retlig ramme, der består af en blanding af regulerende værktøjer, der præciserer og supplerer den nuværende retlige ramme. Foranstaltninger bør under alle omstændigheder:






  — | Fastlægge opt-in-princippet på salgsstedet som en præcis og ubestridelig retlig forpligtelse, også for RFID-anvendelser, der ligger uden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde (32). |
| --- | --- | --- |

94.

Lovgiveren kan fastsætte en skræddersyet retlig ramme, der består af en blanding af regulerende værktøjer, der præciserer og supplerer den nuværende retlige ramme. Foranstaltninger bør under alle omstændigheder:

—

Fastlægge opt-in-princippet på salgsstedet som en præcis og ubestridelig retlig forpligtelse, også for RFID-anvendelser, der ligger uden for databeskyttelsesdirektivets anvendelsesområde (32).

| — | Sikre, at der sammen med RFID-anvendelser obligatorisk iværksættes hensigtsmæssige tekniske løsninger eller indbygget databeskyttelse. |
| --- | --- |

—

Sikre, at der sammen med RFID-anvendelser obligatorisk iværksættes hensigtsmæssige tekniske løsninger eller indbygget databeskyttelse.

Forvaltningsspørgsmålet

| 95. | Den tilsynsførende opfordrer Kommissionen til at fremlægge sine synspunkter vedrørende spørgsmålet om forvaltning, eventuelt i samråd med gruppen af RFID-interessenter. |
| --- | --- |

95.

Den tilsynsførende opfordrer Kommissionen til at fremlægge sine synspunkter vedrørende spørgsmålet om forvaltning, eventuelt i samråd med gruppen af RFID-interessenter.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2007.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  KOM(2007) 96 endelig.

1

(2)  Afgørelse 467/2007/EF (EUT L 176 af 6.7.2007, s. 25).

2

(3)  EUT C 68 af 24.3.2007, s. 1.

3

(4)  Projektet »RFID and identity management — Case studies from the frontline of the development towards ambient intelligence«, som er bestilt af Europa-Parlamentets tjeneste for vurdering af videnskabelige og teknologiske projekter (STOA) og gennemført af ETAG (European Technology Assessment Group)

4

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Dok. WP 136, der er offentliggjort på gruppens websted.

5

(6)  Meddelelse af 7. marts 2007 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om opfølgning på arbejdsprogrammet for en bedre gennemførelse af databeskyttelsesdirektivet, KOM(2007) 87 endelig.

6

(7)  EUT C 255 af 27.10.2007, s. 1. I det følgende benævnt: »Udtalelsen om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet«.

7

(8)  Forslag af 13. november 2007 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde, KOM(2007) 698 endelig. Direktivet 2002/58/EF vil blive omtalt som »e-databeskyttelsesdirektivet«.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr. Sarah Spiekermann, director Berlin Research Centre on Internet Economics, workshop on RFID and ubiquitous computing organized by the Trans Atlantic Consumer Dialogue, 13 March 2007.

10

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman and Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Volume 9, No. 2/2007.

11

(12)  Hall, E.T., 1966, The Hidden Dimension (1st ed.). Garden City, N.Y: Doubleday.

12

(13)  Altman, I., 1975, The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey.

13

(14)  Jf. den tilsynsførendes bemærkninger fra marts 2006 om Kommissionens meddelelse om kompatibilitet mellem europæiske databaser, der er offentliggjort på den tilsynsførendes websted.

14

(15)  I punkt 59 i denne udtalelse drøftes relevansen af et tredje direktiv, nemlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10).

15

(16)  Jf. bl.a. s. 10 i udtalelsen, som er nævnt i fodnote 5.

16

(17)  Jf. punkt 46-50 i denne udtalelse, der indeholder flere detaljer.

17

(18)  I forbindelse med nogle RFID-anvendelser kan det være muligt at anvende andre grundlag som f.eks. artikel 7, litra f) (den registeransvarliges legitime interesser med forbehold af tilstrækkelige garantier).

18

(19)  Navnet på denne model, der er udviklet af Frank Stajano og Ross Anderson fra Cambridge universitetet, er inspireret af »hvordan en gås, der udklækkes, antager, at den første genstand, den ser bevæge sig, må være dens mor«.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Arbejdsdokument (WP 105) om databeskyttelsesspørgsmål vedrørende RFID-teknologi af 19. januar 2005.

21

(22)  Og i overensstemmelse med Rådets afgørelse 87/95/EØF af 22. december 1986 om standardisering inden for informationsteknologi og telekommunikation (EFT L 36 af 7.2.1987, s. 31).

22

(23)  Jf. kapitel IV.

23

(24)  Den tilsynsførende støtter denne tilgang, jf. punkt 64.

24

(25)  Se punkt 4.1 i meddelelsen.

25

(26)  Se forslag til ny artikel 3 i direktiv 2002/58/EF.

26

(27)  Punkt 24 i udtalelsen om meddelelsen om databeskyttelsesdirektivet.

27

(28)  Udtrykt med databeskyttelsesterminologi medfører dette identifikation af »den registeransvarlige«.

28

(29)  Dette budskab blev gentaget i en erklæring fra de europæiske databeskyttelsesmyndigheder, der blev vedtaget i London den 2. november 2006, og som er tilgængelig på den tilsynsførendes websted:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  I kapitel IV anføres det, at opt-in-princippet på salgsstedet er en retlig forpligtelse, der allerede findes ifølge databeskyttelsesdirektivet.

30

(31)  De forpligtelser, der gælder i forbindelse med videregivelse af personoplysninger, behandles i artikel 25 og 26 i databeskyttelsesdirektivet.

31

(32)  I kapitel IV anføres det, at »opt-in«-princippet på salgsstedet er en retlig forpligtelse, der allerede findes under databeskyttelsesdirektivet.

32

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/13

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 101/02)

| Vedtagelsesdato | 23.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 140/07 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Retsgrundlag | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Støtte til dyrevelfærdsforanstaltninger |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | I alt 235 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Vedtagelsesdato

23.10.2007

Sag nr.

N 140/07

Medlemsstat

Irland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Retsgrundlag

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Støtte til dyrevelfærdsforanstaltninger

Støtteform

Direkte støtte

Budget

I alt 235 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

31.12.2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 363/07 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Retsgrundlag | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Vedtagelsesdato

5.12.2007

Sag nr.

N 363/07

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Retsgrundlag

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Foranstaltningens art

Investeringsstøtte til produktion og forarbejdning af landbrugsprodukter

Formål

Sektorudvikling

Støtteform

Direkte støtte, rentetilskud, betaling af garanti

Budget

I alt 20 mio. LTL

Støtteintensitet

40-50 % af de støtteberettigede udgifter

Varighed

Seks år fra Kommissionens godkendelse

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 526/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Piemonte |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Ugunstige vejrforhold |
| Støtteform | Tilskud |
| Rammebeløb | Jf. sag NN 54/A/04 |
| Støtteintensitet | Indtil 100 % af de støtteberettigede omkostninger |
| Varighed | Indtil de sidste udbetalinger er foretaget |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

29.10.2007

Sag nr.

N 526/07

Medlemsstat

Italien

Region

Piemonte

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Ugunstige vejrforhold

Støtteform

Tilskud

Rammebeløb

Jf. sag NN 54/A/04

Støtteintensitet

Indtil 100 % af de støtteberettigede omkostninger

Varighed

Indtil de sidste udbetalinger er foretaget

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den støtteordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 28.11.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 540/07 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Retsgrundlag | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 42 000 000 EUR |
| Støtteintensitet | Gradvis aftagende godtgørelser |
| Varighed | 5 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Vedtagelsesdato

28.11.2007

Sag nr.

N 540/07

Medlemsstat

Frankrig

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Retsgrundlag

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Støtte

Budget

42 000 000 EUR

Støtteintensitet

Gradvis aftagende godtgørelser

Varighed

5 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 559/07 |
| Medlemsstat | Cypern |
| Region | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Retsgrundlag | Bekendtgørelse |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Erstatning for beskadigelser som følge af brande i nævnte kommuner |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 1 640 257 EUR |
| Støtteintensitet | Op til 100 % af værdien af de påførte tab |
| Varighed | 3 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Vedtagelsesdato

4.12.2007

Sag nr.

N 559/07

Medlemsstat

Cypern

Region

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Retsgrundlag

Bekendtgørelse

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Erstatning for beskadigelser som følge af brande i nævnte kommuner

Støtteform

Direkte støtte

Budget

1 640 257 EUR

Støtteintensitet

Op til 100 % af værdien af de påførte tab

Varighed

3 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/17

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 101/03)

| Vedtagelsesdato | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 252/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Calabria |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for beskadigelser af landbrugsstrukturer som følge af dårlige vejrforhold |
| Støtteform | — |
| Budget | Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04) |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

24.1.2008

Sag nr.

N 252/06

Medlemsstat

Italien

Region

Calabria

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for beskadigelser af landbrugsstrukturer som følge af dårlige vejrforhold

Støtteform

—

Budget

Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04)

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

Indtil alle betalinger er udført

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 28.2.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 362/07 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Retsgrundlag | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | At udvikle produktionen af juletræer og pyntegrønt |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 7 mio. DKK om året (938 338 EUR) |
| Støtteintensitet | Forskellige beløb |
| Varighed | Indtil 31.12.2012 |
| Erhvervssektorer | NACE-kode A00112 — Dyrkning af grøntsager og gartneri- og planteskoleprodukter |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Vedtagelsesdato

28.2.2008

Sag nr.

N 362/07

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Retsgrundlag

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

At udvikle produktionen af juletræer og pyntegrønt

Støtteform

Støtte

Budget

7 mio. DKK om året (938 338 EUR)

Støtteintensitet

Forskellige beløb

Varighed

Indtil 31.12.2012

Erhvervssektorer

NACE-kode A00112 — Dyrkning af grøntsager og gartneri- og planteskoleprodukter

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 15.1.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 529/07 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Retsgrundlag | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Reklame og teknisk støtte |
| Støtteform | Serviceydelser på præferencevilkår |
| Budget | 180 mio. GBP (257,58 mio. EUR) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % (skattelignende afgifter) |
| Varighed | 1. april 2008 — 31. marts 2014 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Vedtagelsesdato

15.1.2008

Sag nr.

N 529/07

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Retsgrundlag

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Reklame og teknisk støtte

Støtteform

Serviceydelser på præferencevilkår

Budget

180 mio. GBP (257,58 mio. EUR)

Støtteintensitet

Op til 100 % (skattelignende afgifter)

Varighed

1. april 2008 — 31. marts 2014

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 693/07 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Retsgrundlag | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Støtten har til formål at forbedre avlsbedrifternes konkurrenceevne |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 2 975 000 EUR |
| Støtteintensitet | Beløb pr. dyr og pr. avler: 30 til 67 EUR |
| Varighed | 7 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Vedtagelsesdato

24.1.2008

Sag nr.

N 693/07

Medlemsstat

Frankrig

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Retsgrundlag

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Støtten har til formål at forbedre avlsbedrifternes konkurrenceevne

Støtteform

Direkte støtte

Budget

2 975 000 EUR

Støtteintensitet

Beløb pr. dyr og pr. avler: 30 til 67 EUR

Varighed

7 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/20

---

Indledning af procedure

(Sag COMP/M.4980 — ABF/GBI Business)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 101/04)

Den 16. april 2008 har Kommissionen besluttet at indlede procedure i ovennævnte sag, efter at den har fundet, at den anmeldte fusion rejser alvorlig tvivl med hensyn til, om den er forenelig med fællesmarkedet. Indledningen af proceduren åbner anden fase af undersøgelsen af den anmeldte fusion. Dette har ingen indflydelse på den endelige afgørelse i sagen. Beslutningen er baseret på artikel 6, stk. 1, litra c) i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004.

Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

For at blive taget i betraktning fuldt ud, bør bemærkningerne være Kommissionen i hænde senest femten dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.4980 — ABF/GBI Business, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:

| Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |
| --- |
| GD for Konkurrence |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II 70 |
| B-1000 Bruxelles |

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

GD for Konkurrence

Merger Registry

Rue Joseph II 70

B-1000 Bruxelles

---

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/21

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 101/05)

Den 4. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5025. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5025. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/22

---

Euroens vekselkurs (1)

22. april 2008

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5931 |
| JPY | japanske yen | 164,43 |
| DKK | danske kroner | 7,4619 |
| GBP | pund sterling | 0,79980 |
| SEK | svenske kroner | 9,3605 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6065 |
| ISK | islandske kroner | 118,33 |
| NOK | norske kroner | 7,9230 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,055 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 251,73 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6974 |
| PLN | polske zloty | 3,4148 |
| RON | rumænske lei | 3,5570 |
| SKK | slovakiske koruna | 32,341 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0865 |
| AUD | australske dollar | 1,6851 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6039 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,4194 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9987 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1529 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 591,91 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,2010 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 11,1353 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2598 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 632,62 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9999 |
| PHP | filippinske pesos | 66,512 |
| RUB | russiske rubler | 37,2240 |
| THB | thailandske bath | 50,103 |
| BRL | brasilianske real | 2,6469 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,7691 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5931

JPY

japanske yen

164,43

DKK

danske kroner

7,4619

GBP

pund sterling

0,79980

SEK

svenske kroner

9,3605

CHF

schweiziske franc

1,6065

ISK

islandske kroner

118,33

NOK

norske kroner

7,9230

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,055

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

251,73

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6974

PLN

polske zloty

3,4148

RON

rumænske lei

3,5570

SKK

slovakiske koruna

32,341

TRY

tyrkiske lira

2,0865

AUD

australske dollar

1,6851

CAD

canadiske dollar

1,6039

HKD

hongkongske dollar

12,4194

NZD

newzealandske dollar

1,9987

SGD

singaporeanske dollar

2,1529

KRW

sydkoreanske won

1 591,91

ZAR

sydafrikanske rand

12,2010

CNY

kinesiske renminbi yuan

11,1353

HRK

kroatiske kuna

7,2598

IDR

indonesiske rupiah

14 632,62

MYR

malaysiske ringgit

4,9999

PHP

filippinske pesos

66,512

RUB

russiske rubler

37,2240

THB

thailandske bath

50,103

BRL

brasilianske real

2,6469

MXN

mexicanske pesos

16,7691

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/23

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser på dets møde den 19. november 2007 vedrørende et udkast til beslutning i sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

Rapporterende medlemsstat: Frankrig

(2008/C 101/07)

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion, hvorved Syniverse Technologies, Inc erhverver kontrol over BSG's aktiviteter på det trådløse marked, er en fusion efter artikel 3, stk. 1, litra b) i fusionsforordningen, og at Kommissionen efter henvisning i medfør af artikel 4, stk. 5 i denne forordning har kompetence til at undersøge denne fusion. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion, hvorved Syniverse Technologies, Inc erhverver kontrol over BSG's aktiviteter på det trådløse marked, er en fusion efter artikel 3, stk. 1, litra b) i fusionsforordningen, og at Kommissionen efter henvisning i medfør af artikel 4, stk. 5 i denne forordning har kompetence til at undersøge denne fusion.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det relevante produktmarked er markedet for mobil roaming data clearing. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det relevante produktmarked er markedet for mobil roaming data clearing.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det med henblik på den foreliggende sag kan stå åbent, om det relevante geografiske marked skal anses for at være EØS-markedet eller verdensmarkedet. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det med henblik på den foreliggende sag kan stå åbent, om det relevante geografiske marked skal anses for at være EØS-markedet eller verdensmarkedet.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke giver anledning til betænkeligheder hvad angår de ensidige virkninger. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke giver anledning til betænkeligheder hvad angår de ensidige virkninger.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke giver anledning til betænkeligheder hvad angår de samordnede virkninger. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke giver anledning til betænkeligheder hvad angår de samordnede virkninger.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke medfører nogen betydelig begrænsing af den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf, og at den derfor kan erklæres forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke medfører nogen betydelig begrænsing af den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf, og at den derfor kan erklæres forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.

---

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/24

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

(I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 101/08)

Den 5. juni 2007 modtog Kommissionen anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Syniverse Technologies, Inc (Syniverse) gennem opkøb af aktier ville erhverve kontrol over Billing Services Group Limited's (BSG) trådløse forretningsområde, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

Efter en foreløbig undersøgelse af anmeldelsen konstaterede Kommissionen, at der var alvorlig tvivl om transaktionens forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Den 10. juli 2007 besluttede den derfor at indlede proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

I overensstemmelse med bedste praksis i fusionssager fik Syniverse indsigt i sagens hovedakter i form af ikke-fortrolige udgaver af tredjemands svar på markedsundersøgelsen. Dette skete den 17. juli 2007.

Efter en grundig markedsundersøgelse konkluderede Kommissionens tjenestegrene, at den påtænkte transaktion ikke i vidt omfang vil hæmme konkurrencen på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det og derfor er forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Der blev derfor ikke sendt en klagepunktsmeddelelse til den anmeldende part.

Der er ikke indkommet forespørgsler eller bemærkninger fra parterne eller tredjemand. Sagen giver ikke anledning til særlige bemærkninger om retten til at blive hørt.

Bruxelles, den 29. november 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/25

---

Resumé af Kommissionens beslutning

af 4. december 2007

om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og med EØS-aftalen

(Sag COMP/M.4662 — Syniverse/BSG)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 101/09)

Den 4. december 2007 vedtog Kommissionen en beslutning i en fusionssag efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser
   (1)
  , særlig forordningens artikel 8, stk. (...). En ikke fortrolig udgave af beslutningens fulde tekst findes på det autentiske sprog og Kommissionens arbejdssprog på konkurrencegeneraldirektoratets hjemmeside:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   RESUMÉ

| 1. | Den 5. juni 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 139/2004 og efter en henvisning i henhold til forordningens artikel 4, stk. 5, forhåndsanmeldelse af en fusion, hvorved Syniverse Technologies, Inc (»Syniverse«, USA) som omhandlet i rådsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), erhverver kontrol over Billing Services Group Limiteds trådløse aktiviteter (»BSG's trådløse aktiviteter«, Bermuda) gennem aktieopkøb. |
| --- | --- |

1.

Den 5. juni 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 139/2004 og efter en henvisning i henhold til forordningens artikel 4, stk. 5, forhåndsanmeldelse af en fusion, hvorved Syniverse Technologies, Inc (»Syniverse«, USA) som omhandlet i rådsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), erhverver kontrol over Billing Services Group Limiteds trådløse aktiviteter (»BSG's trådløse aktiviteter«, Bermuda) gennem aktieopkøb.

| 2. | Syniverse Technologies, Inc (»Syniverse«, USA) er et helejet datterselskab af Syniverse Holdings, Inc Syniverse er en verdensomspændende udbyder af teknologitjenester til virksomheder, der er aktive på det trådløse telemarked. Syniverse har kunder i over 50 lande i hele verden. |
| --- | --- |

2.

Syniverse Technologies, Inc (»Syniverse«, USA) er et helejet datterselskab af Syniverse Holdings, Inc Syniverse er en verdensomspændende udbyder af teknologitjenester til virksomheder, der er aktive på det trådløse telemarked. Syniverse har kunder i over 50 lande i hele verden.

| 3. | BSG-koncernen er en verdensomspændende udbyder af betalings-, dataclearing-, afregnings- og risikostyringsløsninger for teleselskaber, der opererer på fastnetmarkedet, det trådløse marked og Wi-Fi-markedet. BSG koncernens aktiviteter er opdelt i to forretningsområder, nemlig det trådløse marked og fastnetmarkedet. Den anmeldte transaktion drejede sig udelukkende om det trådløse marked (BSG's trådløse aktiviteter, herefter »BSG«). |
| --- | --- |

3.

BSG-koncernen er en verdensomspændende udbyder af betalings-, dataclearing-, afregnings- og risikostyringsløsninger for teleselskaber, der opererer på fastnetmarkedet, det trådløse marked og Wi-Fi-markedet. BSG koncernens aktiviteter er opdelt i to forretningsområder, nemlig det trådløse marked og fastnetmarkedet. Den anmeldte transaktion drejede sig udelukkende om det trådløse marked (BSG's trådløse aktiviteter, herefter »BSG«).

| 4. | Af Kommissionens markedsundersøgelse fremgik det, at den anmeldte fusion ikke ville give anledning til nogen konkurrenceproblemer, der ville bevirke, at den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det ville blive betydeligt hæmmet. |
| --- | --- |

4.

Af Kommissionens markedsundersøgelse fremgik det, at den anmeldte fusion ikke ville give anledning til nogen konkurrenceproblemer, der ville bevirke, at den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det ville blive betydeligt hæmmet.

I.1.   Relevant produktmarked

| 5. | Denne transaktion berører en del af markedet for faktureringstjenester til mobilnetoperatører (»mobilselskaber«), nemlig dataclearing og finansiel clearing i forbindelse med GSM (2)-roaming (3). Dataclearing og finansiel clearing er et nichemarked på markedet for faktureringstjenester. Det går ud på at holde styr på antal og varighed af trådløse opkald eller meddelelser, således at mobilselskaberne kan udligne indbyrdes og afkræve deres abonnenter betaling for brug af det net, de har besøgt. |
| --- | --- |

5.

Denne transaktion berører en del af markedet for faktureringstjenester til mobilnetoperatører (»mobilselskaber«), nemlig dataclearing og finansiel clearing i forbindelse med GSM (2)-roaming (3). Dataclearing og finansiel clearing er et nichemarked på markedet for faktureringstjenester. Det går ud på at holde styr på antal og varighed af trådløse opkald eller meddelelser, således at mobilselskaberne kan udligne indbyrdes og afkræve deres abonnenter betaling for brug af det net, de har besøgt.

| 6. | Syniverse tilbyder clearing af GSM-roamingdata, og BSG udbyder begge former for clearing. Den anmeldende part gør gældende, at Syniverse i dag er det eneste af de førende dataclearingfirmaer, der ikke har kapacitet til finansiel clearing, og at det er et handicap for Syniverse i konkurrencen, fordi mange mobilselskaber foretrækker at outsource deres dataclearing og finansielle clearing til et og samme firma. Parterne peger på BSG's aktiviteter inden for finansiel clearing som en meget væsentlig bevæggrund til denne transaktion. |
| --- | --- |

6.

Syniverse tilbyder clearing af GSM-roamingdata, og BSG udbyder begge former for clearing. Den anmeldende part gør gældende, at Syniverse i dag er det eneste af de førende dataclearingfirmaer, der ikke har kapacitet til finansiel clearing, og at det er et handicap for Syniverse i konkurrencen, fordi mange mobilselskaber foretrækker at outsource deres dataclearing og finansielle clearing til et og samme firma. Parterne peger på BSG's aktiviteter inden for finansiel clearing som en meget væsentlig bevæggrund til denne transaktion.

| 7. | Via roaming kan abonnenterne foretage og modtage opkald, sende og modtage data eller få adgang til andre tjenester, når de befinder sig uden for deres eget netværk. Abonnenten »roamer«, når han eller hun benytter et andet netværk. For at kunne tilbyde deres tjenester på forskellige andre netværker og i forskellige andre lande indgår mobilselskaberne roamingaftaler med hinanden. Der er tale om standardaftaler, og hele GSM-roamingprocessen er blevet standardiseret i GSMA's regi. |
| --- | --- |

7.

Via roaming kan abonnenterne foretage og modtage opkald, sende og modtage data eller få adgang til andre tjenester, når de befinder sig uden for deres eget netværk. Abonnenten »roamer«, når han eller hun benytter et andet netværk. For at kunne tilbyde deres tjenester på forskellige andre netværker og i forskellige andre lande indgår mobilselskaberne roamingaftaler med hinanden. Der er tale om standardaftaler, og hele GSM-roamingprocessen er blevet standardiseret i GSMA's regi.

| 8. | Dataclearing drejer sig om udveksling af information mellem mobilselskaber (der optræder enten som besøgt net eller hjemmenet), især abonnentoplysninger og oplysninger om de implicerede mobiltelefonnumre, tid og dato for trafikken, opkaldsvarighed og alle andre data, der er nødvendige for at kunne beregne det beløb, der skal faktureres abonnenten. Et mobilselskab, der selv tager sig af dataclearingen, vil formentlig være nødt til at sende datapakker ud til alle sine roamingpartnere. Den anden mulighed består i, at mobilselskaberne sender data angående besøg på deres net til et dataclearingfirma, der så tager sig af kommunikationen med alle mobilselskabets roamingpartnere. Mobilselskaberne vil derefter skulle afregne for den brug, deres abonnenter har gjort af partnernettene, og her kommer den finansielle clearing ind i billedet. |
| --- | --- |

8.

Dataclearing drejer sig om udveksling af information mellem mobilselskaber (der optræder enten som besøgt net eller hjemmenet), især abonnentoplysninger og oplysninger om de implicerede mobiltelefonnumre, tid og dato for trafikken, opkaldsvarighed og alle andre data, der er nødvendige for at kunne beregne det beløb, der skal faktureres abonnenten. Et mobilselskab, der selv tager sig af dataclearingen, vil formentlig være nødt til at sende datapakker ud til alle sine roamingpartnere. Den anden mulighed består i, at mobilselskaberne sender data angående besøg på deres net til et dataclearingfirma, der så tager sig af kommunikationen med alle mobilselskabets roamingpartnere. Mobilselskaberne vil derefter skulle afregne for den brug, deres abonnenter har gjort af partnernettene, og her kommer den finansielle clearing ind i billedet.

| 9. | Kommissionen har endnu ikke fastlagt nogen definition af disse markeder. Ifølge den anmeldende part er det ikke nødvendigt at tage stilling til, om dataclearing og finansiel clearing er to forskellige markeder eller ej. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen har endnu ikke fastlagt nogen definition af disse markeder. Ifølge den anmeldende part er det ikke nødvendigt at tage stilling til, om dataclearing og finansiel clearing er to forskellige markeder eller ej.

| 10. | Af markedsundersøgelsen fremgik det helt klart, at der findes et marked for dataclearing og et andet marked for finansiel clearing. Langt størsteparten af de adspurgte fandt, at der var tale om to særskilte markeder (4). De to former for clearing anses derfor for at være forskellige og ser ikke ud til at være indbyrdes substituerbare. Markedsundersøgelsen viste, at mobilselskaberne ofte gør brug af forskellige firmaer til henholdsvis dataclearing og finansiel clearing. Mobilselskaberne tager sig hyppigere selv af finansiel clearing end af dataclearing, som de har tendens til at outsource (kun et af de store mobilselskaber inden for EØS tager sig selv af dataclearing) (5). I modsætning til, hvad den anmeldende part påstår, er det ikke et krav fra kundernes side, at man kan tilbyde såvel dataclearing som finansiel clearing (6). |
| --- | --- |

10.

Af markedsundersøgelsen fremgik det helt klart, at der findes et marked for dataclearing og et andet marked for finansiel clearing. Langt størsteparten af de adspurgte fandt, at der var tale om to særskilte markeder (4). De to former for clearing anses derfor for at være forskellige og ser ikke ud til at være indbyrdes substituerbare. Markedsundersøgelsen viste, at mobilselskaberne ofte gør brug af forskellige firmaer til henholdsvis dataclearing og finansiel clearing. Mobilselskaberne tager sig hyppigere selv af finansiel clearing end af dataclearing, som de har tendens til at outsource (kun et af de store mobilselskaber inden for EØS tager sig selv af dataclearing) (5). I modsætning til, hvad den anmeldende part påstår, er det ikke et krav fra kundernes side, at man kan tilbyde såvel dataclearing som finansiel clearing (6).

| 11. | Dataclearing og finansiel clearing vil derfor blive betragtet som to forskellige produktmarkeder. Eftersom der ikke er nogen overlapning mellem parterne på markedet for finansiel clearing, omhandler denne beslutning alene markedet for dataclearing inden for GSM-roaming. |
| --- | --- |

11.

Dataclearing og finansiel clearing vil derfor blive betragtet som to forskellige produktmarkeder. Eftersom der ikke er nogen overlapning mellem parterne på markedet for finansiel clearing, omhandler denne beslutning alene markedet for dataclearing inden for GSM-roaming.

I.2.   Relevante geografiske markeder

| 12. | Kommissionen har ikke i tidligere sager foretaget nogen geografisk afgrænsning af disse markeder. Ifølge den anmeldende part er det geografiske marked for GSM-dataclearing et verdensomspændende marked. Parterne gør for det første gældende, at roaming data per definition har en international dimension og ikke holder sig inden for nationale grænser. For det andet hævder de, at den måde, hvorpå roamingdata udveksles og cleares, er underlagt globale standarder (hvilket bekræftes af markedsundersøgelsen). For det tredje peger den anmeldende part på, at kundens og tjenesteudbyderens geografiske lokalisering er uden betydning, eftersom tjenesteudbyderen kan operere overalt i verden. Den anmeldende part har som eksempel herpå beskrevet, hvordan Syniverse leverer dataclearing til alle sine kunder overalt i verden (også kunderne i Europa) fra sit hovedkvarter i Tampa, Florida. Markedsundersøgelsen bekræftede til dels den anmeldende parts argument om, at det geografiske marked kunne anses for at være et globalt marked. Som svar på det generelle spørgsmål om markedets omfang udtalte størsteparten af de kunder, der deltog i undersøgelsen, at markedet for dataclearing er globalt. Nogle af dem mente dog, at det kun omfattede EØS (7). |
| --- | --- |

12.

Kommissionen har ikke i tidligere sager foretaget nogen geografisk afgrænsning af disse markeder. Ifølge den anmeldende part er det geografiske marked for GSM-dataclearing et verdensomspændende marked. Parterne gør for det første gældende, at roaming data per definition har en international dimension og ikke holder sig inden for nationale grænser. For det andet hævder de, at den måde, hvorpå roamingdata udveksles og cleares, er underlagt globale standarder (hvilket bekræftes af markedsundersøgelsen). For det tredje peger den anmeldende part på, at kundens og tjenesteudbyderens geografiske lokalisering er uden betydning, eftersom tjenesteudbyderen kan operere overalt i verden. Den anmeldende part har som eksempel herpå beskrevet, hvordan Syniverse leverer dataclearing til alle sine kunder overalt i verden (også kunderne i Europa) fra sit hovedkvarter i Tampa, Florida. Markedsundersøgelsen bekræftede til dels den anmeldende parts argument om, at det geografiske marked kunne anses for at være et globalt marked. Som svar på det generelle spørgsmål om markedets omfang udtalte størsteparten af de kunder, der deltog i undersøgelsen, at markedet for dataclearing er globalt. Nogle af dem mente dog, at det kun omfattede EØS (7).

| 13. | Markedsundersøgelsen fremdrog også visse oplysninger, der tydede på, at markedet kun omfattede EØS. Mobilselskaberne indhenter tilbud internationalt, men hvis en tjenesteudbyder ønsker at opnå en kontrakt på at betjene mobilselskaber i Europa, vil det være bedst at have en tilstedeværelse i Europa. Halvdelen af de adspurgte (heriblandt flere store mobilselskaber) lagde stor vægt på en kort geografisk afstand ud fra hensyn til datasikkerhed og eftersalgsservice. Inden for EØS har alle dataclearingfirmaer (MACH, Syniverse og BSG) kontorer i mere end ét europæisk land. |
| --- | --- |

13.

Markedsundersøgelsen fremdrog også visse oplysninger, der tydede på, at markedet kun omfattede EØS. Mobilselskaberne indhenter tilbud internationalt, men hvis en tjenesteudbyder ønsker at opnå en kontrakt på at betjene mobilselskaber i Europa, vil det være bedst at have en tilstedeværelse i Europa. Halvdelen af de adspurgte (heriblandt flere store mobilselskaber) lagde stor vægt på en kort geografisk afstand ud fra hensyn til datasikkerhed og eftersalgsservice. Inden for EØS har alle dataclearingfirmaer (MACH, Syniverse og BSG) kontorer i mere end ét europæisk land.

| 14. | Markedsundersøgelsen viste dog også, at selv om det vil være en fordel at have kontor i Europa til betjening af kunder i EØS-området, er der ikke særlig store omkostninger forbundet med at etablere et sådant kontor, og en af konkurrenterne udtalte desuden, at det ikke var nogen absolut nødvendighed, eftersom den server, der behandler dataene, under alle omstændigheder nok findes uden for Europa. |
| --- | --- |

14.

Markedsundersøgelsen viste dog også, at selv om det vil være en fordel at have kontor i Europa til betjening af kunder i EØS-området, er der ikke særlig store omkostninger forbundet med at etablere et sådant kontor, og en af konkurrenterne udtalte desuden, at det ikke var nogen absolut nødvendighed, eftersom den server, der behandler dataene, under alle omstændigheder nok findes uden for Europa.

| 15. | Markedsundersøgelsen viste, at pålideligheden i databearbejdningen og datasikkerheden har meget stor betydning. Af markedsundersøgelsen fremgik det imidlertid også, at datasikkerheden er hverken mere eller mindre problematisk for mobilselskaberne end for enhver anden virksomhed i andre brancher, der må overføre persondata til lande uden for EØS, og det kan derfor konkluderes, at datasikkerhedsproblematikken ikke udgør nogen hindring for, at dataene behandles uden for EØS, og ikke som sådan er nogen indikation for, at markedet kun omfatter EØS. |
| --- | --- |

15.

Markedsundersøgelsen viste, at pålideligheden i databearbejdningen og datasikkerheden har meget stor betydning. Af markedsundersøgelsen fremgik det imidlertid også, at datasikkerheden er hverken mere eller mindre problematisk for mobilselskaberne end for enhver anden virksomhed i andre brancher, der må overføre persondata til lande uden for EØS, og det kan derfor konkluderes, at datasikkerhedsproblematikken ikke udgør nogen hindring for, at dataene behandles uden for EØS, og ikke som sådan er nogen indikation for, at markedet kun omfatter EØS.

| 16. | Det er i denne sag ikke nødvendigt at tage stilling til den nærmere afgrænsning af det relevante geografiske marked, da den anmeldte transaktion selv ikke med det snævrest mulige geografiske marked (EØS) vil føre til, at den effektive konkurrence på fællesmarkedet hæmmes betydeligt. |
| --- | --- |

16.

Det er i denne sag ikke nødvendigt at tage stilling til den nærmere afgrænsning af det relevante geografiske marked, da den anmeldte transaktion selv ikke med det snævrest mulige geografiske marked (EØS) vil føre til, at den effektive konkurrence på fællesmarkedet hæmmes betydeligt.

I.3.   Vurdering af konkurrenceforholdene

I.3.1.   Markedets struktur

| 17. | Outsourcing af dataclearing tog sin begyndelse tilbage i starten af halvfemserne. I årene fra 2004 sås et stort antal overtagelser. Den markedsførende udbyder, Mach, har sit hovedkvarter i Luxembourg og har beskæftiget sig med dataclearing siden 1990'erne. Mach har over 400 dataclearingkunder i verden, som betjenes af selskabets 700 medarbejdere på kontorer i USA, Sydamerika, Indien, Dubai, Singapore, Hongkong og seks kontor i Europa (bl.a. i Moskva og i London). |
| --- | --- |

17.

Outsourcing af dataclearing tog sin begyndelse tilbage i starten af halvfemserne. I årene fra 2004 sås et stort antal overtagelser. Den markedsførende udbyder, Mach, har sit hovedkvarter i Luxembourg og har beskæftiget sig med dataclearing siden 1990'erne. Mach har over 400 dataclearingkunder i verden, som betjenes af selskabets 700 medarbejdere på kontorer i USA, Sydamerika, Indien, Dubai, Singapore, Hongkong og seks kontor i Europa (bl.a. i Moskva og i London).

| 18. | BSG blev stiftet i 2003, da private equity-fonden ABRY Partners opkøbte flere firmaer og lagde dem sammen. Syniverse startede sin dataclearingvirksomhed i USA i 1996 og gik først i 2003 ind på dataclearingmarkedet i Europa efter en efter eget udsagn beskeden investering. Blandt konkurrenterne kan nævnes Comfone (Schweiz), der udbyder mobilrelaterede tjenester og kurser til mobilselskaber overalt i verden og siden 1998 har udbudt egne dataclearing- og afregningsløsninger. I 2003 ophørte Comfone med at sælge sit dataclearingprodukt og blev forhandler af BSG's clearingtjenester. Kommissionen finder, at Comfone vil være i stand til igen at gå ind på markedet for GSM-dataclearing i en nær fremtid. |
| --- | --- |

18.

BSG blev stiftet i 2003, da private equity-fonden ABRY Partners opkøbte flere firmaer og lagde dem sammen. Syniverse startede sin dataclearingvirksomhed i USA i 1996 og gik først i 2003 ind på dataclearingmarkedet i Europa efter en efter eget udsagn beskeden investering. Blandt konkurrenterne kan nævnes Comfone (Schweiz), der udbyder mobilrelaterede tjenester og kurser til mobilselskaber overalt i verden og siden 1998 har udbudt egne dataclearing- og afregningsløsninger. I 2003 ophørte Comfone med at sælge sit dataclearingprodukt og blev forhandler af BSG's clearingtjenester. Kommissionen finder, at Comfone vil være i stand til igen at gå ind på markedet for GSM-dataclearing i en nær fremtid.

| 19. | Emirates Data Clearing House (»EDCH«) blev oprettet i 1994 som en del af Etisalat, som er teleselskabet i De Forenede Arabiske Emirater. EDCH har koncentreret sine aktiviteter i Mellemøsten, men opererer også i andre dele af verden (Fjernøsten og Afrika). EDCH er ikke aktiv i Europa, men har deltaget i udbud i EØS, og Kommissionen finder, at EDCH vil kunne have et incitament til at gå ind på et marked for GSM-dataclearing i EØS. |
| --- | --- |

19.

Emirates Data Clearing House (»EDCH«) blev oprettet i 1994 som en del af Etisalat, som er teleselskabet i De Forenede Arabiske Emirater. EDCH har koncentreret sine aktiviteter i Mellemøsten, men opererer også i andre dele af verden (Fjernøsten og Afrika). EDCH er ikke aktiv i Europa, men har deltaget i udbud i EØS, og Kommissionen finder, at EDCH vil kunne have et incitament til at gå ind på et marked for GSM-dataclearing i EØS.

| 20. | VeriSign er et amerikansk firma, der tilbyder en lang række forskellige internet- og teletjenester. VeriSign har ikke hidtil udbudt dataclearing i Europa. Selskabet leverer dog relaterede tjenester til sine kunder via sine europæiske kontorer. På grundlag af markedsundersøgelsen finder Kommissionen det sandsynligt, at VeriSign vil kunne have et incitament til at gå ind på markedet i EØS, især hvis selskabet bakkes op af et mobilselskab. VeriSign har tæt ved [...] dataclearingkunder i USA. |
| --- | --- |

20.

VeriSign er et amerikansk firma, der tilbyder en lang række forskellige internet- og teletjenester. VeriSign har ikke hidtil udbudt dataclearing i Europa. Selskabet leverer dog relaterede tjenester til sine kunder via sine europæiske kontorer. På grundlag af markedsundersøgelsen finder Kommissionen det sandsynligt, at VeriSign vil kunne have et incitament til at gå ind på markedet i EØS, især hvis selskabet bakkes op af et mobilselskab. VeriSign har tæt ved [...] dataclearingkunder i USA.

| 21. | En anden konkurrent, der udbyder dataclearing, er ARCH, som er et datterselskab af China Mobile med kontorer i Hongkong og Shenzhen i Den Kinesiske Folkerepublik. ARCH har verdens største mobilselskab, China Mobile, som kunde og betjener desuden også andre mobilselskaber. Selskabet er ikke til stede i Europa, og selv om nogle af kunderne i markedsundersøgelsen pegede på ARCH som en udbyder, der vil kunne deltage i udbud, fandt Kommissionen det ikke sandsynligt, at ARCH vil gå ind på et marked for dataclearing i EØS inden for en nær fremtid. |
| --- | --- |

21.

En anden konkurrent, der udbyder dataclearing, er ARCH, som er et datterselskab af China Mobile med kontorer i Hongkong og Shenzhen i Den Kinesiske Folkerepublik. ARCH har verdens største mobilselskab, China Mobile, som kunde og betjener desuden også andre mobilselskaber. Selskabet er ikke til stede i Europa, og selv om nogle af kunderne i markedsundersøgelsen pegede på ARCH som en udbyder, der vil kunne deltage i udbud, fandt Kommissionen det ikke sandsynligt, at ARCH vil gå ind på et marked for dataclearing i EØS inden for en nær fremtid.

| 22. | Mach anslås på verdensmarkedet at have en markedsandel på [50-60] % og [55-65] % inden for EØS. For Syniverses vedkommende anslås markedsandelen til henholdsvis [15-25] % og [10-20] %, for BSG [10-20] % og [30-40] %, for EDCH [0-10] % (verdensmarkedet) og for VeriSign [0-10] % (verdensmarkedet). |
| --- | --- |

22.

Mach anslås på verdensmarkedet at have en markedsandel på [50-60] % og [55-65] % inden for EØS. For Syniverses vedkommende anslås markedsandelen til henholdsvis [15-25] % og [10-20] %, for BSG [10-20] % og [30-40] %, for EDCH [0-10] % (verdensmarkedet) og for VeriSign [0-10] % (verdensmarkedet).

| 23. | Mach vil også efter fusionen være den førende på markedet [50-60] %, Syniverse og BSG (som i dag er henholdsvis den næststørste og den tredjestørste udbyder) vil tilsammen blive nr. to på markedet [30-40] %. På et marked kun omfattende EØS vil Mach stadigvæk være størst inden for dataclearing med en markedsandel på [55-65] %. BSG og Syniverse (som i dag er henholdsvis nr. to og nr. tre på markedet) vil tilsammen komme tættere på Mach, med en markedsandel på [35-45] %. Fusionen vil derfor reducere antallet af udbydere fra tre til to på EØS-markedet. |
| --- | --- |

23.

Mach vil også efter fusionen være den førende på markedet [50-60] %, Syniverse og BSG (som i dag er henholdsvis den næststørste og den tredjestørste udbyder) vil tilsammen blive nr. to på markedet [30-40] %. På et marked kun omfattende EØS vil Mach stadigvæk være størst inden for dataclearing med en markedsandel på [55-65] %. BSG og Syniverse (som i dag er henholdsvis nr. to og nr. tre på markedet) vil tilsammen komme tættere på Mach, med en markedsandel på [35-45] %. Fusionen vil derfor reducere antallet af udbydere fra tre til to på EØS-markedet.

| 24. | Ifølge de anmeldende parter har mobilselskaberne en reel mulighed for selvforsyning, eftersom de er i stand til og har den fornødne knowhow til selv at overtage dataclearingen i stedet for at outsource den. Dette er imidlertid ikke blevet bekræftet af markedsundersøgelsen. For det første viste undersøgelsen, at der ikke i nyere tid har været noget mobilselskab, der er gået fra outsourcing til selvforsyning. For det andet oplyste de mobilselskaber, der medvirkede i Kommissionens markedsundersøgelse også, at selvforsyning ikke var noget realistisk valg for dem. |
| --- | --- |

24.

Ifølge de anmeldende parter har mobilselskaberne en reel mulighed for selvforsyning, eftersom de er i stand til og har den fornødne knowhow til selv at overtage dataclearingen i stedet for at outsource den. Dette er imidlertid ikke blevet bekræftet af markedsundersøgelsen. For det første viste undersøgelsen, at der ikke i nyere tid har været noget mobilselskab, der er gået fra outsourcing til selvforsyning. For det andet oplyste de mobilselskaber, der medvirkede i Kommissionens markedsundersøgelse også, at selvforsyning ikke var noget realistisk valg for dem.

| 25. | Mobilselskaberne køber typisk deres dataclearing efter udbud eller indhentning af tilbud. Forhandlingerne føres ofte via e-mail. Markedsundersøgelsen viste, at tilbudsgivningen er konkurrencepræget, og at den ikke er præget af prisgennemsigtighed. Priserne afhænger normalt af, hvor stor en roamingtrafik der skal håndteres, og der kan også være betydelige potentielle biindtægter af andre tjenester. Men den konsolidering, der har fundet sted i mobilbranchen, har haft den nettoeffekt, at priserne på dataclearing er faldet til et hidtil uset niveau, og at dataclearing er blevet til et masseprodukt. Denne tendens blev bekræftet af markedsundersøgelsen, der også viste, at der ikke er større omkostninger forbundet med at tilvejebringe den merkapacitet, det ville kræve at hverve nye kunder. Den kapacitet, der skal sættes ind for at betjene nye mobilkunder, afhænger ikke så meget af, hvor mange abonnenter de har, men mere af, hvor hyppigt disse abonnenter besøger andre net. |
| --- | --- |

25.

Mobilselskaberne køber typisk deres dataclearing efter udbud eller indhentning af tilbud. Forhandlingerne føres ofte via e-mail. Markedsundersøgelsen viste, at tilbudsgivningen er konkurrencepræget, og at den ikke er præget af prisgennemsigtighed. Priserne afhænger normalt af, hvor stor en roamingtrafik der skal håndteres, og der kan også være betydelige potentielle biindtægter af andre tjenester. Men den konsolidering, der har fundet sted i mobilbranchen, har haft den nettoeffekt, at priserne på dataclearing er faldet til et hidtil uset niveau, og at dataclearing er blevet til et masseprodukt. Denne tendens blev bekræftet af markedsundersøgelsen, der også viste, at der ikke er større omkostninger forbundet med at tilvejebringe den merkapacitet, det ville kræve at hverve nye kunder. Den kapacitet, der skal sættes ind for at betjene nye mobilkunder, afhænger ikke så meget af, hvor mange abonnenter de har, men mere af, hvor hyppigt disse abonnenter besøger andre net.

| 26. | Af markedsundersøgelsen fremgår det, at de relevante markeder er præget af en meget hurtig teknologiudvikling. Der foregår hele tiden en teknisk udvikling. Markedet for dataclearing vil måske komme til at se helt anderledes ud inden for de næste par år, hvad angår de tjenester, der udbydes, og sågar også med hensyn til aktørerne på markedet. Den bestandige teknologiske udvikling, der foregår med støtte fra GSMA, drejer sig om den såkaldte »Near Real-Time Roaming Data Exchange«-teknologi (»NRTRDE«), som er udviklet med henblik på at afsløre svindel, men som potentielt også vil kunne bruges til dataclearing, og »Hubs-konceptet« (hvori indgår det såkaldte »Open Connectivity-projekt«), der vil betyde, at clearingcentraler (»hubs«) vil kunne koordinere clearingen mellem mobilselskaberne i stedet for at have kontrakt med hver af de over 700 mobilselskaber. |
| --- | --- |

26.

Af markedsundersøgelsen fremgår det, at de relevante markeder er præget af en meget hurtig teknologiudvikling. Der foregår hele tiden en teknisk udvikling. Markedet for dataclearing vil måske komme til at se helt anderledes ud inden for de næste par år, hvad angår de tjenester, der udbydes, og sågar også med hensyn til aktørerne på markedet. Den bestandige teknologiske udvikling, der foregår med støtte fra GSMA, drejer sig om den såkaldte »Near Real-Time Roaming Data Exchange«-teknologi (»NRTRDE«), som er udviklet med henblik på at afsløre svindel, men som potentielt også vil kunne bruges til dataclearing, og »Hubs-konceptet« (hvori indgår det såkaldte »Open Connectivity-projekt«), der vil betyde, at clearingcentraler (»hubs«) vil kunne koordinere clearingen mellem mobilselskaberne i stedet for at have kontrakt med hver af de over 700 mobilselskaber.

I.3.2.   Ensidige virkninger

| 27. | Analysen af de potentielle ensidige virkninger blev foretaget på grundlag af den snævrest mulige markedsafgrænsning, dvs. et marked omfattende EØS. Analysen af data om tilbudsgivning og leverandørskift har vist, at Syniverse og BSG ikke konkurrerer særlig meget med hinanden, og at MACH har lagt et stærkere konkurrencepres på både Syniverse og BSG. De særlige forhold, der gør sig gældende på markedet for dataclearing, bevirker desuden, at udbyderne har et stærkt incitament til at konkurrere aggressivt om enhver kontrakt, der skal fornys. Data om udbudsdeltagelse fra både parterne og kunderne viser, at BSG og Syniverse hver for sig var udsat for hård konkurrence fra MACH. I næsten halvdelen af disse tilfælde var der kun to, der bød, men BSG og Syniverse var aldrig de eneste to, der bød på en kontrakt. Det betyder, at mobilselskaberne fandt, at der var tilstrækkelig konkurrence om kontrakterne med to bydende, nemlig MACH og BSG eller MACH og Syniverse. Ser man nærmere på rækkefølgen mellem dem, fremgår det, at Syniverse og BSG kun ganske sjældent kom ind som nummer et og nummer to i det samme udbud. |
| --- | --- |

27.

Analysen af de potentielle ensidige virkninger blev foretaget på grundlag af den snævrest mulige markedsafgrænsning, dvs. et marked omfattende EØS. Analysen af data om tilbudsgivning og leverandørskift har vist, at Syniverse og BSG ikke konkurrerer særlig meget med hinanden, og at MACH har lagt et stærkere konkurrencepres på både Syniverse og BSG. De særlige forhold, der gør sig gældende på markedet for dataclearing, bevirker desuden, at udbyderne har et stærkt incitament til at konkurrere aggressivt om enhver kontrakt, der skal fornys. Data om udbudsdeltagelse fra både parterne og kunderne viser, at BSG og Syniverse hver for sig var udsat for hård konkurrence fra MACH. I næsten halvdelen af disse tilfælde var der kun to, der bød, men BSG og Syniverse var aldrig de eneste to, der bød på en kontrakt. Det betyder, at mobilselskaberne fandt, at der var tilstrækkelig konkurrence om kontrakterne med to bydende, nemlig MACH og BSG eller MACH og Syniverse. Ser man nærmere på rækkefølgen mellem dem, fremgår det, at Syniverse og BSG kun ganske sjældent kom ind som nummer et og nummer to i det samme udbud.

| 28. | Resultaterne af analysen viser, at de priser, BSG har tilbudt, ikke var påvirket af, om Syniverse deltog i udbuddet, hvilket også viser, at Syniverse ikke lægger noget stærkt konkurrencepres på BSG's priser. |
| --- | --- |

28.

Resultaterne af analysen viser, at de priser, BSG har tilbudt, ikke var påvirket af, om Syniverse deltog i udbuddet, hvilket også viser, at Syniverse ikke lægger noget stærkt konkurrencepres på BSG's priser.

| 29. | Uanset hvilke omkostninger og hvilket besvær, der er forbundet med at skifte leverandør, bekræftede markedsundersøgelsen, at det er muligt at skifte leverandør, og at der er mange eksempler på, at mobilselskaber har skiftet dataclearingleverandør. Omkostningerne herved kan opvejes af de besparelser, der kan opnås ved at skifte. Kommissionen har fundet adskillige eksempler på leverandørskift i Europa i årene mellem 2004 og 2007. Markedsundersøgelsen har også vist, at det er meget sjældent, at der skiftes fra BSG til Syniverse (eller omvendt). |
| --- | --- |

29.

Uanset hvilke omkostninger og hvilket besvær, der er forbundet med at skifte leverandør, bekræftede markedsundersøgelsen, at det er muligt at skifte leverandør, og at der er mange eksempler på, at mobilselskaber har skiftet dataclearingleverandør. Omkostningerne herved kan opvejes af de besparelser, der kan opnås ved at skifte. Kommissionen har fundet adskillige eksempler på leverandørskift i Europa i årene mellem 2004 og 2007. Markedsundersøgelsen har også vist, at det er meget sjældent, at der skiftes fra BSG til Syniverse (eller omvendt).

| 30. | De særlige træk ved markedet for dataclearing giver udbyderne incitament til at konkurrere hårdt med hinanden, hvilket gør det usandsynligt, at den fusionerede virksomhed skulle forhøje sine priser ensidigt. For det første er der ingen kapacitetsproblemer. For det andet opererer de dataclearingudbydere, der udbyder disse tjenester ved brug af eget udstyr, med lave marginalomkostninger. Udbyderne har derfor et stærkt incitament til at konkurrere hårdt om enhver kontrakt. Og endelig har dataclearingfirmaerne mulighed for at generere betydelige yderligere indtægter af andre tjenester. |
| --- | --- |

30.

De særlige træk ved markedet for dataclearing giver udbyderne incitament til at konkurrere hårdt med hinanden, hvilket gør det usandsynligt, at den fusionerede virksomhed skulle forhøje sine priser ensidigt. For det første er der ingen kapacitetsproblemer. For det andet opererer de dataclearingudbydere, der udbyder disse tjenester ved brug af eget udstyr, med lave marginalomkostninger. Udbyderne har derfor et stærkt incitament til at konkurrere hårdt om enhver kontrakt. Og endelig har dataclearingfirmaerne mulighed for at generere betydelige yderligere indtægter af andre tjenester.

| 31. | Som nævnt ovenfor, har de eksisterende dataclearingfirmaer, der opererer globalt, vist, at de er i stand til og har et incitament til at gå ind på det europæiske dataclearingmarked. I den henseende har markedsundersøgelsen vist, at adskillige mobilselskaber helt klart ville opfatte ARCH, EDCH, VeriSign og Comfone som troværdige leverandører. |
| --- | --- |

31.

Som nævnt ovenfor, har de eksisterende dataclearingfirmaer, der opererer globalt, vist, at de er i stand til og har et incitament til at gå ind på det europæiske dataclearingmarked. I den henseende har markedsundersøgelsen vist, at adskillige mobilselskaber helt klart ville opfatte ARCH, EDCH, VeriSign og Comfone som troværdige leverandører.

| 32. | Den seneste tids konsolidering i mobilbranchen og den mere avancerede udbudsproces giver mobilselskaberne en stærk position som indkøbere. I særdeleshed står mobilselskaberne ofte stærkt i forhandlingerne i kraft af deres relative størrelse og økonomiske ressourcer. Af den ovenstående analyse kan der derfor drages den konklusion, at den anmeldte fusion ikke vil rejse problemer i relation til ensidige virkninger. |
| --- | --- |

32.

Den seneste tids konsolidering i mobilbranchen og den mere avancerede udbudsproces giver mobilselskaberne en stærk position som indkøbere. I særdeleshed står mobilselskaberne ofte stærkt i forhandlingerne i kraft af deres relative størrelse og økonomiske ressourcer. Af den ovenstående analyse kan der derfor drages den konklusion, at den anmeldte fusion ikke vil rejse problemer i relation til ensidige virkninger.

I.3.3.   Samordnede virkninger

| 33. | I betragtning af de nuværende markedsandele vil fusionen resultere i, at de to største udbydere må anslås at ville komme til at sidde på tilsammen [80-90] % af verdensmarkedet og [90-100] % af EØS-markedet for dataclearing. I betragtning af MACH's og den fusionerede enheds markedsandele efter fusionen er det vigtigt at se nærmere på, om den anmeldte transaktion vil sætte MACH og den fusionerede enhed i stand til at indgå i en prissamordning eller gøre en sådan samordning lettere. |
| --- | --- |

33.

I betragtning af de nuværende markedsandele vil fusionen resultere i, at de to største udbydere må anslås at ville komme til at sidde på tilsammen [80-90] % af verdensmarkedet og [90-100] % af EØS-markedet for dataclearing. I betragtning af MACH's og den fusionerede enheds markedsandele efter fusionen er det vigtigt at se nærmere på, om den anmeldte transaktion vil sætte MACH og den fusionerede enhed i stand til at indgå i en prissamordning eller gøre en sådan samordning lettere.

| 34. | Under hensyn til de særlige træk ved markedet for dataclearing forekommer det ikke sandsynligt, at den anmeldte fusion vil føre til samordnede virkninger. Der ser ikke ud til at være mulighed for at nå til en fælles forståelse angående priserne, og i betragtning af markedets dynamiske karakter og mangelen på stabilitet i kundernes respektive størrelse vil det være vanskeligt at foretage kundedeling, og en sådan kundedeling ville hele tiden skulle justeres. |
| --- | --- |

34.

Under hensyn til de særlige træk ved markedet for dataclearing forekommer det ikke sandsynligt, at den anmeldte fusion vil føre til samordnede virkninger. Der ser ikke ud til at være mulighed for at nå til en fælles forståelse angående priserne, og i betragtning af markedets dynamiske karakter og mangelen på stabilitet i kundernes respektive størrelse vil det være vanskeligt at foretage kundedeling, og en sådan kundedeling ville hele tiden skulle justeres.

| 35. | Selv om afvigelser fra en fælles kurs let vil kunne afsløres efter et udbud, vil de bydende ikke være i stand til at afsløre afvigelser under udbuddet. Man vil kun kunne gøre gengæld ved at byde meget aggressivt på kommende kontrakter. Eftersom det ret sjældent sker, at der udbydes nye kontrakter — kontrakternes varighed og omfang varierer stærkt fra det ene mobilselskab til det andet — vil en sådan strategi ikke have nogen reel afskrækkende virkning. Endelig er der ikke sandsynlighed for en egentlig hemmelig samordning, da resultatet af en sådan samordning vil kunne saboteres af udenforstående. Der kan derfor drages den konklusion, at den anmeldte transaktion ikke rejser problemer i relation til samordnede virkninger. |
| --- | --- |

35.

Selv om afvigelser fra en fælles kurs let vil kunne afsløres efter et udbud, vil de bydende ikke være i stand til at afsløre afvigelser under udbuddet. Man vil kun kunne gøre gengæld ved at byde meget aggressivt på kommende kontrakter. Eftersom det ret sjældent sker, at der udbydes nye kontrakter — kontrakternes varighed og omfang varierer stærkt fra det ene mobilselskab til det andet — vil en sådan strategi ikke have nogen reel afskrækkende virkning. Endelig er der ikke sandsynlighed for en egentlig hemmelig samordning, da resultatet af en sådan samordning vil kunne saboteres af udenforstående. Der kan derfor drages den konklusion, at den anmeldte transaktion ikke rejser problemer i relation til samordnede virkninger.

I.4.   Konklusion

| 36. | Kommissionen drager i sit beslutningsudkast den konklusion, at den anmeldte fusion ikke vil rejse nogen konkurrenceproblemer, der vil føre til, at den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det vil blive hæmmet betydeligt. Kommissionen har derfor til hensigt at erklære fusionen forenelig med fællesmarkedet og med EØS-aftalen efter fusionsforordningens artikel 8, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 57. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen drager i sit beslutningsudkast den konklusion, at den anmeldte fusion ikke vil rejse nogen konkurrenceproblemer, der vil føre til, at den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det vil blive hæmmet betydeligt. Kommissionen har derfor til hensigt at erklære fusionen forenelig med fællesmarkedet og med EØS-aftalen efter fusionsforordningens artikel 8, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 57.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  GSM (»Global System for Mobile Communications«) er den førende standard i verden for mobiltelefoni, og den er defineret af GSM Association (»GSMA«).

(3)  Roaming giver mobilselskabernes abonnenter mulighed for at bruge deres mobiludstyr på andre net end det net, de abonnerer på. Mobiludstyr kan være en mobiltelefon, en PDA (personal digital assistant) eller en laptopcomputer.

(4)  30 ud af 34 kunder definerede dataclearing og finansiel clearing som to separate produktmarkeder.

(5)  Kun et ud af 38 mobilselskaber svarede, at det selv står for dataclearing. Fem andre svarede, at de har outsourcet 70-95 % af deres dataclearing. 32 mobilselskaber har outsourcet al dataclearing.

(6)  Kun 10 % af de mobilselskaber, der medvirkede i markedsundersøgelsen, oplyste, at de vil have begge tjenester fra det samme firma. De resterende 90 % udtalte meget klart, at det for dem ikke var noget krav.

(7)  30 af de adspurgte kunder mente, at det geografiske marked var globalt, fem andre mente, at det omfattede EØS.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/30

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2008/C 101/10)

Sag nr.: XA 333/07

Medlemsland: Danmark

Region: —

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Retsgrundlag: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: 1 406 000 DKK

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato:

Ordningens eller den individuelle støttes varighed:

Målet med støtten: Målsætningen for »Produktionsregnskaber for slagtekyllinge- og konsumægsproduktionen — effektivitetskontrol« er at give den enkelte producent et godt materiale til belysning af udviklingen i egen produktion sammenholdt med den generelle udvikling. Målsætningen er ligeledes at sikre, at branchen er fuldt opdateret omkring den produktivitetsmæssige og økonomiske situation i produktionens forskellige driftsgrene.

De endelige tilskudsmodtagere er landmænd med produktion af konsumæg og slagtekyllinger. Projektet vedrører alene små- og mellemstore virksomheder.

Projektet er omfattet af artikel 15, stk. 2, litra c). Projektet omfatter udgifter til rådgivning

Berørt(e) sektor(er): Fjerkræ

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Websted: www.fa-fonden.dk

Andre oplysninger: —

Sag nr.: XA 395/07

Medlemsstat: Cypern

Region: Støtten ydes af regeringen

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Retsgrundlag:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Årsbudget på 42 105 EUR (24 000 CYP)

Maksimal støtteintensitet:

| a) | 3 000 CYP til delvis dækning af de administrative udgifter ved at oprette og vedligeholde stambog for de pågældende dyr |
| --- | --- |

a)

3 000 CYP til delvis dækning af de administrative udgifter ved at oprette og vedligeholde stambog for de pågældende dyr

| b) | 21 000 CYP til dækning af op til 70 % af udgifter, som er opstået for tredjepart, til at bestemme husdyrs genetiske kvalitet eller udbytte |
| --- | --- |

b)

21 000 CYP til dækning af op til 70 % af udgifter, som er opstået for tredjepart, til at bestemme husdyrs genetiske kvalitet eller udbytte

Gennemførelsesdato: December 2007

Ordningens eller den individuelle støttes varighed:

Målet med støtten: Støtten ydes for at sætte Cyperns forening af Holstein Friesian-avlere i stand til at opfylde sine forpligtelser. Følgende aktiviteter vil få statsstøtte:

Ordningen bygger på artikel 16 (»Støtte til husdyrsektoren«), litra a) og b), i forordning (EF) nr. 1857/2006

Berørt(e) sektor(er): Kvægavl

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Websted: www.moa.gov.cy/da

Andre oplysninger: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Sag nr.: XA 396/07

Medlemsstat: Cypern

Region: Støtten ydes af regeringen

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Retsgrundlag: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Årsbudget på 100 000 CYP

Maksimal støtteintensitet: Der kan ydes op til 50 % af markedsværdien af fytofarmaceutiske stoffer og andre plantebeskyttelsesmidler til olivenbeskyttelsesforeninger og 30 % til andre plantebeskyttelsesforeninger. Alle plantebeskyttelsesforeninger får 30 % støtte til udgifter til arbejdskraft, transport og kontrol

Gennemførelsesdato: December 2007

Ordningens eller den individuelle støttes varighed:

Målet med støtten: Ordningen har til formål at ydes økonomisk støtte til plantebeskyttelsesforeningers indkøb af relevante ydelser og midler til plantebeskyttelse til foreningernes producentmedlemmer.

Støtten ydes på grundlag af forordning (EF) nr. 1857/2006, artikel 10, og udelukkende til små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionen henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003, og der kan være tale om fysiske eller juridiske personer, som er aktive inden for primær landbrugsproduktion (landbrugere).

Tilskuddet omfatter:

Berørt(e) sektor(er): Planteavl

Name and address of the granting authority:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Websted: www.moa.gov.cy/da

Andre oplysninger: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 101/32

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2008/C 101/11)

Sag nr.: XA 245/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: Območje občine Polzela

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Retsgrundlag: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

Maksimal støtteintensitet:

1.   Investering i landbrugsbedrifter med henblik på primærproduktion:

| — | op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder

| — | op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder |
| --- | --- |

—

op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder

| — | op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder, hvis investeringerne foretages af unge landbrugere inden for de første fem år efter deres etablering. |
| --- | --- |

—

op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder, hvis investeringerne foretages af unge landbrugere inden for de første fem år efter deres etablering.

Støtten ydes til investeringer i genetablering af landbrugsværdier og indkøb af udstyr, der skal bruges til landbrugsproduktion, samt til investering i flerårige afgrøder, forbedring af landbrugsjord og forvaltning af græsningsarealer.

2.   Bevaring af traditionelle landskaber og bygninger:

| — | op til 100 % af de påløbne omkostninger til investering i uproduktive værdier |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de påløbne omkostninger til investering i uproduktive værdier

| — | op til 60 % af de påløbne omkostninger eller 75 % i ugunstigt stillede områder til investering i produktionsmidler på bedrifter, hvis investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet |
| --- | --- |

—

op til 60 % af de påløbne omkostninger eller 75 % i ugunstigt stillede områder til investering i produktionsmidler på bedrifter, hvis investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet

| — | der kan ydes en supplerende støtte på op til 100 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningernes kulturværdi. |
| --- | --- |

—

der kan ydes en supplerende støtte på op til 100 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningernes kulturværdi.

3.   Flytning af landbrugsbygninger i offentlighedens interesse:

| — | op til 100 % af de faktisk påløbne omkostninger, hvis flytningen blot består i at skille eksisterende faciliteter ad og flytte og genopbygge dem |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktisk påløbne omkostninger, hvis flytningen blot består i at skille eksisterende faciliteter ad og flytte og genopbygge dem

| — | hvis flytningen resulterer i, at landbrugeren får mere moderne faciliteter, skal landbrugeren bidrage med mindst 60 % og i ugunstigt stillede områder med mindst 50 % af stigningen i de pågældende faciliteters værdi efter flytningen. Hvis støttemodtageren er en ung landbruger, skal bidraget henholdsvis være på mindst 55 % eller 45 % |
| --- | --- |

—

hvis flytningen resulterer i, at landbrugeren får mere moderne faciliteter, skal landbrugeren bidrage med mindst 60 % og i ugunstigt stillede områder med mindst 50 % af stigningen i de pågældende faciliteters værdi efter flytningen. Hvis støttemodtageren er en ung landbruger, skal bidraget henholdsvis være på mindst 55 % eller 45 %

| — | hvis flytningen medfører en forøget produktionskapacitet, skal støttemodtagerens bidrag svare til mindst 60 % og i ugunstigt stillede områder til mindst 50 % af udgifterne til denne forøgelse. Hvis støttemodtageren er en ung landbruger, skal bidraget henholdsvis være på mindst 55 % eller 45 %. |
| --- | --- |

—

hvis flytningen medfører en forøget produktionskapacitet, skal støttemodtagerens bidrag svare til mindst 60 % og i ugunstigt stillede områder til mindst 50 % af udgifterne til denne forøgelse. Hvis støttemodtageren er en ung landbruger, skal bidraget henholdsvis være på mindst 55 % eller 45 %.

4.   Støtte til betaling af forsikringspræmier:

| — | kommunens andel af samfinansieringen er forskellen mellem samfinansieringen af forsikringspræmier fra det nationale budget og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til forsikringspræmier til forsikring af afgrøder og frugt og forsikring af husdyr mod sygdom. |
| --- | --- |

—

kommunens andel af samfinansieringen er forskellen mellem samfinansieringen af forsikringspræmier fra det nationale budget og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til forsikringspræmier til forsikring af afgrøder og frugt og forsikring af husdyr mod sygdom.

5.   Støtte til jordfordeling:

| — | op til 100 % af de påløbne advokatsalærer og administrationsomkostninger. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de påløbne advokatsalærer og administrationsomkostninger.

6.   Støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter:

| — | op til 100 % af de faktisk påløbne omkostninger. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktisk påløbne omkostninger. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter.

7.   Teknisk bistand:

| — | op til 100 % af omkostninger til undervisning og uddannelse, konsulenttjenester ydet af tredjemand, tilrettelæggelse af fora, konkurrencer, udstillinger og messer, publikationer og websteder. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter |
| --- | --- |

—

op til 100 % af omkostninger til undervisning og uddannelse, konsulenttjenester ydet af tredjemand, tilrettelæggelse af fora, konkurrencer, udstillinger og messer, publikationer og websteder. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter

Gennemførelsesdato: September 2007 (eller datoen for reglernes ikrafttrædelse)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil 31. december 2013

Formålet med støtten: At støtte SMV'er

Henvisning til artikler i forordning (EF) nr. 1857/2006 og støtteberettigede omkostninger: Kapitel II i udkastet til regler for tildeling af støtte til bevaring og udvikling af landbrug og landdistrikter i Polzela kommune for programmeringsperioden 2007-2013 omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte i overensstemmelse med følgende artikler i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3):

artikel 4: Investering i landbrugsbedrifter

artikel 5: Bevaring af traditionelle landskaber og bygninger

artikel 6: Flytning af landbrugsbygninger i offentlighedens interesse

artikel 12: Støtte til betaling af forsikringspræmier

artikel 13: Støtte til jordfordeling

artikel 14: Støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter

artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren

Berørt(e) sektor(er): Landbrug

Navn og adresse på den støttetildelende myndighed:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Websted: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Anden information: Foranstaltningen vedrørende betaling af forsikringspræmier til forsikring af afgrøder og frugt omfatter følgende ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer: forårsfrost, hagl, lynnedslag, brand som følge af lynnedslag, storme og oversvømmelser.

Kommunens regler opfylder kravene i forordning (EF) nr. 1857/2006 vedrørende de foranstaltninger, som kommunen skal vedtage, og de almindelige gældende bestemmelser (tiltag forud for tildelingen af støtten samt kumulering, gennemsigtighed og overvågning af støtten)

Ljubo ŽNIDAR

Borgmester

Sag nr.: XA 246/07

Medlemsstat: Nederlandene

Region: Provincie Gelderland

Støtteordningens benævnelse: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Retsgrundlag: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Forventede årlige udgifter til ordningen: Perioden 2007-2013, maksimalt 1 500 000 EUR om året

Maksimal støtteintensitet: Støtteprocentsats/støttebeløb pr. støtteafdeling under det provinsielle flerårsprogram 2007-2013 for små og mellemstore landbrugsbedrifter, for så vidt som disse falder ind under denne fritagelsesmeddelelse:

Artikel 2.2.2.1 i det provinsielle flerårsprogram: Investeringer i innovation og miljø foretaget af små og mellemstore landbrugsbedrifter

De støtteberettigede omkostninger vedrører bygning, erhvervelse, forbedring eller indretning af fast ejendom, anskaffelse af nye maskiner og udstyr, herunder computersoftware og generelle omkostninger til bl.a. arkitekter, ingeniører og rådgivere.

Kun små og mellemstore primære landbrugsbedrifter, der er økonomisk levedygtige, er berettiget til støtte.

Artikel 2.1.1.1 i det provinsielle flerårsprogram: Frivillig jordfordeling

Støtten udgør indtil 100 % af de reelle notar- og tinglysningsomkostninger i relation til de områder/parceller, der er omfattet af jordfordelingen. De udøvende organer og myndigheder afholder disse omkostninger og modtager derfor støtten. Denne støtte kommer indirekte landmanden til gode, fordi der ved hver jordfordeling er tale om jord fra små og mellemstore virksomheder i den primære landbrugssektor.

Artikel 2.2.2.2 i det provinsielle flerårsprogram: Bedriftsrådgivning til små og mellemstore landbrugsforetagender

Kun små og mellemstore primære landbrugsvirksomheder er berettiget til støtten. Støtten ydes i naturalier, ved udbetaling af støtten til den berørte konsulenttjeneste. Der foretages ingen direkte betalinger til den primære producent. Virksomhederne udvælges på grundlag af objektive kriterier, og der kan ikke gives støtte til rådgivning, når det drejer sig om rådgivning af periodevis eller permanent art, som hører til virksomhedens almindelige driftsudgifter

Gennemførelsesdato: Gennemførelsen foregår efter offentliggørelse af oplysningerne i Den Europæiske Unions Tidende

Støtteordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed:

Støttens formål: Det generelle mål for det provinsielle flerårsprogram, landbrugsafsnittet, er at sikre et levedygtigt landbrug, der omfatter:

et fremtidsrettet, konkurrencedygtigt landbrug som økonomisk motor i landområder

et bæredygtigt landbrug, der udnytter jord, vand, luft og øvrige naturressourcer på en holdbar måde, og som er økonomisk levedygtigt.

Mere specifikt kan målsætningen for de enkelte artikler beskrives således:

Artikel 2.1.1.1: Frivillig jordfordeling

Fysisk planlægning tjener til at forbedre opdelingen af landområder i overensstemmelse med deres funktion, således som denne er fastlagt i regionalplanen. Dette sker hovedsagelig ved fordeling af jord, hvilket muliggøres med denne artikel.

Artikel 2.2.2.1: Investeringer i landbrugsbedrifter

Formålet med denne artikel er at stimulere investeringer i forbedringer og fornyelser i virksomheden med henblik på at øge effektiviteten af produktionen, producere nye eller bedre produkter og/eller øge kvaliteten og holdbarheden af produktionsprocesser og produkter. Dette bidrager til at skabe et mere konkurrerende, holdbart og levedygtigt landbrug: dvs. et landbrug, der giver landbrugere en rimelig indtægt, sikrer rimelige arbejdsvilkår og opfylder de sociale rammebetingelser (såsom miljø, dyrevelfærd og dyresundhed, hygiejnekrav og (agro)biodiversitet).

Artikel 2.2.2.2: Bedriftsrådgivning

Målet med denne artikel er at sætte landbrugerne i stand til at få en fremtidsrettet bedriftsrådgivning om, hvordan virksomheden kan udvikles på en bæredygtig måde

Berørte sektorer: Ordningen gælder for små og mellemstore landbrugsvirksomheder (såvel dyre- som planteavl). Den omfatter kun virksomheder i den primære produktion

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Websted: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Andre oplysninger: Støtte til små og mellemstore landbrugsvirksomheder ydes på grundlag af følgende artikler i det provinsielle flerårsprogram, del 3:

Artikel 2.1.1.1 Frivillig jordfordeling

Artikel 2.2.2.1 Investeringer i landbrugsbedrifter (bedriftsmodernisering)

Artikel 2.2.2.2 Bedriftsrådgivning

Ansøgninger fra små og mellemstore landbrugsvirksomheder, der opfylder betingelserne i artikel 4, artikel 13 eller artikel 15, stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 1857/2006 kan komme i betragtning.

Hvis andre bedrifter og/eller enheder er berettiget til støtte i henhold til ovennævnte artikler, anmeldes disse særskilt til Kommissionen i overensstemmelse med de gældende regler (bl.a. Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte, Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling, Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte)

Sag nr.: XA 247/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: Območje občine Preddvor

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Retsgrundlag: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

Maksimal støtteintensitet:

1.   Investering i landbrugsbedrifter med henblik på primærproduktion:

| — | op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger til investeringer i andre områder. |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger til investeringer i andre områder.

Støtten ydes til investeringer i genoprettelse af landbrugsværdier og indkøb af udstyr, der skal bruges til landbrugsproduktion, samt til investering i flerårige afgrøder, forbedring af landbrugsjord og forvaltning af græsningsarealer.

2.   Bevaring af traditionelle bygninger:

| — | op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger til uproduktive værdier |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger til uproduktive værdier

| — | op til 75 % af de støtteberettigede omkostninger til investering i produktionsmidler i ugunstigt stillede områder og op til 60 % i andre områder, hvis investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af produktionskapaciteten på bedrifter i andre områder. |
| --- | --- |

—

op til 75 % af de støtteberettigede omkostninger til investering i produktionsmidler i ugunstigt stillede områder og op til 60 % i andre områder, hvis investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af produktionskapaciteten på bedrifter i andre områder.

3.   Betaling af forsikringspræmier:

| — | kommunens andel af samfinansieringen er forskellen mellem samfinansieringen af forsikringspræmier fra det nationale budget og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til forsikringspræmier til forsikring af afgrøder og frugt og forsikring af husdyr mod sygdom. |
| --- | --- |

—

kommunens andel af samfinansieringen er forskellen mellem samfinansieringen af forsikringspræmier fra det nationale budget og op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til forsikringspræmier til forsikring af afgrøder og frugt og forsikring af husdyr mod sygdom.

4.   Støtte til jordfordeling:

| — | op til 50 % af de påløbne støtteberettigede advokatsalærer og administrationsomkostninger. |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de påløbne støtteberettigede advokatsalærer og administrationsomkostninger.

5.   Teknisk bistand i landbrugssektoren:

| — | op til 100 % af omkostninger til uddannelse og undervisning for landbrugere, konsulenttjenester og tilrettelæggelse af fora, konkurrencer, udstillinger, messer, publikationer, kataloger og websteder samt af omkostninger til afløsere. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter |
| --- | --- |

—

op til 100 % af omkostninger til uddannelse og undervisning for landbrugere, konsulenttjenester og tilrettelæggelse af fora, konkurrencer, udstillinger, messer, publikationer, kataloger og websteder samt af omkostninger til afløsere. Støtten skal ydes i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betaling af penge til producenter

Gennemførelsesdato: September 2007 (eller datoen for reglernes ikrafttrædelse)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil 31. december 2013

Støttens formål: At støtte SMV'er

Henvisning til artikler i forordning (EF) nr. 1857/2006 og støtteberettigede omkostninger: Kapitel II i reglerne for tildeling af statsstøtte til bevaring og udvikling af landbrug, skovbrug og landdistrikter i Preddvor kommune omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte ifølge følgende artikler i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3):

artikel 4: Investering i landbrugsbedrifter

artikel 5: Bevaring af traditionelle landskaber og bygninger

artikel 12: Støtte til betaling af forsikringspræmier

artikel 13: Støtte til jordfordeling

artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren

Berørt(e) sektor(er): Landbrug

Navn og adresse på den støttetildelende myndighed:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Websted: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Anden information: Foranstaltningen vedrørende betaling af forsikringspræmier til forsikring af afgrøder og frugt omfatter følgende ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer: forårsfrost, hagl, lynnedslag, brand som følge af lynnedslag, storme og oversvømmelser.

Kommunens regler opfylder kravene i forordning (EF) nr. 1857/2006 vedrørende de foranstaltninger, som kommunen skal vedtage, og de almindelige gældende bestemmelser (tiltag forud for tildelingen af støtten samt kumulering, gennemsigtighed og overvågning af støtten)

Miran ZADNIKAR

Borgmester i Preddvor kommune

Sag nr.: XA 290/07

Medlemsstat: Det Forenede Kongerige

Region: Wales

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Retsgrundlag: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: År: oktober 2007 — januar 2008

Udgifter: under 10 000 000 GBP

Maksimal støtteintensitet: Støtten begrænses til at mindske økonomiske tab forårsaget af et sygdomsudbrud, som de offentlige myndigheder formelt har konstateret, og kan ikke overstige 100 % af omkostningerne i forbindelse med ordningen

Gennemførelsesdato:

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Ordningen har en varighed på ti uger og ophører den 4. januar 2008

Målet med støtten: Light Lamb Welfare Disposal Scheme er åben for landbrugere i Wales, der står over for dyrevelfærdsproblemer på grund af eksportrestriktioner, der pålægges efter udbruddet af mund- og klovsyge i Det Forenede Kongerige. Producenterne vil være ansvarlige for at transportere støtteberettigede dyr (dvs. lette lam med en levende vægt på højst 25 kg) til indsamlingscentre. Indsamlingscentrenes operatører betaler 15 GBP pr. lam for støtteberettigede dyr. Dyrene vil ikke indgå i menneskets fødekæde. Efter slagtning transporteres kadaverne med sigte på efterfølgende bortskaffelse. Der gennemføres udbud for levering af disse tjenester til Welsh Assembly Government. Dette er i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006, som bestemmer, at støtte skal være begrænset til tab i forbindelse med sygdomsudbrud, som de offentlige myndigheder formelt har konstateret

Støtteberettigede omkostninger: Under Light Lamb Welfare Disposal Scheme betales indsamlingscentrenes operatører i alt 15 GBP pr. støtteberettiget dyr. Herudover betales operatørerne for tjenester i forbindelse med indsamling, slagtning, transport, destruktion og forbrænding; disse omkostninger afgøres af udbuddet. Dette er i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006, som bestemmer, at den samlede støtteintensitet ikke må overstige 100 % og at støtten skal kompensere for indkomsttab i forbindelse med karantæneforpligtelser

Berørt(e) sektor(er): Ordningen gælder for landbrugssektoren for lette lam i Wales

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Kontaktperson: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Websted: Nærmere oplysninger om ordningen findes på adressen:

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Undertegnet og dateret på vegne af Department for Environment, Food and Rural Affairs (den kompetente myndighed i Det Forenede Kongerige)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Sag nr.: XA 291/07

Medlemsstat: Det Forenede Kongerige

Region: England

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Retsgrundlag: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: År: 23. oktober 2007 — 31. marts 2008

Udgifter: 10 000 000 GBP

Maksimal støtteintensitet: Højst 100 %. Støtten vil blive begrænset til kompensation for tab som følge af udbrud af sygdom, der er formelt anerkendt af myndighederne, særlig tab som følge af karantæneforpligtelser

Gennemførelsesdato:

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Støtten ydes som en éngangsbetaling til støtteberettigede landmænd i bjergområderne. Støtten vil blive beregnet og udbetalt senest den 31. marts 2008

Målet med støtten: Støtten har til formål at hjælpe små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med ekstensivt opdræt af får og kvæg i bjergområderne i England. Denne gruppe virksomheder er særlig hårdt ramt af de nationale transport- og eksportrestriktioner, der er indført som følge af mund- og klovesyge. Disse landmænd er stærkt afhængige af at kunne transportere deres får på denne tid af året med henblik på salget af husdyr i efteråret og på eksport, der genererer en væsentlig del af deres årlige indkomst, og restriktionerne har derfor ramt deres likviditet hårdt.

Dette formål er i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 1857/2006, som fastsætter, at der kan ydes støtte som kompensation for indkomsttab, der skyldes karantæneforpligtelser ved udbrud af sygdom, der er formelt anerkendt af myndighederne

Støtteberettigede omkostninger: Mund- og klovesygeudbruddet har efter bedste skøn kostet husdyrsektoren 103 mio. GBP siden den 3. august, og disse omkostninger forventes at stige. Ordningens samlede budget er på 10 mio. GBP, og udbetalingerne til de enkelte landmænd beregnes i forhold til bedriftens størrelse.

Formålet med ordningen er foreneligt med artikel 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006, som fastsætter, at bruttostøtteintensiteten ikke må overstige 100 %, og at støtten skal ydes som kompensation for indkomsttab som følge af karantæneforpligtelser

Berørt(e) sektor(er): Ordningen gælder for små og mellemstore virksomheder i husdyrsektoren i bjergområderne i England, som har modtaget støtte i 2007 under ordningen for mindre gunstigt stillede områder (Hill Farm Allowance 2007)

Navn og adresse på den støttetildelende myndighed:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Websted: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Signed and dated on behalf of the Department for Environment, Food and Rural Affairs (UK competent authority)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---