# Euroopan unionin C 25/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 25 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta30. tammikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 25

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta30. tammikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | YHTEISET JULISTUKSET |
| | Neuvosto |
| 2008/C 025/01 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteinen julkilausuma | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

YHTEISET JULISTUKSET

Neuvosto

2008/C 025/01

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteinen julkilausuma

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Euroopan parlamentti |
| 2008/C 025/02 | Euroopan unionin kansallisten kansanedustuslaitosten Eurooppa-valiokuntien konferenssi (COSAC) — XXXVIII COSACin hyväksymä lausunto — Estoril, 14.–16. lokakuuta 2007 | 13 |
| | Komissio |
| 2008/C 025/03 | Euron kurssi | 16 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

2008/C 025/02

Euroopan unionin kansallisten kansanedustuslaitosten Eurooppa-valiokuntien konferenssi (COSAC) — XXXVIII COSACin hyväksymä lausunto — Estoril, 14.–16. lokakuuta 2007

13

Komissio

2008/C 025/03

Euron kurssi

16

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 025/04 | Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen — Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen Irlannin esittämä tarjouspyyntö, joka koskee säännöllisen lentoliikenteen harjoittamista Irlannissa (
  1
  ) | 17 |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2008/C 025/05 | Ilmoitus avoimista kilpailuista EPSO/AD/118–123/08 | 20 |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| 2008/C 025/06 | Oikaistaan ilmoitus lausunnosta avoimesta pääsihteerin toimesta (palkkaluokka AD 16 — ura-alueiden ulkopuolinen) — (Yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohta ja 8 artikla) | 21 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2008/C 025/04

Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen — Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen Irlannin esittämä tarjouspyyntö, joka koskee säännöllisen lentoliikenteen harjoittamista Irlannissa (
  1
  )

1

17

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2008/C 025/05

Ilmoitus avoimista kilpailuista EPSO/AD/118–123/08

20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

2008/C 025/06

Oikaistaan ilmoitus lausunnosta avoimesta pääsihteerin toimesta (palkkaluokka AD 16 — ura-alueiden ulkopuolinen) — (Yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohta ja 8 artikla)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

YHTEISET JULISTUKSET

Neuvosto

| 30.1.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 25/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteinen julkilausuma

(2008/C 25/01)

HUMANITAARISTA APUA KOSKEVA EUROOPPALAINEN KONSENSUS

Humanitaarista apua koskeva haaste

| 1. | Humanitaarinen apu on perinnäinen ilmaus yleismaailmallisesta solidaarisuudesta kansojen välillä ja moraalinen velvoite. |
| --- | --- |

1.

Humanitaarinen apu on perinnäinen ilmaus yleismaailmallisesta solidaarisuudesta kansojen välillä ja moraalinen velvoite.

| 2. | Humanitaariset kriisit käsittävät sekä ihmisten aiheuttamat että luonnonkatastrofit. Kriisien vaikutukset ovat yhä vakavampia, mikä liittyy moniin tekijöihin kuten konfliktin muuttuva luonne, ilmastonmuutos, lisääntyvä kilpailu energian ja luonnonvarojen saatavuudesta, äärimmäinen köyhyys, huono hallinto ja epävakaat tilanteet. Kriiseistä kärsivät eniten siviilit, usein köyhimmät ja haavoittuvimmat, jotka asuvat pääosin kehitysmaissa. Hyvin monet ovat joutuneet siirtymään asuinseudultaan humanitaaristen kriisien vuoksi. Tämä koskee sekä maansisäisiä että muita pakolaisia. |
| --- | --- |

2.

Humanitaariset kriisit käsittävät sekä ihmisten aiheuttamat että luonnonkatastrofit. Kriisien vaikutukset ovat yhä vakavampia, mikä liittyy moniin tekijöihin kuten konfliktin muuttuva luonne, ilmastonmuutos, lisääntyvä kilpailu energian ja luonnonvarojen saatavuudesta, äärimmäinen köyhyys, huono hallinto ja epävakaat tilanteet. Kriiseistä kärsivät eniten siviilit, usein köyhimmät ja haavoittuvimmat, jotka asuvat pääosin kehitysmaissa. Hyvin monet ovat joutuneet siirtymään asuinseudultaan humanitaaristen kriisien vuoksi. Tämä koskee sekä maansisäisiä että muita pakolaisia.

| 3. | Humanitaarisen alan toimijoilla on nykyään useita suuria haasteita ratkottavanaan. Kansainvälistä oikeutta, myös kansainvälistä humanitaarista oikeutta, ihmisoikeusoikeutta ja pakolaisoikeutta, noudatetaan yhä huonommin tai loukataan räikeästi. ”Humanitaarinen tila”, joka on tarpeen pääsyn varmistamiseksi apua tarvitsevien väestöryhmien luo ja avustustyöntekijöiden turvallisuuden takaamiseksi, on säilytettävä perusedellytyksenä humanitaarisen avun toimittamiselle ja jotta Euroopan unioni ja sen humanitaarista apua toimittavat kumppanit voivat toimittaa apua ja suojaa kriisien uhreille kansainväliseen oikeuteen, varsinkin kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen sisältyvien humanitaarisen toiminnan puolueettomuuden, tasapuolisuuden, humaanisuuden ja riippumattomuuden periaatteiden noudattamisen pohjalta. |
| --- | --- |

3.

Humanitaarisen alan toimijoilla on nykyään useita suuria haasteita ratkottavanaan. Kansainvälistä oikeutta, myös kansainvälistä humanitaarista oikeutta, ihmisoikeusoikeutta ja pakolaisoikeutta, noudatetaan yhä huonommin tai loukataan räikeästi. ”Humanitaarinen tila”, joka on tarpeen pääsyn varmistamiseksi apua tarvitsevien väestöryhmien luo ja avustustyöntekijöiden turvallisuuden takaamiseksi, on säilytettävä perusedellytyksenä humanitaarisen avun toimittamiselle ja jotta Euroopan unioni ja sen humanitaarista apua toimittavat kumppanit voivat toimittaa apua ja suojaa kriisien uhreille kansainväliseen oikeuteen, varsinkin kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen sisältyvien humanitaarisen toiminnan puolueettomuuden, tasapuolisuuden, humaanisuuden ja riippumattomuuden periaatteiden noudattamisen pohjalta.

| 4. | EU:n humanitaarinen apu kuuluu Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan aloihin (1). Apu perustuu pitkiin perinteisiin ja kuvastaa toimijoiden erilaisuutta. EU:n humanitaarinen apu on kansainvälistä toimintaa, jonka puitteissa Yhdistyneet Kansakunnat, Punainen Risti/Punainen Puolikuu, humanitaariset valtioista riippumattomat järjestöt ja muut toimittavat tukea humanitaaristen kriisien hoitamiseksi paikallisesti niistä kärsivien yhteisöjen kanssa kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa toteuttaen. Kriisitilanteessa olevien maiden kansallisilla viranomaisilla on ensisijainen vastuu katastrofeista kärsivän väestön suojelemiseksi. |
| --- | --- |

4.

EU:n humanitaarinen apu kuuluu Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan aloihin (1). Apu perustuu pitkiin perinteisiin ja kuvastaa toimijoiden erilaisuutta. EU:n humanitaarinen apu on kansainvälistä toimintaa, jonka puitteissa Yhdistyneet Kansakunnat, Punainen Risti/Punainen Puolikuu, humanitaariset valtioista riippumattomat järjestöt ja muut toimittavat tukea humanitaaristen kriisien hoitamiseksi paikallisesti niistä kärsivien yhteisöjen kanssa kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa toteuttaen. Kriisitilanteessa olevien maiden kansallisilla viranomaisilla on ensisijainen vastuu katastrofeista kärsivän väestön suojelemiseksi.

| 5. | EU kokonaisuutena on tällä hetkellä suurin virallisen kansainvälisen humanitaarisen avun antaja, kun mukaan luetaan yhteisön antama ja EU:n jäsenvaltioiden kahdenvälinen apu. Niinpä EU:lla on sekä kokemusta että velvollisuus varmistaa, että sen humanitaarinen apu on tehokasta ja asianmukaista, tukee kansainvälistä humanitaarista pyrkimystä toimittaa apua sitä tarvitseville ja vastaa asiaan kuuluvalla tavalla haasteisiin, joita alan toimijat nykyään kohtaavat. |
| --- | --- |

5.

EU kokonaisuutena on tällä hetkellä suurin virallisen kansainvälisen humanitaarisen avun antaja, kun mukaan luetaan yhteisön antama ja EU:n jäsenvaltioiden kahdenvälinen apu. Niinpä EU:lla on sekä kokemusta että velvollisuus varmistaa, että sen humanitaarinen apu on tehokasta ja asianmukaista, tukee kansainvälistä humanitaarista pyrkimystä toimittaa apua sitä tarvitseville ja vastaa asiaan kuuluvalla tavalla haasteisiin, joita alan toimijat nykyään kohtaavat.

| 6. | Humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus tarjoaa yhteisen vision ohjaamaan sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tason EU:n toimia kolmansiin maihin toimitettavan humanitaarisen avun alalla. Tätä yhteistä visiota käsitellään julkilausuman ensimmäisessä osassa. Toisessa osassa käsitellään Euroopan yhteisön humanitaarista apua koskevaa lähestymistapaa tämän vision täytäntöönpanon ohjaamiseksi yhteisön tasolla ja eritellään lähemmin painopisteitä yhteisön tason konkreettista toimintaa varten. |
| --- | --- |

6.

Humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus tarjoaa yhteisen vision ohjaamaan sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tason EU:n toimia kolmansiin maihin toimitettavan humanitaarisen avun alalla. Tätä yhteistä visiota käsitellään julkilausuman ensimmäisessä osassa. Toisessa osassa käsitellään Euroopan yhteisön humanitaarista apua koskevaa lähestymistapaa tämän vision täytäntöönpanon ohjaamiseksi yhteisön tasolla ja eritellään lähemmin painopisteitä yhteisön tason konkreettista toimintaa varten.

| 7. | Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio hyväksyvät yhdessä humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen. Näin pyrimme vahvistamaan sitoumustamme noudattaa EU:n humanitaarisen avun periaatteita, tehostaa hyviä avustuskäytäntöjä koskevia sitoumuksia kaikkialla EU:ssa yhteistyössä alan muiden intressiryhmien kanssa ja perustaa rakenteet tekemään tiiviimpää yhteistyötä EU:n humanitaarisen avun mahdollisimman tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi tulevina vuosina. |
| --- | --- |

7.

Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio hyväksyvät yhdessä humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen. Näin pyrimme vahvistamaan sitoumustamme noudattaa EU:n humanitaarisen avun periaatteita, tehostaa hyviä avustuskäytäntöjä koskevia sitoumuksia kaikkialla EU:ssa yhteistyössä alan muiden intressiryhmien kanssa ja perustaa rakenteet tekemään tiiviimpää yhteistyötä EU:n humanitaarisen avun mahdollisimman tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi tulevina vuosina.

I OSA — HUMANITAARISTA APUA KOSKEVA EU:N VISIO

1.   Yhteinen tavoite

| 8. | EU:n humanitaarisen avun tavoitteena on toimittaa tarpeisiin perustuvaa hätäapua ihmishenkien pelastamiseksi, inhimillisen kärsimyksen ehkäisemiseksi ja lievittämiseksi sekä ihmisarvon säilyttämiseksi aina kun sitä tarvitaan, jos hallitukset ja paikalliset toimijat ovat joko ylityöllistettyjä, kykenemättömiä tai haluttomia toimimaan. EU:n humanitaariseen apuun kuuluvat avustus- ja suojelutoimet ihmishenkien pelastamiseksi ja säilyttämiseksi humanitaarisissa kriiseissä tai niiden jälkitilanteessa sekä myös toimet, joiden tarkoituksena on helpottaa tai mahdollistaa uhrien luokse pääsemistä ja avun esteetöntä toimittamista. EU:n humanitaarista apua toimitetaan tarvittaessa ihmisten aiheuttamiin kriiseihin (myös monitahoisiin hätätilanteisiin) ja luonnonkatastrofeihin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

8.

EU:n humanitaarisen avun tavoitteena on toimittaa tarpeisiin perustuvaa hätäapua ihmishenkien pelastamiseksi, inhimillisen kärsimyksen ehkäisemiseksi ja lievittämiseksi sekä ihmisarvon säilyttämiseksi aina kun sitä tarvitaan, jos hallitukset ja paikalliset toimijat ovat joko ylityöllistettyjä, kykenemättömiä tai haluttomia toimimaan. EU:n humanitaariseen apuun kuuluvat avustus- ja suojelutoimet ihmishenkien pelastamiseksi ja säilyttämiseksi humanitaarisissa kriiseissä tai niiden jälkitilanteessa sekä myös toimet, joiden tarkoituksena on helpottaa tai mahdollistaa uhrien luokse pääsemistä ja avun esteetöntä toimittamista. EU:n humanitaarista apua toimitetaan tarvittaessa ihmisten aiheuttamiin kriiseihin (myös monitahoisiin hätätilanteisiin) ja luonnonkatastrofeihin vastaamiseksi.

| 9. | Paikallinen reagointi kriiseihin ja katastrofiriskien vähentäminen, myös katastrofivalmiuksien parantaminen ja elvytys, ovat olennaisen tärkeitä ihmishenkien pelastamiseksi ja jotta yhteisöt voivat tehostaa hätätilavalmiuksiaan. Valmiuksien kehittäminen katastrofien ehkäisemiseksi ja niiden vaikutusten lieventämiseksi sekä humanitaarisen avun tehostamiseksi on myös osa EU:n humanitaarista apua. |
| --- | --- |

9.

Paikallinen reagointi kriiseihin ja katastrofiriskien vähentäminen, myös katastrofivalmiuksien parantaminen ja elvytys, ovat olennaisen tärkeitä ihmishenkien pelastamiseksi ja jotta yhteisöt voivat tehostaa hätätilavalmiuksiaan. Valmiuksien kehittäminen katastrofien ehkäisemiseksi ja niiden vaikutusten lieventämiseksi sekä humanitaarisen avun tehostamiseksi on myös osa EU:n humanitaarista apua.

2.   Yhteiset periaatteet ja hyvät käytännöt

2.1   Humanitaariset perusperiaatteet

| 10. | EU on sitoutunut vahvasti vaalimaan ja edistämään humanitaarisia perusperiaatteita, jotka ovat humaanisuus, puolueettomuus, tasapuolisuus ja riippumattomuus. Tällainen periaatteellisuus on olennaista, jotta EU:n ja yleensä alan toimijoiden apu hyväksytään ja jotta sitä voidaan toimittaa paikan päällä tilanteissa, jotka ovat poliittisesti ja turvallisuuden kannalta usein sekasortoisia. Se, millaisena EU ja sen sitoutuminen näihin perusperiaatteisiin humanitaarisessa avustustoiminnassa nähdään, on kytköksissä siihen, miten kaikki EU:n toimijat käyttäytyvät ja toimivat kentällä. |
| --- | --- |

10.

EU on sitoutunut vahvasti vaalimaan ja edistämään humanitaarisia perusperiaatteita, jotka ovat humaanisuus, puolueettomuus, tasapuolisuus ja riippumattomuus. Tällainen periaatteellisuus on olennaista, jotta EU:n ja yleensä alan toimijoiden apu hyväksytään ja jotta sitä voidaan toimittaa paikan päällä tilanteissa, jotka ovat poliittisesti ja turvallisuuden kannalta usein sekasortoisia. Se, millaisena EU ja sen sitoutuminen näihin perusperiaatteisiin humanitaarisessa avustustoiminnassa nähdään, on kytköksissä siihen, miten kaikki EU:n toimijat käyttäytyvät ja toimivat kentällä.

| 11. | Humaanisuuden periaatteella tarkoitetaan sitä, että todettuun inhimilliseen kärsimykseen on aina puututtava ja huonoimmassa asemassa olevaan väestöön on kiinnitettävä erityistä huomiota. Kaikkien uhrien ihmisarvoa on kunnioitettava ja suojeltava. |
| --- | --- |

11.

Humaanisuuden periaatteella tarkoitetaan sitä, että todettuun inhimilliseen kärsimykseen on aina puututtava ja huonoimmassa asemassa olevaan väestöön on kiinnitettävä erityistä huomiota. Kaikkien uhrien ihmisarvoa on kunnioitettava ja suojeltava.

| 12. | Puolueettomuudella tarkoitetaan sitä, että humanitaarisella avulla ei pidä suosia mitään osapuolta aseellisessa konfliktissa tai muussa riita-asiassa. |
| --- | --- |

12.

Puolueettomuudella tarkoitetaan sitä, että humanitaarisella avulla ei pidä suosia mitään osapuolta aseellisessa konfliktissa tai muussa riita-asiassa.

| 13. | Tasapuolisuus merkitsee sitä, että humanitaarista apua on toimitettava yksinomaan tarpeiden perusteella ilman syrjintää apua tarvitsevien väestöryhmien kesken tai niiden sisällä. |
| --- | --- |

13.

Tasapuolisuus merkitsee sitä, että humanitaarista apua on toimitettava yksinomaan tarpeiden perusteella ilman syrjintää apua tarvitsevien väestöryhmien kesken tai niiden sisällä.

| 14. | Riippumattomuuden kunnioittamisella tarkoitetaan sitä, että humanitaariset tavoitteet eivät ole riippuvaisia poliittisista, taloudellisista, sotilaallisista tai muista tavoitteista, ja sillä varmistetaan, että humanitaarisen avun ainoa tavoite on humanitaaristen kriisien uhrien kärsimyksen lievittäminen ja ehkäiseminen. |
| --- | --- |

14.

Riippumattomuuden kunnioittamisella tarkoitetaan sitä, että humanitaariset tavoitteet eivät ole riippuvaisia poliittisista, taloudellisista, sotilaallisista tai muista tavoitteista, ja sillä varmistetaan, että humanitaarisen avun ainoa tavoite on humanitaaristen kriisien uhrien kärsimyksen lievittäminen ja ehkäiseminen.

| 15. | EU:n humanitaarinen apu ei ole kriisinhallintaväline. |
| --- | --- |

15.

EU:n humanitaarinen apu ei ole kriisinhallintaväline.

2.2   Kansainvälinen oikeus

| 16. | EU puhuu painokkaasti ja johdonmukaisesti kansainvälisen oikeuden, myös kansainvälisen humanitaarisen oikeuden (2), ihmisoikeusoikeuden ja pakolaisoikeuden noudattamisen puolesta. EU hyväksyi vuonna 2005 suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämiseksi. EU sitoutuu toteuttamaan näitä suuntaviivoja ulkosuhteissaan (3). |
| --- | --- |

16.

EU puhuu painokkaasti ja johdonmukaisesti kansainvälisen oikeuden, myös kansainvälisen humanitaarisen oikeuden (2), ihmisoikeusoikeuden ja pakolaisoikeuden noudattamisen puolesta. EU hyväksyi vuonna 2005 suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämiseksi. EU sitoutuu toteuttamaan näitä suuntaviivoja ulkosuhteissaan (3).

| 17. | EU palauttaa mieleen sitoumuksen suojeluvelvollisuuteen 24. lokakuuta 2005 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 60/1 mukaisesti (vuoden 2005 huippukokouksen tuloksena). Kunkin yksittäisen valtion velvollisuus on suojella väestöään kansanmurhalta, sotarikoksilta, etnisiltä puhdistuksilta ja rikoksilta ihmisyyttä vastaan. Myös kansainvälisellä yhteisöllä on Yhdistyneiden Kansakuntien välityksellä velvollisuus suojella väestöä näiltä rikoksilta. Kun kansalliset viranomaiset selvästi laiminlyövät suojeluvelvollisuutensa, kansainvälinen yhteisö on vahvistanut olevansa valmis yhteistoimiin YK:n turvallisuusneuvoston välityksellä. |
| --- | --- |

17.

EU palauttaa mieleen sitoumuksen suojeluvelvollisuuteen 24. lokakuuta 2005 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 60/1 mukaisesti (vuoden 2005 huippukokouksen tuloksena). Kunkin yksittäisen valtion velvollisuus on suojella väestöään kansanmurhalta, sotarikoksilta, etnisiltä puhdistuksilta ja rikoksilta ihmisyyttä vastaan. Myös kansainvälisellä yhteisöllä on Yhdistyneiden Kansakuntien välityksellä velvollisuus suojella väestöä näiltä rikoksilta. Kun kansalliset viranomaiset selvästi laiminlyövät suojeluvelvollisuutensa, kansainvälinen yhteisö on vahvistanut olevansa valmis yhteistoimiin YK:n turvallisuusneuvoston välityksellä.

2.3   Hyvä humanitaarinen avunanto

| 18. | Vaikka EU:n avunantajat ovat tietoisia siitä, että valmiudet, toimintojen soveltamisalan laajuus ja EU:n humanitaariseen apuun sovellettavat erityiset säännöt ovat moninaisia, ne kaikki sitoutuvat tästä eurooppalaisesta konsensuksesta sopiessaan noudattamaan hyvää humanitaarista avunantoa koskevia periaatteita ja toimimaan yhdessä ja muiden kanssa pyrkiäkseen soveltamaan avunantoa koskevia parhaita käytäntöjä (4). Tähän kuuluu humanitaarisen rahoituksen myöntäminen suhteessa tarpeisiin ja tarvearviointien pohjalta. |
| --- | --- |

18.

Vaikka EU:n avunantajat ovat tietoisia siitä, että valmiudet, toimintojen soveltamisalan laajuus ja EU:n humanitaariseen apuun sovellettavat erityiset säännöt ovat moninaisia, ne kaikki sitoutuvat tästä eurooppalaisesta konsensuksesta sopiessaan noudattamaan hyvää humanitaarista avunantoa koskevia periaatteita ja toimimaan yhdessä ja muiden kanssa pyrkiäkseen soveltamaan avunantoa koskevia parhaita käytäntöjä (4). Tähän kuuluu humanitaarisen rahoituksen myöntäminen suhteessa tarpeisiin ja tarvearviointien pohjalta.

| 19. | Me lupaamme EU:n puitteissa edistää yksityiskohtaista keskustelua avunantoa koskevista parhaista käytännöistä sen varmistamiseksi, että hyvä avunanto merkitsee sitä, että humanitaaristen kriisien uhreja autetaan tehokkaammin. |
| --- | --- |

19.

Me lupaamme EU:n puitteissa edistää yksityiskohtaista keskustelua avunantoa koskevista parhaista käytännöistä sen varmistamiseksi, että hyvä avunanto merkitsee sitä, että humanitaaristen kriisien uhreja autetaan tehokkaammin.

| 20. | EU on tietoinen siitä, että humanitaarisista tarpeista huolehtiminen maailmanlaajuisesti edellyttää lujaa kansainvälistä toimintaa yhteistyössä muiden kanssa, mihin kuuluu myös se, että uusia, nousevia virallisia avunantajia ja humanitaarisia periaatteita kunnioittavia yksityisiä lahjoittajia kannustetaan toimittamaan rahoitusapua. |
| --- | --- |

20.

EU on tietoinen siitä, että humanitaarisista tarpeista huolehtiminen maailmanlaajuisesti edellyttää lujaa kansainvälistä toimintaa yhteistyössä muiden kanssa, mihin kuuluu myös se, että uusia, nousevia virallisia avunantajia ja humanitaarisia periaatteita kunnioittavia yksityisiä lahjoittajia kannustetaan toimittamaan rahoitusapua.

| 21. | Humanitaarisen avun täytäntöönpano perustuu kumppanuuteen. EU haluaisi sen vuoksi tehostaa kansainvälistä kumppanuutta saattamalla yhteen avunantajat, täytäntöönpanokumppanit ja muut intressiryhmät, jotta varmistettaisiin tehokas humanitaarinen toiminta, joka perustuu voimassa oleviin vaatimuksiin ja parhaisiin käytäntöihin. |
| --- | --- |

21.

Humanitaarisen avun täytäntöönpano perustuu kumppanuuteen. EU haluaisi sen vuoksi tehostaa kansainvälistä kumppanuutta saattamalla yhteen avunantajat, täytäntöönpanokumppanit ja muut intressiryhmät, jotta varmistettaisiin tehokas humanitaarinen toiminta, joka perustuu voimassa oleviin vaatimuksiin ja parhaisiin käytäntöihin.

2.4   Suhde muihin politiikkoihin

| 22. | Humanitaariseen apuun sovellettavat periaatteet ovat erityisiä ja eroavat muista apumuodoista. EU:n humanitaarisessa avussa, johon kuuluu varhainen elpyminen, olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon pitkän aikavälin kehitystavoitteet, ja se liittyy tiiviisti kehitysyhteistyöhön, jonka periaatteet ja käytännöt on esitetty ”kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa” (5). EU:n humanitaarista apua toimitetaan tilanteissa, joissa saatetaan hyödyntää myös muita kriisinhallintaan, pelastuspalveluun ja konsuliapuun liittyviä välineitä. Niinpä EU sitoutuu varmistamaan, että se vastaa kriiseihin johdonmukaisesti ja täydentävästi ja hyödyntää käyttöön otettuja eri välineitä mahdollisimman tehokkaasti. EU:n olisi sen vuoksi tehostettava pyrkimyksiä parantaa tietoisuutta humanitaarisista periaatteista ja seikoista ja ottaa ne järjestelmällisemmin huomioon kaikkien toimielintensä toiminnassa. |
| --- | --- |

22.

Humanitaariseen apuun sovellettavat periaatteet ovat erityisiä ja eroavat muista apumuodoista. EU:n humanitaarisessa avussa, johon kuuluu varhainen elpyminen, olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon pitkän aikavälin kehitystavoitteet, ja se liittyy tiiviisti kehitysyhteistyöhön, jonka periaatteet ja käytännöt on esitetty ”kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa” (5). EU:n humanitaarista apua toimitetaan tilanteissa, joissa saatetaan hyödyntää myös muita kriisinhallintaan, pelastuspalveluun ja konsuliapuun liittyviä välineitä. Niinpä EU sitoutuu varmistamaan, että se vastaa kriiseihin johdonmukaisesti ja täydentävästi ja hyödyntää käyttöön otettuja eri välineitä mahdollisimman tehokkaasti. EU:n olisi sen vuoksi tehostettava pyrkimyksiä parantaa tietoisuutta humanitaarisista periaatteista ja seikoista ja ottaa ne järjestelmällisemmin huomioon kaikkien toimielintensä toiminnassa.

2.5   Humanitaarisen avun sukupuoliulottuvuus

| 23. | Tietoisena siitä, että naisten, tyttöjen, poikien ja miesten tarpeet, valmiudet ja vaikutusmahdollisuudet ovat erilaisia, EU korostaa, että sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen on tärkeää humanitaarisessa avussa. |
| --- | --- |

23.

Tietoisena siitä, että naisten, tyttöjen, poikien ja miesten tarpeet, valmiudet ja vaikutusmahdollisuudet ovat erilaisia, EU korostaa, että sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen on tärkeää humanitaarisessa avussa.

| 24. | EU toteaa, että naisten aktiivinen osallistuminen humanitaariseen apuun on olennaisen tärkeää, ja sitoutuu edistämään naisten osallisuutta. |
| --- | --- |

24.

EU toteaa, että naisten aktiivinen osallistuminen humanitaariseen apuun on olennaisen tärkeää, ja sitoutuu edistämään naisten osallisuutta.

3.   Yhteiset puitteet EU:n humanitaarisen avun toimittamiseksi

3.1   Yhteensovittaminen, johdonmukaisuus ja täydentävyys

| 25. | EU tukee voimakkaasti Yhdistyneiden Kansakuntien ja varsinkin humanitaarisen avun koordinointitoimiston OCHAn keskeistä koordinoivaa asemaa edistettäessä johdonmukaista kansainvälistä reagointia humanitaarisiin kriiseihin. Tämä asema vahvistuu merkittävästi, kun OCHA toimii aktiivisesti kentällä (ja kun humanitaarisen avun koordinaattori nimitetään ja lähetetään tehtäviinsä). Parempi koordinointi EU:n tasolla tehostaisi kansainvälistä humanitaarista avustustoimintaa, johon kuuluvat keskitetyt pyrkimykset humanitaarisen järjestelmän parantamiseksi, ja vahvistaisi myös EU:n pyrkimyksiä toimia tiiviissä yhteistyössä muiden humanitaarisen alan toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

25.

EU tukee voimakkaasti Yhdistyneiden Kansakuntien ja varsinkin humanitaarisen avun koordinointitoimiston OCHAn keskeistä koordinoivaa asemaa edistettäessä johdonmukaista kansainvälistä reagointia humanitaarisiin kriiseihin. Tämä asema vahvistuu merkittävästi, kun OCHA toimii aktiivisesti kentällä (ja kun humanitaarisen avun koordinaattori nimitetään ja lähetetään tehtäviinsä). Parempi koordinointi EU:n tasolla tehostaisi kansainvälistä humanitaarista avustustoimintaa, johon kuuluvat keskitetyt pyrkimykset humanitaarisen järjestelmän parantamiseksi, ja vahvistaisi myös EU:n pyrkimyksiä toimia tiiviissä yhteistyössä muiden humanitaarisen alan toimijoiden kanssa.

| 26. | Rajoittamatta toimivaltaansa ja perinteitään EU:n humanitaarista apua antavat tahot toimivat sen vuoksi yhdessä tehostamalla EU:n koordinaatiota ja edistämällä parhaita käytäntöjä tukeakseen EU:n yhteistä visiota joustavalla ja täydentävällä tavalla, jolla vahvistetaan kansainvälisiä pyrkimyksiä. Tämä tarkoittaa sitä, että EU pyrkii toimimaan keskistetysti suojellakseen ”humanitaarista tilaa” ja tehostaakseen humanitaarista reagointia, myös määrittämällä puutteita ja tukemalla hyvin organisoitua avun toimittamista sinne, jossa sitä eniten tarvitaan. |
| --- | --- |

26.

Rajoittamatta toimivaltaansa ja perinteitään EU:n humanitaarista apua antavat tahot toimivat sen vuoksi yhdessä tehostamalla EU:n koordinaatiota ja edistämällä parhaita käytäntöjä tukeakseen EU:n yhteistä visiota joustavalla ja täydentävällä tavalla, jolla vahvistetaan kansainvälisiä pyrkimyksiä. Tämä tarkoittaa sitä, että EU pyrkii toimimaan keskistetysti suojellakseen ”humanitaarista tilaa” ja tehostaakseen humanitaarista reagointia, myös määrittämällä puutteita ja tukemalla hyvin organisoitua avun toimittamista sinne, jossa sitä eniten tarvitaan.

| 27. | EU:n humanitaarisen avun antajat pyrkivät varmistamaan hyvän avunannon käytännön olemalla yhtä mieltä tarpeista ja asianmukaisista toimista ja keskittämällä ponnistelut päällekkäisyyksien välttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että humanitaarisia tarpeita arvioidaan ja niihin vastataan asianmukaisesti. Erityisesti olisi keskityttävä tietyn kriisin torjuntastrategian johdonmukaisuuteen ja toimimiseen kumppanuuden puitteissa kentällä. |
| --- | --- |

27.

EU:n humanitaarisen avun antajat pyrkivät varmistamaan hyvän avunannon käytännön olemalla yhtä mieltä tarpeista ja asianmukaisista toimista ja keskittämällä ponnistelut päällekkäisyyksien välttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että humanitaarisia tarpeita arvioidaan ja niihin vastataan asianmukaisesti. Erityisesti olisi keskityttävä tietyn kriisin torjuntastrategian johdonmukaisuuteen ja toimimiseen kumppanuuden puitteissa kentällä.

| 28. | EU keskittyy






  — | vaihtamaan reaaliaikaisesti tietoja erityisiä kriisejä koskevista tilannearvioista ja torjunta-aikomuksista (esikunnissa ja kentällä), |
| --- | --- | --- |

28.

EU keskittyy

—

vaihtamaan reaaliaikaisesti tietoja erityisiä kriisejä koskevista tilannearvioista ja torjunta-aikomuksista (esikunnissa ja kentällä),

| — | tehostamaan tiedonvaihtoa poliittisella tasolla apu- ja toimintastrategioista, myös asianmukaisella foorumilla neuvostossa pidettäviä säännöllisiä poliittisia keskusteluja silmällä pitäen, |
| --- | --- |

—

tehostamaan tiedonvaihtoa poliittisella tasolla apu- ja toimintastrategioista, myös asianmukaisella foorumilla neuvostossa pidettäviä säännöllisiä poliittisia keskusteluja silmällä pitäen,

| — | vaihtamaan tietoja parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi ja alakohtaisen asiantuntemuksen jakamiseksi, |
| --- | --- |

—

vaihtamaan tietoja parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi ja alakohtaisen asiantuntemuksen jakamiseksi,

| — | varmistamaan, että kriisintorjunnasta saadaan järjestelmällisesti kokemuksia. |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että kriisintorjunnasta saadaan järjestelmällisesti kokemuksia.

| 29. | EU osallistuu kansainvälisen humanitaarisen ohjelman laatimiseen ja toimii yhteistyössä kansainvälisellä foorumilla sekä edistettäessä humanitaarisiin kysymyksiin liittyviä pyrkimyksiä. |
| --- | --- |

29.

EU osallistuu kansainvälisen humanitaarisen ohjelman laatimiseen ja toimii yhteistyössä kansainvälisellä foorumilla sekä edistettäessä humanitaarisiin kysymyksiin liittyviä pyrkimyksiä.

| 30. | Rajoittamatta humanitaarisia riippumattomuuden ja itsenäisyyden periaatteita EU sitoutuu varmistamaan politiikan johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja tehokkuuden käyttämällä vaikutusvaltaansa ja kaikkia käytössään olevia välineitä puuttuakseen humanitaaristen kriisien perimmäisiin syihin. Erityisesti humanitaarista apua ja kehitysyhteistyötä sekä vakautta edistävien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi saatavilla olevia erilaisia välineitä käytetään johdonmukaisella ja täydentävällä tavalla varsinkin siirtymävaiheen yhteydessä ja epävakaisissa tilanteissa, jotta lyhyen ja pitkän aikavälin avun ja yhteistyön koko potentiaalia hyödynnettäisiin. |
| --- | --- |

30.

Rajoittamatta humanitaarisia riippumattomuuden ja itsenäisyyden periaatteita EU sitoutuu varmistamaan politiikan johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja tehokkuuden käyttämällä vaikutusvaltaansa ja kaikkia käytössään olevia välineitä puuttuakseen humanitaaristen kriisien perimmäisiin syihin. Erityisesti humanitaarista apua ja kehitysyhteistyötä sekä vakautta edistävien toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi saatavilla olevia erilaisia välineitä käytetään johdonmukaisella ja täydentävällä tavalla varsinkin siirtymävaiheen yhteydessä ja epävakaisissa tilanteissa, jotta lyhyen ja pitkän aikavälin avun ja yhteistyön koko potentiaalia hyödynnettäisiin.

3.2   Riittävän ja tuloksekkaan avun toimittaminen

| 31. | Humanitaarista apua olisi annettava avoimesti todettujen tarpeiden ja haavoittuvuusasteen pohjalta. Tämä tarkoittaa sitä, että avunsaajat olisi määritettävä puolueettomasti varmistettavissa olevien kriteerien pohjalta ja apua olisi toimitettava niin, että määritettyjä ensisijaisia tarpeita varten varataan riittävästi varoja. |
| --- | --- |

31.

Humanitaarista apua olisi annettava avoimesti todettujen tarpeiden ja haavoittuvuusasteen pohjalta. Tämä tarkoittaa sitä, että avunsaajat olisi määritettävä puolueettomasti varmistettavissa olevien kriteerien pohjalta ja apua olisi toimitettava niin, että määritettyjä ensisijaisia tarpeita varten varataan riittävästi varoja.

| 32. | Riittävän, tehokkaan, tasapuolisen ja joustavan avun jakamisen varmistamiseksi on sovellettava tiukkaa lähestymistapaa tarve-arviointiin sekä maailmanlaajuisella että paikallisella tasolla. EU pyrkii olemassa olevat aloitteet huomioon ottaen edistämään yhteisymmärrystä tarvearvioinneista EU:n tasolla nykyisten käytäntöjen ja niiden soveltamisen parantamiseksi. EU vahvistaa uudelleen, että tarvearviointia silmällä pitäen on tärkeää toimia tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten kumppanien kanssa. Kokonaistarpeiden analysointi edellyttää yhteisymmärrystä menetelmästä ja ohjelmasuunnittelua koskevista periaatteista. Valistunut arvio paikallisista tarpeista, varsinkin äkillisen kriisin alkuvaiheissa, edellyttää asiaan kuuluvaa läsnäoloa ja kokemusta, luotettavia tietoja sekä selkeää painopisteiden asettamista. Kun Yhdistyneiden Kansakuntien suuronnettomuuksien arviointi- ja yhteistoimintajärjestelmän UNDACin joukkoja lähetetään kriisialueille, ne ovat avainasemassa tilannetta arvioitaessa. |
| --- | --- |

32.

Riittävän, tehokkaan, tasapuolisen ja joustavan avun jakamisen varmistamiseksi on sovellettava tiukkaa lähestymistapaa tarve-arviointiin sekä maailmanlaajuisella että paikallisella tasolla. EU pyrkii olemassa olevat aloitteet huomioon ottaen edistämään yhteisymmärrystä tarvearvioinneista EU:n tasolla nykyisten käytäntöjen ja niiden soveltamisen parantamiseksi. EU vahvistaa uudelleen, että tarvearviointia silmällä pitäen on tärkeää toimia tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten kumppanien kanssa. Kokonaistarpeiden analysointi edellyttää yhteisymmärrystä menetelmästä ja ohjelmasuunnittelua koskevista periaatteista. Valistunut arvio paikallisista tarpeista, varsinkin äkillisen kriisin alkuvaiheissa, edellyttää asiaan kuuluvaa läsnäoloa ja kokemusta, luotettavia tietoja sekä selkeää painopisteiden asettamista. Kun Yhdistyneiden Kansakuntien suuronnettomuuksien arviointi- ja yhteistoimintajärjestelmän UNDACin joukkoja lähetetään kriisialueille, ne ovat avainasemassa tilannetta arvioitaessa.

| 33. | EU vahvistaa sitoumuksensa varmistaa, että eri kriisejä torjutaan tasapainoisesti tarpeiden pohjalta. Tämä koskee myös pitkittyneitä kriisejä. EU kiinnittää erityistä huomiota unohdettuihin tai sellaisiin kriiseihin, joihin on erityisen vaikeata puuttua ja kansainvälinen humanitaarinen reagointi on riittämätöntä. Erityishuomiota ansaitsevat myös laiminlyödyt tarpeet kriisejä torjuttaessa. |
| --- | --- |

33.

EU vahvistaa sitoumuksensa varmistaa, että eri kriisejä torjutaan tasapainoisesti tarpeiden pohjalta. Tämä koskee myös pitkittyneitä kriisejä. EU kiinnittää erityistä huomiota unohdettuihin tai sellaisiin kriiseihin, joihin on erityisen vaikeata puuttua ja kansainvälinen humanitaarinen reagointi on riittämätöntä. Erityishuomiota ansaitsevat myös laiminlyödyt tarpeet kriisejä torjuttaessa.

| 34. | Humanitaarisissa yhteyksissä kiireellinen elintarvikeapu on olennainen ja tärkeä osa lyhyen aikavälin humanitaarisen avun strategiaa apua tarvitsevan väestön tarpeiden tyydyttämiseksi. Kiireellisen elintarvikeavun on siis perustuttava tinkimättömään ja avoimeen tarvearviointiin, jossa analysoidaan, miten apu jaettaisiin parhaiten elintarvike- ja muun avun välillä, ja otetaan huomioon riski markkinoiden aiheettomasta häiritsemisestä. Elintarvikeavun liittäminen muuhun toimeentulotukeen helpottaa hädänalaisen väestön selviytymiskeinojen tehostamista. |
| --- | --- |

34.

Humanitaarisissa yhteyksissä kiireellinen elintarvikeapu on olennainen ja tärkeä osa lyhyen aikavälin humanitaarisen avun strategiaa apua tarvitsevan väestön tarpeiden tyydyttämiseksi. Kiireellisen elintarvikeavun on siis perustuttava tinkimättömään ja avoimeen tarvearviointiin, jossa analysoidaan, miten apu jaettaisiin parhaiten elintarvike- ja muun avun välillä, ja otetaan huomioon riski markkinoiden aiheettomasta häiritsemisestä. Elintarvikeavun liittäminen muuhun toimeentulotukeen helpottaa hädänalaisen väestön selviytymiskeinojen tehostamista.

| 35. | Apu, myös elintarvikeapu, olisi mahdollisuuksien mukaan ja markkinoita aiheetta häiritsemättä aina hankittava paikallisista ja alueellista lähteistä. Näin vältetään ympäristöllisiä ja rahoituksellisia lisäkustannuksia ja saadaan paikallisia valmiuksia mukaan sekä edistetään paikallista ja alueellista taloutta. On syytä harkita innovatiivisia avun toimitustapoja, mukaan luettuina muut kuin hyödykkeisiin perustuvat lähestymistavat (esim. käteinen ja erilaiset kupongit). |
| --- | --- |

35.

Apu, myös elintarvikeapu, olisi mahdollisuuksien mukaan ja markkinoita aiheetta häiritsemättä aina hankittava paikallisista ja alueellista lähteistä. Näin vältetään ympäristöllisiä ja rahoituksellisia lisäkustannuksia ja saadaan paikallisia valmiuksia mukaan sekä edistetään paikallista ja alueellista taloutta. On syytä harkita innovatiivisia avun toimitustapoja, mukaan luettuina muut kuin hyödykkeisiin perustuvat lähestymistavat (esim. käteinen ja erilaiset kupongit).

| 36. | EU varmistaa, että humanitaarista apua koskevat lupaukset muunnetaan ajoissa maksusitoumuksiksi ja maksuiksi, jotka liittyvät selkeästi tarvearviointeihin ja joita tarvittaessa mukautetaan muuttuvien olosuhteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

36.

EU varmistaa, että humanitaarista apua koskevat lupaukset muunnetaan ajoissa maksusitoumuksiksi ja maksuiksi, jotka liittyvät selkeästi tarvearviointeihin ja joita tarvittaessa mukautetaan muuttuvien olosuhteiden mukaisesti.

| 37. | Humanitaarisen avun on perustuttava pikemminkin arvioituun tarpeeseen kuin erityisiin tavoitteisiin. Rahoitus on kuitenkin maailmanlaajuisesti huomattavan puutteellista tämän hetkisiin humanitaarisiin tarpeisiin reagoimiseksi. Humanitaarisen avun tarpeen ennakoidaan voivan kasvaa lyhyellä-keskipitkällä aikavälillä demografisten, poliittisten/turvallisuus- sekä ympäristöön liittyvien tekijöiden (myös ilmastonmuutoksen) vuoksi. Humanitaarisia tarpeita varten on sen vuoksi todennäköisesti mobilisoitava enemmän kansainvälisiä voimavaroja ja laajemmasta avunantajien joukosta. |
| --- | --- |

37.

Humanitaarisen avun on perustuttava pikemminkin arvioituun tarpeeseen kuin erityisiin tavoitteisiin. Rahoitus on kuitenkin maailmanlaajuisesti huomattavan puutteellista tämän hetkisiin humanitaarisiin tarpeisiin reagoimiseksi. Humanitaarisen avun tarpeen ennakoidaan voivan kasvaa lyhyellä-keskipitkällä aikavälillä demografisten, poliittisten/turvallisuus- sekä ympäristöön liittyvien tekijöiden (myös ilmastonmuutoksen) vuoksi. Humanitaarisia tarpeita varten on sen vuoksi todennäköisesti mobilisoitava enemmän kansainvälisiä voimavaroja ja laajemmasta avunantajien joukosta.

| 38. | EU on jo tällä hetkellä suurin virallisen kansainvälisen humanitaarisen avun antaja. EU on jo sitoutunut lisäämään julkisen kehitysavun määrää, josta rahoitetaan myös humanitaarinen apu. EU aikoo osoittaa sitoutuvansa humanitaariseen apuun mobilisoimalla sitä varten riittävät, arvioituihin tarpeisiin perustuvat varat. Euroopan yhteisön humanitaarista apua varten käytettävissä olevien resurssien riittävyyden arviointi olisi tältä osin paikallaan ottaen huomioon siitä saatava suhteellinen etu. Jäsenvaltioiden olisi harkittava myös kahdenvälisen humanitaarisen apunsa lisäämistä julkisen kehitysavun määrän lisäämisen puitteissa. |
| --- | --- |

38.

EU on jo tällä hetkellä suurin virallisen kansainvälisen humanitaarisen avun antaja. EU on jo sitoutunut lisäämään julkisen kehitysavun määrää, josta rahoitetaan myös humanitaarinen apu. EU aikoo osoittaa sitoutuvansa humanitaariseen apuun mobilisoimalla sitä varten riittävät, arvioituihin tarpeisiin perustuvat varat. Euroopan yhteisön humanitaarista apua varten käytettävissä olevien resurssien riittävyyden arviointi olisi tältä osin paikallaan ottaen huomioon siitä saatava suhteellinen etu. Jäsenvaltioiden olisi harkittava myös kahdenvälisen humanitaarisen apunsa lisäämistä julkisen kehitysavun määrän lisäämisen puitteissa.

| 39. | Erityiset haavoittuvuudet on otettava huomioon vastattaessa humanitaarisiin tarpeisiin. EU kiinnittää tämän osalta erityistä huomiota naisiin, lapsiin, ikääntyviin, sairaisiin ja vammaisiin sekä heidän erityistarpeisiinsa vastaamiseen. Lisäksi humanitaarisen avun kaikkiin näkökohtiin on sisällytettävä strategioita seksuaali- ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi. |
| --- | --- |

39.

Erityiset haavoittuvuudet on otettava huomioon vastattaessa humanitaarisiin tarpeisiin. EU kiinnittää tämän osalta erityistä huomiota naisiin, lapsiin, ikääntyviin, sairaisiin ja vammaisiin sekä heidän erityistarpeisiinsa vastaamiseen. Lisäksi humanitaarisen avun kaikkiin näkökohtiin on sisällytettävä strategioita seksuaali- ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi.

3.3   Laadukkuus, tuloksellisuus ja vastuullisuus (6)

| 40. | Nopeutta ja laatua koskevien kysymysten käsittely on kriittisen tärkeää humanitaarisen avun tehokkaan toimittamisen osalta. Avunantajina olemme vastuullisia varmistamaan, että toimitettava apu on paras käytettävissä oleva vaihtoehto ja tarkoitukseen sopiva. Humanitaarisessa avustustoiminnassa olisi sen vuoksi noudatettava kansainvälisesti tunnustettuja normeja ja periaatteita. Ne on määritelty katastrofiavun eettisissä ohjeissa (Code of Conduct for the International Red Cross and Red Crescent Movement and Non-governmental Organisations in Disaster Relief) (7) ja sisältyvät pitkälti humanitaariseen peruskirjaan ”Humanitarian Charter”. Laajalti tunnustetut katastrofiapua koskevat vähimmäisstandardit on laadittu yleisesti ja alakohtaisesti, myös Sphère-hankkeessa (8). Nämä avun toimittamista koskevat periaatteet korreloivat kansainvälisesti hyväksyttyjä OECD:n kehitysapukomitean perusteita humanitaarisen avun arvioimiseksi (9). EU suhtautuu myönteisesti myös kansainvälisen katastrofiavun lakeja, sääntöjä ja periaatteita koskevaan työhön (IDRL). |
| --- | --- |

40.

Nopeutta ja laatua koskevien kysymysten käsittely on kriittisen tärkeää humanitaarisen avun tehokkaan toimittamisen osalta. Avunantajina olemme vastuullisia varmistamaan, että toimitettava apu on paras käytettävissä oleva vaihtoehto ja tarkoitukseen sopiva. Humanitaarisessa avustustoiminnassa olisi sen vuoksi noudatettava kansainvälisesti tunnustettuja normeja ja periaatteita. Ne on määritelty katastrofiavun eettisissä ohjeissa (Code of Conduct for the International Red Cross and Red Crescent Movement and Non-governmental Organisations in Disaster Relief) (7) ja sisältyvät pitkälti humanitaariseen peruskirjaan ”Humanitarian Charter”. Laajalti tunnustetut katastrofiapua koskevat vähimmäisstandardit on laadittu yleisesti ja alakohtaisesti, myös Sphère-hankkeessa (8). Nämä avun toimittamista koskevat periaatteet korreloivat kansainvälisesti hyväksyttyjä OECD:n kehitysapukomitean perusteita humanitaarisen avun arvioimiseksi (9). EU suhtautuu myönteisesti myös kansainvälisen katastrofiavun lakeja, sääntöjä ja periaatteita koskevaan työhön (IDRL).

| 41. | EU hyväksyy täysin nämä periaatteet, normit ja arviointiperusteet, jotka muodostavat yhdessä hyvää humanitaarista avunantoa koskevan aloitteen kanssa yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että EU:n humanitaarisen avun toimittamisessa noudatetaan laatua korostavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

41.

EU hyväksyy täysin nämä periaatteet, normit ja arviointiperusteet, jotka muodostavat yhdessä hyvää humanitaarista avunantoa koskevan aloitteen kanssa yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että EU:n humanitaarisen avun toimittamisessa noudatetaan laatua korostavaa lähestymistapaa.

| 42. | Humanitaarisen avun politiikat eri alakohtaisilla aloilla kuten terveys, ravitsemus, vesi ja jätevesihuolto, toimeentulon tukeminen ja suojelu, on sopeutettava avun yhteyteen ja avunsaajiin, jotta avun vaikutukset olisivat mahdollisimman tehokkaat. Periaate siitä, että apu ei saa haitata (”do no harm principle”) on vähimmäisedellytys tällaisten politiikkojen ja apua koskevien lähestymistapojen perustana, mikä merkitsee myös sitä, että ympäristö- ja muut pitkän aikavälin näkökohdat on otettava alusta alkaen huomioon myös lyhyen aikavälin hätätoimissa. |
| --- | --- |

42.

Humanitaarisen avun politiikat eri alakohtaisilla aloilla kuten terveys, ravitsemus, vesi ja jätevesihuolto, toimeentulon tukeminen ja suojelu, on sopeutettava avun yhteyteen ja avunsaajiin, jotta avun vaikutukset olisivat mahdollisimman tehokkaat. Periaate siitä, että apu ei saa haitata (”do no harm principle”) on vähimmäisedellytys tällaisten politiikkojen ja apua koskevien lähestymistapojen perustana, mikä merkitsee myös sitä, että ympäristö- ja muut pitkän aikavälin näkökohdat on otettava alusta alkaen huomioon myös lyhyen aikavälin hätätoimissa.

| 43. | Vastuullisuudella humanitaarisen avun yhteydessä tarkoitetaan sekä vastuuta EU:n kansalaisille siitä, että julkisia varoja käytetään oikein, että vastuuta humanitaariseen kriisiin joutuneissa maissa avun tarpeessa oleville sen varmistamiseksi, että apu mukautetaan olosuhteisiin ja sitä toimitetaan elpymistä edistävällä tavalla. |
| --- | --- |

43.

Vastuullisuudella humanitaarisen avun yhteydessä tarkoitetaan sekä vastuuta EU:n kansalaisille siitä, että julkisia varoja käytetään oikein, että vastuuta humanitaariseen kriisiin joutuneissa maissa avun tarpeessa oleville sen varmistamiseksi, että apu mukautetaan olosuhteisiin ja sitä toimitetaan elpymistä edistävällä tavalla.

| 44. | Laatunäkökohdat ja tulosindikaattorit, kustannustehokkuutta koskevat perusteet (esimerkiksi yleiskustannusten osuus vastaanottajien saamasta avusta) sekä mahdollisimman kattava osallistuminen avustustoimiin paikallisen väestön kanssa avustusohjelmien eri vaiheissa, varsinkin pitkittyneissä kriiseissä, ovat kaikki kysymyksiä, joita EU tarkastelee huolellisesti. |
| --- | --- |

44.

Laatunäkökohdat ja tulosindikaattorit, kustannustehokkuutta koskevat perusteet (esimerkiksi yleiskustannusten osuus vastaanottajien saamasta avusta) sekä mahdollisimman kattava osallistuminen avustustoimiin paikallisen väestön kanssa avustusohjelmien eri vaiheissa, varsinkin pitkittyneissä kriiseissä, ovat kaikki kysymyksiä, joita EU tarkastelee huolellisesti.

| 45. | Vastuu apua saaville merkitsee sitä, että avun toimittaja sitoutuu toimimaan laatua koskevien standardien, periaatteiden, politiikkojen ja ohjeiden puitteissa ja edistää koulutusta ja valmiuksien kehittämistä varmistaen apua saavien osallistumisen. Laatua korostava lähestymistapa edellyttää pitkälle meneviä vakuutuksia kumppaneilta kumppaneiden kelpoisuusperusteita soveltamalla ja niiden toimintaa valvomalla operaation täytäntöönpanon aikana. Kumppanien olisi voitava saada tällaisia laatua koskevia vakuutuksia ottaen huomioon niiden koon ja erikoistumisasteen. |
| --- | --- |

45.

Vastuu apua saaville merkitsee sitä, että avun toimittaja sitoutuu toimimaan laatua koskevien standardien, periaatteiden, politiikkojen ja ohjeiden puitteissa ja edistää koulutusta ja valmiuksien kehittämistä varmistaen apua saavien osallistumisen. Laatua korostava lähestymistapa edellyttää pitkälle meneviä vakuutuksia kumppaneilta kumppaneiden kelpoisuusperusteita soveltamalla ja niiden toimintaa valvomalla operaation täytäntöönpanon aikana. Kumppanien olisi voitava saada tällaisia laatua koskevia vakuutuksia ottaen huomioon niiden koon ja erikoistumisasteen.

| 46. | Vastuullisuutta koskeviin toimenpiteisiin kuuluvat sen vuoksi varainhoidon valvonta ja humanitaarisista operaatioista raportoiminen, tulosten ja tehokkuuden arviointi ja mittaaminen, erilaisten reagointivaihtoehtojen kustannus- ja vaikutusanalyysi, laadunvarmistus, avoimuus, osallistuva lähestymistapa apuun sekä kommunikointi. |
| --- | --- |

46.

Vastuullisuutta koskeviin toimenpiteisiin kuuluvat sen vuoksi varainhoidon valvonta ja humanitaarisista operaatioista raportoiminen, tulosten ja tehokkuuden arviointi ja mittaaminen, erilaisten reagointivaihtoehtojen kustannus- ja vaikutusanalyysi, laadunvarmistus, avoimuus, osallistuva lähestymistapa apuun sekä kommunikointi.

| 47. | Säännöllinen arviointi ja tietyistä kriisitilanteista saatujen kokemusten tarkastelu ovat arvokkaita humanitaarisen avun tehostamisessa. EU voisi tehdä hyödyllistä yhteistyötä sekä yhteisten lähestymistapojen että kunkin yksittäisen avunantajan suorittamaa arviointia koskevan tiedonvaihdon osalta. EU vaihtaa sen vuoksi tietoja arviointisuunnittelusta, tuloksista ja toimista, myös kumppanuuden laadusta, ja tarkastelee saatuja kokemuksia yhdessä kumppanien kanssa toimittaessaan apua merkittäviin kriiseihin, joihin osallistuu monenlaisia avunantajia. EU:n olisi yhdessä tarkistettava säännöllisesti humanitaarista apuaan, mahdollisuuksien mukaan vuosittain. |
| --- | --- |

47.

Säännöllinen arviointi ja tietyistä kriisitilanteista saatujen kokemusten tarkastelu ovat arvokkaita humanitaarisen avun tehostamisessa. EU voisi tehdä hyödyllistä yhteistyötä sekä yhteisten lähestymistapojen että kunkin yksittäisen avunantajan suorittamaa arviointia koskevan tiedonvaihdon osalta. EU vaihtaa sen vuoksi tietoja arviointisuunnittelusta, tuloksista ja toimista, myös kumppanuuden laadusta, ja tarkastelee saatuja kokemuksia yhdessä kumppanien kanssa toimittaessaan apua merkittäviin kriiseihin, joihin osallistuu monenlaisia avunantajia. EU:n olisi yhdessä tarkistettava säännöllisesti humanitaarista apuaan, mahdollisuuksien mukaan vuosittain.

3.4   Moninaisuus ja laatu osana kumppanuutta

| 48. | Paikallisten valmiuksien tukemiseksi nopea ja tehokas reagointi humanitaarisiin kriiseihin riippuu siitä, onko käytettävissä kumppaneita, erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja toimivaltaisia kansainvälisiä organisaatioita, jotka voivat legitimiteettinsä, kokemuksensa ja voimavarojensa puolesta selviytyä kriisin jonkin erityisnäkökohdan osalta. |
| --- | --- |

48.

Paikallisten valmiuksien tukemiseksi nopea ja tehokas reagointi humanitaarisiin kriiseihin riippuu siitä, onko käytettävissä kumppaneita, erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja toimivaltaisia kansainvälisiä organisaatioita, jotka voivat legitimiteettinsä, kokemuksensa ja voimavarojensa puolesta selviytyä kriisin jonkin erityisnäkökohdan osalta.

| 49. | YK ja sen avustusjärjestöt ovat kansainvälisen humanitaarisen järjestelmän keskeisiä tekijöitä normien asettajina, koordinoijina ja myös humanitaarisen avun tärkeimpinä toteuttajina. Samalla Punaisen Ristin kansainvälisellä komitealla on erityinen, kansainvälisiin sopimuksiin perustuva toimivalta, ja se on monissa yhteyksissä, varsinkin konfliktitilanteissa, yksi harvoista kumppaneista ja joskus ainoa, joka on käytettävissä suojelua ja humanitaarisen avun toimittamista varten. Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton tukemat Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansalliset yhdistykset ovat erityisen hyvin ankkuroituneet paikallisiin yhteisöihin ja usein parhaassa asemassa välittömän avun toimittamiseksi luonnonkatastrofeihin. Valtioista riippumattomat järjestöt ovat olennaisen tärkeitä humanitaarisen avun kannalta, sillä ne toimittavat suurimman osan humanitaarista apua läsnäolonsa ja joustavuutensa ansiosta ja ovat usein pitkälti erikoistuneita. Lisäksi ne ovat välitön ilmaisumuoto aktiivisesta kansalaisuudesta humanitaaristen päämäärien hyväksi. |
| --- | --- |

49.

YK ja sen avustusjärjestöt ovat kansainvälisen humanitaarisen järjestelmän keskeisiä tekijöitä normien asettajina, koordinoijina ja myös humanitaarisen avun tärkeimpinä toteuttajina. Samalla Punaisen Ristin kansainvälisellä komitealla on erityinen, kansainvälisiin sopimuksiin perustuva toimivalta, ja se on monissa yhteyksissä, varsinkin konfliktitilanteissa, yksi harvoista kumppaneista ja joskus ainoa, joka on käytettävissä suojelua ja humanitaarisen avun toimittamista varten. Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton tukemat Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansalliset yhdistykset ovat erityisen hyvin ankkuroituneet paikallisiin yhteisöihin ja usein parhaassa asemassa välittömän avun toimittamiseksi luonnonkatastrofeihin. Valtioista riippumattomat järjestöt ovat olennaisen tärkeitä humanitaarisen avun kannalta, sillä ne toimittavat suurimman osan humanitaarista apua läsnäolonsa ja joustavuutensa ansiosta ja ovat usein pitkälti erikoistuneita. Lisäksi ne ovat välitön ilmaisumuoto aktiivisesta kansalaisuudesta humanitaaristen päämäärien hyväksi.

| 50. | EU korostaa itselleen ominaista tapaa toimia yhteistyössä mitä erilaisimpien täytäntöönpanokumppanien kuten YK:n, Punaisen Ristin/Punaisen Puolikuun ja kansalaisjärjestöjen kanssa, ja lähtee siitä, että kullakin on suhteelliset etunsa reagoitaessa tiettyyn tilanteeseen tai tietynlaisiin olosuhteisiin. EU myöntää kuitenkin myös, että kentällä toimivien täytäntöönpanokumppanien välillä tarvitaan tiivistä yhteistyötä, johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä. |
| --- | --- |

50.

EU korostaa itselleen ominaista tapaa toimia yhteistyössä mitä erilaisimpien täytäntöönpanokumppanien kuten YK:n, Punaisen Ristin/Punaisen Puolikuun ja kansalaisjärjestöjen kanssa, ja lähtee siitä, että kullakin on suhteelliset etunsa reagoitaessa tiettyyn tilanteeseen tai tietynlaisiin olosuhteisiin. EU myöntää kuitenkin myös, että kentällä toimivien täytäntöönpanokumppanien välillä tarvitaan tiivistä yhteistyötä, johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä.

| 51. | EU:n sisällä ja kansainvälisesti on olemassa erilaisia lähestymistapoja valita humanitaarista apua toimittavia kumppaneita ja varmistaa niiden laatu. Täytäntöönpanokumppaneita valittaessa keskeisiä perusteita ovat ammattimaisuus ja hallinnolliset valmiudet, kyky vastata todettuun tarpeeseen (tekniset ja materiaalitoimintoihin liittyvät valmiudet, mukaan lukien läsnäolo ja kohteeseen pääsy), humanitaaristen periaatteiden, kansainvälisen oikeuden, kansainvälisten käytännesääntöjen, suuntaviivojen ja parhaiden käytäntöjen noudattaminen apua toimitettaessa, erityisosaaminen tai -valtuutus, kustannustehokkuus, paikallistason kumppanuus ja kokemus operaatioista, valmius osallistua toiminnan tehokkuutta varten tarvittaviin koordinointitoimiin, vastuullisuus, myös tuloksista avoimesti raportoiminen, sekä täytäntöönpanonvalmiuksien laatu, johon kuuluu tiukka varainhoito. EU:n jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat erilaisten perinteidensä pohjata tietoja käytännöstään valita täytäntöönpanokumppaneita. |
| --- | --- |

51.

EU:n sisällä ja kansainvälisesti on olemassa erilaisia lähestymistapoja valita humanitaarista apua toimittavia kumppaneita ja varmistaa niiden laatu. Täytäntöönpanokumppaneita valittaessa keskeisiä perusteita ovat ammattimaisuus ja hallinnolliset valmiudet, kyky vastata todettuun tarpeeseen (tekniset ja materiaalitoimintoihin liittyvät valmiudet, mukaan lukien läsnäolo ja kohteeseen pääsy), humanitaaristen periaatteiden, kansainvälisen oikeuden, kansainvälisten käytännesääntöjen, suuntaviivojen ja parhaiden käytäntöjen noudattaminen apua toimitettaessa, erityisosaaminen tai -valtuutus, kustannustehokkuus, paikallistason kumppanuus ja kokemus operaatioista, valmius osallistua toiminnan tehokkuutta varten tarvittaviin koordinointitoimiin, vastuullisuus, myös tuloksista avoimesti raportoiminen, sekä täytäntöönpanonvalmiuksien laatu, johon kuuluu tiukka varainhoito. EU:n jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat erilaisten perinteidensä pohjata tietoja käytännöstään valita täytäntöönpanokumppaneita.

| 52. | Avunanto edellyttää erityisiä hallinnollisia menettelyjä, jotka vaihtelevat avunantajan mukaan. Kaikki EU:n avunantajat pyrkivät kaikin tavoin hyödyntämään tilaisuutta toimia joustavasti järjestelmiensä sisällä ja virtaviivaistamaan menettelyjä mahdollisimman paljon täytäntöönpanosta vastaavien järjestöjen hallinnollisen taakan keventämiseksi varmistamalla samalla, että kumppanuus on laadukasta ja apua toimitetaan vastuullisesti. |
| --- | --- |

52.

Avunanto edellyttää erityisiä hallinnollisia menettelyjä, jotka vaihtelevat avunantajan mukaan. Kaikki EU:n avunantajat pyrkivät kaikin tavoin hyödyntämään tilaisuutta toimia joustavasti järjestelmiensä sisällä ja virtaviivaistamaan menettelyjä mahdollisimman paljon täytäntöönpanosta vastaavien järjestöjen hallinnollisen taakan keventämiseksi varmistamalla samalla, että kumppanuus on laadukasta ja apua toimitetaan vastuullisesti.

| 53. | Paikallinen valmius on humanitaarisissa kriiseissä elintärkeää. Paikalliset toimijat ovat ratkaisevassa asemassa äkillisen katastrofin sattuessa ja yhä tärkeämpiä myös humanitaarisen avun toimittamisessa monitahoisissa hätätilanteissa. EU tutkii, kuinka se voi parhaiten tukea valmiuksien kehittämistä paikallisen katastrofiavun kestävää tehostamista varten, ja kannustaa täytäntöönpanokumppaneita edistämään kumppanuutta apua tarvitsevien yhteisöjen paikallisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

53.

Paikallinen valmius on humanitaarisissa kriiseissä elintärkeää. Paikalliset toimijat ovat ratkaisevassa asemassa äkillisen katastrofin sattuessa ja yhä tärkeämpiä myös humanitaarisen avun toimittamisessa monitahoisissa hätätilanteissa. EU tutkii, kuinka se voi parhaiten tukea valmiuksien kehittämistä paikallisen katastrofiavun kestävää tehostamista varten, ja kannustaa täytäntöönpanokumppaneita edistämään kumppanuutta apua tarvitsevien yhteisöjen paikallisten järjestöjen kanssa.

3.5   Valmiudet ja nopea toiminta

| 54. | EU:lla on jo erilaisia valmiuksia asiantuntijaryhmien sekä humanitaarista apua tai helpotusta toimittavien yksiköiden lähettämiseksi nopeasti paikalle. EU pyrkii välttämään päällekkäisyyttä tehostamalla pyrkimyksiään puuttua valmiuksia koskeviin puutteisiin tukeutuen kansainvälisiä pyrkimyksiä tukeviin nykyisiin järjestelmiin, erityisesti erilaisiin alueellisiin logistiikkakeskuksiin. |
| --- | --- |

54.

EU:lla on jo erilaisia valmiuksia asiantuntijaryhmien sekä humanitaarista apua tai helpotusta toimittavien yksiköiden lähettämiseksi nopeasti paikalle. EU pyrkii välttämään päällekkäisyyttä tehostamalla pyrkimyksiään puuttua valmiuksia koskeviin puutteisiin tukeutuen kansainvälisiä pyrkimyksiä tukeviin nykyisiin järjestelmiin, erityisesti erilaisiin alueellisiin logistiikkakeskuksiin.

| 55. | EU tutkii sen vuoksi keinoja tehostaa nopeaa reagointiaan humanitaarisiin kriiseihin toimimalla yhteistyössä nykyisten suhteellisten vahvuuksien pohjalta sovittamalla toimensa yhteen laajemman avunantajayhteisön pyrkimysten kanssa. EU pyrkii tukemaan kansainvälisiä pyrkimyksiä kartoittaa ja paikata reagoinnissa havaittuja puutteita, kuten logistiikan, kuljetusten, viestinnän ja nopean toiminnan katastrofiavun kansainväliseen koordinointiin liittyviä puutteita. EU edistää useiden kumppanien osallistumista yhteisiin humanitaarisiin palveluihin. |
| --- | --- |

55.

EU tutkii sen vuoksi keinoja tehostaa nopeaa reagointiaan humanitaarisiin kriiseihin toimimalla yhteistyössä nykyisten suhteellisten vahvuuksien pohjalta sovittamalla toimensa yhteen laajemman avunantajayhteisön pyrkimysten kanssa. EU pyrkii tukemaan kansainvälisiä pyrkimyksiä kartoittaa ja paikata reagoinnissa havaittuja puutteita, kuten logistiikan, kuljetusten, viestinnän ja nopean toiminnan katastrofiavun kansainväliseen koordinointiin liittyviä puutteita. EU edistää useiden kumppanien osallistumista yhteisiin humanitaarisiin palveluihin.

| 56. | EU tekee aluksi avoimen ja laajan kartoituksen kaikista nykyisistä valmiuksistaan saadakseen yleiskäsityksen olemassa olevista ja potentiaalisista valmiuksista ja tehokkaimmasta tavasta hyödyntää niitä. |
| --- | --- |

56.

EU tekee aluksi avoimen ja laajan kartoituksen kaikista nykyisistä valmiuksistaan saadakseen yleiskäsityksen olemassa olevista ja potentiaalisista valmiuksista ja tehokkaimmasta tavasta hyödyntää niitä.

3.6   Pelastuspalvelujen ja sotilaallisten voimavarojen ja valmiuksien käyttö

| 57. | Pelastuspalvelujen ja sotilasvoimavarojen käytössä humanitaarisiin tilanteisiin reagoitaessa on noudatettava suuntaviivoja sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä YK:n humanitaarisen avun viemisessä vaikeisiin hätäapukohteisiin (10) sekä Oslon suuntaviivoja sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä kansainvälisen katastrofiavun antamisessa (11), varsinkin puolueettomuutta, humaanisuutta, tasapuolisuutta ja riippumattomuutta koskevien humanitaaristen periaatteiden noudattamisen turvaamiseksi. EU pyrkii edistämään yhteisymmärrystä näistä suuntaviivoista. EU pyrkii edistämään myös kansainvälisen oikeuden alan yhteistä koulutusta ja humanitaarisia perusperiaatteita. |
| --- | --- |

57.

Pelastuspalvelujen ja sotilasvoimavarojen käytössä humanitaarisiin tilanteisiin reagoitaessa on noudatettava suuntaviivoja sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä YK:n humanitaarisen avun viemisessä vaikeisiin hätäapukohteisiin (10) sekä Oslon suuntaviivoja sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä kansainvälisen katastrofiavun antamisessa (11), varsinkin puolueettomuutta, humaanisuutta, tasapuolisuutta ja riippumattomuutta koskevien humanitaaristen periaatteiden noudattamisen turvaamiseksi. EU pyrkii edistämään yhteisymmärrystä näistä suuntaviivoista. EU pyrkii edistämään myös kansainvälisen oikeuden alan yhteistä koulutusta ja humanitaarisia perusperiaatteita.

Pelastuspalvelu (12)

| 58. | Eurooppalainen humanitaarinen apu voi perustua yhteisön ja jäsenvaltioiden eri välineisiin, myös pelastuspalveluihin, joihin kuuluu monenlaisia valtiollisia ja valtiosta riippumattomia voimavaroja. Kun näitä voimavaroja lähetetään humanitaarisissa yhteyksissä kolmansiin maihin, ne ovat siviilien komennuksessa ja niitä lähetetään periaatteessa vastauksena apua tarvitsevan valtion viralliseen pyyntöön. Niitä lähetetään kahdenvälisesti, YK:n välityksellä tai seuranta- ja tiedotuskeskuksen MIC:n välityksellä yhteisön pelastuspalvelumekanismin puitteissa. Jäsenvaltiot käyttävät yhä enemmän pelastuspalveluvalmiuksiaan katastrofiapuun kolmansissa maissa pääosin luonnonmullistusten sekä teknologiaan liittyvien ja ympäristökatastrofien yhteydessä. Kun pelastuspalveluvoimavaroja lähetetään humanitaarisia kriisejä varten, niiden käytön olisi perustuttava tarpeisiin ja sen olisi oltava humanitaarista apua täydentävää ja sen kanssa johdonmukaisia. Sen vuoksi asianmukainen koordinointi eri eurooppalaisten toimijoiden ja välineiden välillä sekä YK:n keskeisen koordinoijan aseman kunnioittaminen on olennaisen tärkeää. EU:n tasolla pelastuspalveluvoimavarojen käyttö mekanismin puitteissa edellyttää tiivistä yhteistyötä puheenjohtajavaltion kanssa. Humanitaarisia tarkoituksia varten lähetettävä pelastuspalveluhenkilöstö ei ole koskaan aseistettu. |
| --- | --- |

58.

Eurooppalainen humanitaarinen apu voi perustua yhteisön ja jäsenvaltioiden eri välineisiin, myös pelastuspalveluihin, joihin kuuluu monenlaisia valtiollisia ja valtiosta riippumattomia voimavaroja. Kun näitä voimavaroja lähetetään humanitaarisissa yhteyksissä kolmansiin maihin, ne ovat siviilien komennuksessa ja niitä lähetetään periaatteessa vastauksena apua tarvitsevan valtion viralliseen pyyntöön. Niitä lähetetään kahdenvälisesti, YK:n välityksellä tai seuranta- ja tiedotuskeskuksen MIC:n välityksellä yhteisön pelastuspalvelumekanismin puitteissa. Jäsenvaltiot käyttävät yhä enemmän pelastuspalveluvalmiuksiaan katastrofiapuun kolmansissa maissa pääosin luonnonmullistusten sekä teknologiaan liittyvien ja ympäristökatastrofien yhteydessä. Kun pelastuspalveluvoimavaroja lähetetään humanitaarisia kriisejä varten, niiden käytön olisi perustuttava tarpeisiin ja sen olisi oltava humanitaarista apua täydentävää ja sen kanssa johdonmukaisia. Sen vuoksi asianmukainen koordinointi eri eurooppalaisten toimijoiden ja välineiden välillä sekä YK:n keskeisen koordinoijan aseman kunnioittaminen on olennaisen tärkeää. EU:n tasolla pelastuspalveluvoimavarojen käyttö mekanismin puitteissa edellyttää tiivistä yhteistyötä puheenjohtajavaltion kanssa. Humanitaarisia tarkoituksia varten lähetettävä pelastuspalveluhenkilöstö ei ole koskaan aseistettu.

| 59. | Luonnonmullistuksissa sekä teknologiaan liittyvissä ja ympäristökatastrofeissa pelastuspalvelut voivat vaikuttaa merkittävästi humanitaariseen avustustoimintaan, koska ne laativat tarvearviointeja ja voivat olla edullisessa asemassa nopeuden, erikoistumisen, tehokkuuden ja tuloksellisuuden osalta varsinkin avustustoiminnan alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

59.

Luonnonmullistuksissa sekä teknologiaan liittyvissä ja ympäristökatastrofeissa pelastuspalvelut voivat vaikuttaa merkittävästi humanitaariseen avustustoimintaan, koska ne laativat tarvearviointeja ja voivat olla edullisessa asemassa nopeuden, erikoistumisen, tehokkuuden ja tuloksellisuuden osalta varsinkin avustustoiminnan alkuvaiheessa.

| 60. | Monitahoisissa hätätilanteissa pelastuspalveluvoimavaroihin olisi turvauduttava vain poikkeuksellisesti. Pelastuspalvelujen käyttö monitahoisissa hätätilanteissa, myös epävakaissa tilanteissa, on erityisen arkaluonteista, koska avun puolueettomuus ja tasapuolisuus uhkaavat vaarantua. Tällöin avustustyöntekijät ja apua tarvitseva väestö voivat joutua sotivien osapuolten hyökkäysten kohteeksi, ja avustustyöntekijöiltä voidaan evätä pääsy hädänalaisten luo paitsi nykyisessä tilanteessa, myös tulevissa hätätilanteissa. Näitä riskejä ja väestön välitöntä avuntarvetta samoin kuin tarvetta pelastuspalvelujen käytölle kyseisten tarpeiden täyttämiseksi on punnittava huolellisesti. |
| --- | --- |

60.

Monitahoisissa hätätilanteissa pelastuspalveluvoimavaroihin olisi turvauduttava vain poikkeuksellisesti. Pelastuspalvelujen käyttö monitahoisissa hätätilanteissa, myös epävakaissa tilanteissa, on erityisen arkaluonteista, koska avun puolueettomuus ja tasapuolisuus uhkaavat vaarantua. Tällöin avustustyöntekijät ja apua tarvitseva väestö voivat joutua sotivien osapuolten hyökkäysten kohteeksi, ja avustustyöntekijöiltä voidaan evätä pääsy hädänalaisten luo paitsi nykyisessä tilanteessa, myös tulevissa hätätilanteissa. Näitä riskejä ja väestön välitöntä avuntarvetta samoin kuin tarvetta pelastuspalvelujen käytölle kyseisten tarpeiden täyttämiseksi on punnittava huolellisesti.

Sotilasvoimavarat

| 61. | Hyvin erityisin edellytyksin humanitaarista apua voidaan edistää sotilasvoimavarojen avulla, varsinkin logistiikka- ja infrastruktuuritukea varten pääosin luonnonkatastrofien yhteydessä. EU on laatinut yleiset puitteet jäsenvaltioiden sotilaallisten tai sotilaskäyttöön vuokrattujen kuljetusvoimavarojen ja ETPP:n koordinointivälineiden käytölle EU:n katastrofiavun tukemiseksi (13). Tätä varten on kehitetty menettelytapaohjeita. EU:lla on kehittänyt myös järjestelyt EU:n katastrofiavulle annettavaa sotilaallista tukea varten (käytettävissä olevien voimavarojen määrittäminen ja koordinointi) (14). Jotta voitaisiin välttää sotilasoperaatioiden ja humanitaarisen avun välisen rajan hämärtyminen, on olennaisen tärkeää, että sotilasvoimavaroja käytetään ainoastaan erittäin rajoitetuissa olosuhteissa tukemaan humanitaarisia avustusoperaatioita ”viimeisenä keinona” eli kun ei ole olemassa vastaavaa siviilitoimivaihtoehtoa ja kun ainoastaan valmiuksiltaan ja saatavuudeltaan ainutlaatuisten sotilasvoimavarojen käyttö voi täyttää tietyn olennaisen humanitaarisen tarpeen. |
| --- | --- |

61.

Hyvin erityisin edellytyksin humanitaarista apua voidaan edistää sotilasvoimavarojen avulla, varsinkin logistiikka- ja infrastruktuuritukea varten pääosin luonnonkatastrofien yhteydessä. EU on laatinut yleiset puitteet jäsenvaltioiden sotilaallisten tai sotilaskäyttöön vuokrattujen kuljetusvoimavarojen ja ETPP:n koordinointivälineiden käytölle EU:n katastrofiavun tukemiseksi (13). Tätä varten on kehitetty menettelytapaohjeita. EU:lla on kehittänyt myös järjestelyt EU:n katastrofiavulle annettavaa sotilaallista tukea varten (käytettävissä olevien voimavarojen määrittäminen ja koordinointi) (14). Jotta voitaisiin välttää sotilasoperaatioiden ja humanitaarisen avun välisen rajan hämärtyminen, on olennaisen tärkeää, että sotilasvoimavaroja käytetään ainoastaan erittäin rajoitetuissa olosuhteissa tukemaan humanitaarisia avustusoperaatioita ”viimeisenä keinona” eli kun ei ole olemassa vastaavaa siviilitoimivaihtoehtoa ja kun ainoastaan valmiuksiltaan ja saatavuudeltaan ainutlaatuisten sotilasvoimavarojen käyttö voi täyttää tietyn olennaisen humanitaarisen tarpeen.

| 62. | Kun sotilasvoimavaroja käytetään tällaisissa olosuhteissa, on otettava huomioon apua tarvitsevan maan toimivaltaisten viranomaisten ensisijainen vastuu sekä YK:n yleinen rooli ja vastuu koordinoitaessa kansainvälistä hätäapua kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

62.

Kun sotilasvoimavaroja käytetään tällaisissa olosuhteissa, on otettava huomioon apua tarvitsevan maan toimivaltaisten viranomaisten ensisijainen vastuu sekä YK:n yleinen rooli ja vastuu koordinoitaessa kansainvälistä hätäapua kolmansissa maissa.

| 63. | EU vahvistaa uudelleen, että sotilaallisia voimavaroja hyödyntävän humanitaarisen operaation on säilytettävä siviililuonteensa. Tämä merkitsee sitä, että samalla kun sotilaallisten voimavarojen käyttö on sotilasvalvonnan alaista, humanitaarisen operaation on kokonaisuudessaan oltava vastuussa olevan humanitaarisen järjestön, erityisesti YK:n OCHAn ja humanitaarisen avun koordinaattorin (joilla on kokonaisvastuu avusta) yleisen määräysvallan ja valvonnan alaista. Siviileillä ei ole komento- tai valvonta-asemaa sotilaallisten voimavarojen osalta. |
| --- | --- |

63.

EU vahvistaa uudelleen, että sotilaallisia voimavaroja hyödyntävän humanitaarisen operaation on säilytettävä siviililuonteensa. Tämä merkitsee sitä, että samalla kun sotilaallisten voimavarojen käyttö on sotilasvalvonnan alaista, humanitaarisen operaation on kokonaisuudessaan oltava vastuussa olevan humanitaarisen järjestön, erityisesti YK:n OCHAn ja humanitaarisen avun koordinaattorin (joilla on kokonaisvastuu avusta) yleisen määräysvallan ja valvonnan alaista. Siviileillä ei ole komento- tai valvonta-asemaa sotilaallisten voimavarojen osalta.

| 64. | EU katsoo, että siviili- ja sotilastoimien koordinointi on hyvin tärkeää humanitaaristen periaatteiden suojelemiseksi ja edistämiseksi, koska se on olennaista vuorovaikutusta siviili-/ humanitaaristen ja sotilaallisten toimijoiden välillä humanitaarisissa hätätilanteissa. Koordinointia helpottavat vuoropuhelu, yhteistyö ja yhteinen koulutus. |
| --- | --- |

64.

EU katsoo, että siviili- ja sotilastoimien koordinointi on hyvin tärkeää humanitaaristen periaatteiden suojelemiseksi ja edistämiseksi, koska se on olennaista vuorovaikutusta siviili-/ humanitaaristen ja sotilaallisten toimijoiden välillä humanitaarisissa hätätilanteissa. Koordinointia helpottavat vuoropuhelu, yhteistyö ja yhteinen koulutus.

| 65. | EU vahvistaa sitoutuneensa siihen, että jäsenvaltioiden omat sotilaalliset tai sotilastarkoituksia varten vuokratut voimavarat ja/tai muut valmiudet humanitaarisiin hengenpelastustoimiin olisi toimitettava kustannuksitta apua tarvitsevalle maalle tai vastaanottavalle humanitaariselle toimijalle. EU kannustaa humanitaarisia ja sotilaallisia toimijoita tehostamaan pyrkimyksiään parantaa keskinäistä ymmärrystä ja kunnioitusta kummankin osapuolen tehtävien osalta sekä toimia yhteistyössä katastrofiavun mahdollisten toimintatapojen osalta. Tätä varten EU on sitoutunut lähettämään tarvittaessa siviili-sotilasyhteyshenkilöitä helpottamaan siviili-sotilasyhteistyötä ja osallistumaan siihen aktiivisesti. |
| --- | --- |

65.

EU vahvistaa sitoutuneensa siihen, että jäsenvaltioiden omat sotilaalliset tai sotilastarkoituksia varten vuokratut voimavarat ja/tai muut valmiudet humanitaarisiin hengenpelastustoimiin olisi toimitettava kustannuksitta apua tarvitsevalle maalle tai vastaanottavalle humanitaariselle toimijalle. EU kannustaa humanitaarisia ja sotilaallisia toimijoita tehostamaan pyrkimyksiään parantaa keskinäistä ymmärrystä ja kunnioitusta kummankin osapuolen tehtävien osalta sekä toimia yhteistyössä katastrofiavun mahdollisten toimintatapojen osalta. Tätä varten EU on sitoutunut lähettämään tarvittaessa siviili-sotilasyhteyshenkilöitä helpottamaan siviili-sotilasyhteistyötä ja osallistumaan siihen aktiivisesti.

4.   Kansainväliset humanitaariset toimet

| 66. | Humanitaariset toimet muodostavat kollektiivisen vastuualueen kansainvälisellä tasolla ja niihin osallistuu monia eri järjestöjä, hallituksia, paikallisia yhteisöjä ja yksilöitä. Eräs EU:n lähestymistavan peruslähtökohta on tukea kollektiivisten maailmanlaajuisten valmiuksien kehittymistä siten, että niillä voidaan vastata humanitaarisiin kriiseihin. EU pyrkii toimimaan niin, ettei olemassa olevien kansainvälisten mekanismien kanssa synny päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

66.

Humanitaariset toimet muodostavat kollektiivisen vastuualueen kansainvälisellä tasolla ja niihin osallistuu monia eri järjestöjä, hallituksia, paikallisia yhteisöjä ja yksilöitä. Eräs EU:n lähestymistavan peruslähtökohta on tukea kollektiivisten maailmanlaajuisten valmiuksien kehittymistä siten, että niillä voidaan vastata humanitaarisiin kriiseihin. EU pyrkii toimimaan niin, ettei olemassa olevien kansainvälisten mekanismien kanssa synny päällekkäisyyttä.

| 67. | Kansainvälisiä pyrkimyksiä varmistaa riittävä humanitaarinen avustustoiminta on tehostettu viime vuosina YK-johtoisilla humanitaarisen järjestelmän uudistuksilla yhteistyössä muiden humanitaaristen toimijoiden ja avustajien kanssa. EU korostaa tukevansa voimakkaasti humanitaarisen järjestelmän uudistamista, jotta voitaisiin varmistaa parempi apu sitä tarvitseville. |
| --- | --- |

67.

Kansainvälisiä pyrkimyksiä varmistaa riittävä humanitaarinen avustustoiminta on tehostettu viime vuosina YK-johtoisilla humanitaarisen järjestelmän uudistuksilla yhteistyössä muiden humanitaaristen toimijoiden ja avustajien kanssa. EU korostaa tukevansa voimakkaasti humanitaarisen järjestelmän uudistamista, jotta voitaisiin varmistaa parempi apu sitä tarvitseville.

| 68. | Eräs merkittävä haaste on lisätä humanitaaristen toimien rahoituksen kokonaismäärää kasvaviin tarpeisiin vastaamiseksi. EU tukee tavoitetta parantaa humanitaarisen rahoituksen ennustettavuutta ja joustavuutta sekä monenvälisten että suorien (kahdenvälisten) mekanismien välityksellä, joilla kummallakin on suhteelliset etunsa. Tätä varten on perustettu uusia rahoitusmekanismeja, erityisesti YK:n keskitetty hätäapurahasto CERF ja yhteiset humanitaariset rahastot (15). EU suhtautuu myönteisesti näihin uusiin mekanismeihin, koska ne täydentävät hyödyllisellä tavalla useita käytettävissä olevia rahoitusvälineitä. EU muistuttaa, että keskitettyyn hätäapurahastoon osallistumisen olisi oltava lisä olemassa oleviin sitoumuksiin (16) eikä sillä tulisi korvata muiden humanitaaristen toimien ja kaikkien täytäntöönpanokumppanien käytettävissä olevaa suoraa rahoitustukea. |
| --- | --- |

68.

Eräs merkittävä haaste on lisätä humanitaaristen toimien rahoituksen kokonaismäärää kasvaviin tarpeisiin vastaamiseksi. EU tukee tavoitetta parantaa humanitaarisen rahoituksen ennustettavuutta ja joustavuutta sekä monenvälisten että suorien (kahdenvälisten) mekanismien välityksellä, joilla kummallakin on suhteelliset etunsa. Tätä varten on perustettu uusia rahoitusmekanismeja, erityisesti YK:n keskitetty hätäapurahasto CERF ja yhteiset humanitaariset rahastot (15). EU suhtautuu myönteisesti näihin uusiin mekanismeihin, koska ne täydentävät hyödyllisellä tavalla useita käytettävissä olevia rahoitusvälineitä. EU muistuttaa, että keskitettyyn hätäapurahastoon osallistumisen olisi oltava lisä olemassa oleviin sitoumuksiin (16) eikä sillä tulisi korvata muiden humanitaaristen toimien ja kaikkien täytäntöönpanokumppanien käytettävissä olevaa suoraa rahoitustukea.

| 69. | EU on tyytyväinen siihen, että YK ottaa huomioon erityisesti ”alirahoitetut” kriisit CERF:n erityisessä osassa, jonka tarkoituksena on kanavoida lisäresursseja tällaisille kriiseille erityisesti silloin, kun ne ovat samalla myös ”unohdettuja kriisejä” (17), ja muistuttaa, että CERF:n rahoituksen jakamisen on oltava avointa ja perustuttava tarpeisiin. |
| --- | --- |

69.

EU on tyytyväinen siihen, että YK ottaa huomioon erityisesti ”alirahoitetut” kriisit CERF:n erityisessä osassa, jonka tarkoituksena on kanavoida lisäresursseja tällaisille kriiseille erityisesti silloin, kun ne ovat samalla myös ”unohdettuja kriisejä” (17), ja muistuttaa, että CERF:n rahoituksen jakamisen on oltava avointa ja perustuttava tarpeisiin.

| 70. | Eräs toinen merkittävä painopiste parannettaessa maailmanlaajuista reagointia humanitaarisiin kriiseihin on pyrkimys parantaa eri toimijoiden toimien johdonmukaisuutta ja koordinointia sekä avun puutteiden selkeä priorisointi ja tunnistaminen soveltamalla klusterijärjestelmää (18) ja vahvistamalla humanitaarisen avun koordinaattorijärjestelmää. EU tukee täysin näitä pyrkimyksiä ja muistuttaa, että niihin olisi otettava laajalti mukaan kaikki humanitaariset toimijat ja että niillä olisi parannettava apua eniten tarvitseville paikalla annettavaa humanitaarista apua. |
| --- | --- |

70.

Eräs toinen merkittävä painopiste parannettaessa maailmanlaajuista reagointia humanitaarisiin kriiseihin on pyrkimys parantaa eri toimijoiden toimien johdonmukaisuutta ja koordinointia sekä avun puutteiden selkeä priorisointi ja tunnistaminen soveltamalla klusterijärjestelmää (18) ja vahvistamalla humanitaarisen avun koordinaattorijärjestelmää. EU tukee täysin näitä pyrkimyksiä ja muistuttaa, että niihin olisi otettava laajalti mukaan kaikki humanitaariset toimijat ja että niillä olisi parannettava apua eniten tarvitseville paikalla annettavaa humanitaarista apua.

| 71. | EU:ssa toteutettujen humanitaarista apua koskevien toimien lisäksi EU tunnustaa täysin tarpeen tehostaa toimia tiiviisti muiden kanssa hyvän avustuskäytännön ja tehokkaan humanitaarisen avun ja avun edistämistoimien osalta. EU vahvistaa, että sen toimet olisi linkitettävä tiiviisti laajempiin kansainvälisiin toimintatapoihin siten, että YK:n OCHA toimii keskeisenä koordinointielimenä. YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 46/182 annetaan tämän osalta noudatettavat ohjeet. |
| --- | --- |

71.

EU:ssa toteutettujen humanitaarista apua koskevien toimien lisäksi EU tunnustaa täysin tarpeen tehostaa toimia tiiviisti muiden kanssa hyvän avustuskäytännön ja tehokkaan humanitaarisen avun ja avun edistämistoimien osalta. EU vahvistaa, että sen toimet olisi linkitettävä tiiviisti laajempiin kansainvälisiin toimintatapoihin siten, että YK:n OCHA toimii keskeisenä koordinointielimenä. YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 46/182 annetaan tämän osalta noudatettavat ohjeet.

| 72. | EU tunnustaa, että sen osuus humanitaarisen avun perinteisten antajien (hallitusten) unionina edustaa ainoastaan pientä osaa kokonaissolidaarisuudesta ja -humaanisuudesta, joka ilmenee usein yksityisinä avustuksina ja suurperheen sisäisenä tukena tai ryhmätukena sitä tarvitseville. Hallitusten muodostaman avunantajien joukon laajentaminen voi edistää merkittävästi kasvavien humanitaaristen tarpeiden täyttämistä. Humanitaarinen apu olisi annettava kaikissa muodoissaan humanitaaristen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa, että resurssit vastaavat tarpeita, ja tehostaa vastuullisuutta, on tärkeää, että kaikki avunantajat raportoivat humanitaarisista avustuksistaan YK:n OCHAn hallinnoimalle rahoituksen seurantajärjestelmälle. Olisi hyödyllistä tarkastella tapoja kirjata kattavammin rahoituksen seurantajärjestelmään rahoituslähteitä, jotka eivät ole peräisin hallituksilta, jotta humanitaarisesta avustustoiminnasta olisi koko ajan täsmällinen käsitys. |
| --- | --- |

72.

EU tunnustaa, että sen osuus humanitaarisen avun perinteisten antajien (hallitusten) unionina edustaa ainoastaan pientä osaa kokonaissolidaarisuudesta ja -humaanisuudesta, joka ilmenee usein yksityisinä avustuksina ja suurperheen sisäisenä tukena tai ryhmätukena sitä tarvitseville. Hallitusten muodostaman avunantajien joukon laajentaminen voi edistää merkittävästi kasvavien humanitaaristen tarpeiden täyttämistä. Humanitaarinen apu olisi annettava kaikissa muodoissaan humanitaaristen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa, että resurssit vastaavat tarpeita, ja tehostaa vastuullisuutta, on tärkeää, että kaikki avunantajat raportoivat humanitaarisista avustuksistaan YK:n OCHAn hallinnoimalle rahoituksen seurantajärjestelmälle. Olisi hyödyllistä tarkastella tapoja kirjata kattavammin rahoituksen seurantajärjestelmään rahoituslähteitä, jotka eivät ole peräisin hallituksilta, jotta humanitaarisesta avustustoiminnasta olisi koko ajan täsmällinen käsitys.

| 73. | EU jatkaa tiivistä yhteistyötä muiden tärkeimpien julkisen humanitaarisen avun antajien kanssa sekä hyvää humanitaarista avunantoa koskevan aloitteen piirissä että pitämällä yllä monenlaisia yhteyksiä avunantajien kanssa niin kahden- kuin monenvälisissä yhteyksissä. EU kannustaa myös yhteisiin ja kahdenvälisiin toimiin avunantajien joukon laajentamiseksi sen perinteisten rajojen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

73.

EU jatkaa tiivistä yhteistyötä muiden tärkeimpien julkisen humanitaarisen avun antajien kanssa sekä hyvää humanitaarista avunantoa koskevan aloitteen piirissä että pitämällä yllä monenlaisia yhteyksiä avunantajien kanssa niin kahden- kuin monenvälisissä yhteyksissä. EU kannustaa myös yhteisiin ja kahdenvälisiin toimiin avunantajien joukon laajentamiseksi sen perinteisten rajojen ulkopuolelle.

| 74. | EU toteaa, että eräs keskeinen tekijä ihmishenkien pelastamisessa erityisesti äkillisten luonnonkatastrofien yhteydessä on paikalliset toimintaedellytykset. Näin ollen se tehostaa pyrkimyksiään tarjota enemmän paikallisten toimintaedellytysten kehittämistä niille, joilla on parhaat valmiudet toimia katastrofin sattuessa. |
| --- | --- |

74.

EU toteaa, että eräs keskeinen tekijä ihmishenkien pelastamisessa erityisesti äkillisten luonnonkatastrofien yhteydessä on paikalliset toimintaedellytykset. Näin ollen se tehostaa pyrkimyksiään tarjota enemmän paikallisten toimintaedellytysten kehittämistä niille, joilla on parhaat valmiudet toimia katastrofin sattuessa.

5.   Jaksotettu/kokonaisvaltainen apu

5.1   Riskien ja haavoittuvuuden vähentäminen tehostetun valmiuden avulla

| 75. | EU toteaa, että riskien ja haavoittuvuuden vähentäminen tehostetun valmiuden avulla on olennaisen tärkeää, jotta voidaan pelastaa ihmishenkiä erityisesti luonnonkatastrofeille ja ilmastonmuutokselle alttiilla alueilla. EU on sitoutunut edistämään katastrofiriskien vähentämistä ja katastrofivalmiutta kehitysmaissa johdonmukaisilla ja koordinoiduilla toimilla paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla. Tämän vuoksi EU edistää kansainvälisiä pyrkimyksiä Hyogon toimintasuunnitelman puitteissa sekä tukea katastrofien vähentämistä koskevan kansainvälisen strategian koordinoivalle roolille, jotta voitaisiin lisätä selviytymisvalmiuksia kaikilla tasoilla strategisen suunnittelun ja toiminnan avulla. |
| --- | --- |

75.

EU toteaa, että riskien ja haavoittuvuuden vähentäminen tehostetun valmiuden avulla on olennaisen tärkeää, jotta voidaan pelastaa ihmishenkiä erityisesti luonnonkatastrofeille ja ilmastonmuutokselle alttiilla alueilla. EU on sitoutunut edistämään katastrofiriskien vähentämistä ja katastrofivalmiutta kehitysmaissa johdonmukaisilla ja koordinoiduilla toimilla paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla. Tämän vuoksi EU edistää kansainvälisiä pyrkimyksiä Hyogon toimintasuunnitelman puitteissa sekä tukea katastrofien vähentämistä koskevan kansainvälisen strategian koordinoivalle roolille, jotta voitaisiin lisätä selviytymisvalmiuksia kaikilla tasoilla strategisen suunnittelun ja toiminnan avulla.

| 76. | EU määrittää EU:n kokonaisvaltaisen poliittisen lähestymistavan, jolla tuetaan tämän alan toimia keskittyen erityisesti katastrofialttiisiin maihin ja alueisiin sekä haavoittuvimpiin ryhmiin. EU tukee yhteisöperustaisia valmiustoimia humanitaarisissa operaatioissa ja sisällyttää katastrofiriskien vähentämisen osaksi kehityspolitiikkaansa siten, että sen perustana ovat katastrofialttiiden maiden omavastuullisuus ja kansalliset strategiat (19)
   (20). |
| --- | --- |

76.

EU määrittää EU:n kokonaisvaltaisen poliittisen lähestymistavan, jolla tuetaan tämän alan toimia keskittyen erityisesti katastrofialttiisiin maihin ja alueisiin sekä haavoittuvimpiin ryhmiin. EU tukee yhteisöperustaisia valmiustoimia humanitaarisissa operaatioissa ja sisällyttää katastrofiriskien vähentämisen osaksi kehityspolitiikkaansa siten, että sen perustana ovat katastrofialttiiden maiden omavastuullisuus ja kansalliset strategiat (19)
   (20).

5.2   Siirtymävaihe ja varhainen elpyminen sekä yhteyden varmistaminen kehitysapuun

| 77. | Katastrofin jälkeinen elpyminen ja jälleenrakentaminen on suuri haaste, johon vastaamiseksi tarvitaan välittömän hätäavun lisäksi rakenteellisia toimia ja kehitysyhteistyötä. Näin ollen on tärkeää varmistaa, että humanitaarisen toiminnan, kehitysyhteistyön ja muut asiaankuuluvat avun välineet toimivat paremmin yhdessä erityisesti epävakaissa tilanteissa ja silloin, kun yhteisöt pyrkivät elpymään kriisin vaikutuksista. Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön parempi niveltäminen edellyttää, että humanitaariset ja kehitysyhteistyön toimijat koordinoivat toimensa kriisiavun varhaisimmista vaiheista alkaen ja toimivat samanaikaisesti sujuvan siirtymävaiheen varmistamiseksi. Tämä edellyttää kaikkien avunantajien osalta keskinäistä tietoisuutta eri toimintatavoista, välineistä ja lähestymistavoista sekä joustavia ja innovatiivisia siirtymästrategioita. Kansainvälisellä tasolla ”varhaisen elpymisen klusteri” tarkastelee erityisesti hätäavun ja kehitysavun yhteyden huomioon ottamista katastrofiavun varhaisimmissa vaiheissa. |
| --- | --- |

77.

Katastrofin jälkeinen elpyminen ja jälleenrakentaminen on suuri haaste, johon vastaamiseksi tarvitaan välittömän hätäavun lisäksi rakenteellisia toimia ja kehitysyhteistyötä. Näin ollen on tärkeää varmistaa, että humanitaarisen toiminnan, kehitysyhteistyön ja muut asiaankuuluvat avun välineet toimivat paremmin yhdessä erityisesti epävakaissa tilanteissa ja silloin, kun yhteisöt pyrkivät elpymään kriisin vaikutuksista. Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön parempi niveltäminen edellyttää, että humanitaariset ja kehitysyhteistyön toimijat koordinoivat toimensa kriisiavun varhaisimmista vaiheista alkaen ja toimivat samanaikaisesti sujuvan siirtymävaiheen varmistamiseksi. Tämä edellyttää kaikkien avunantajien osalta keskinäistä tietoisuutta eri toimintatavoista, välineistä ja lähestymistavoista sekä joustavia ja innovatiivisia siirtymästrategioita. Kansainvälisellä tasolla ”varhaisen elpymisen klusteri” tarkastelee erityisesti hätäavun ja kehitysavun yhteyden huomioon ottamista katastrofiavun varhaisimmissa vaiheissa.

| 78. | EU työskentelee yhdessä hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämistä koskevien käytännön toimintatapojen edistämiseksi. Näiden toimintatapojen olisi perustuttava saatuihin kokemuksiin ja niissä olisi otettava huomioon parannettu yhteistyö humanitaaristen ja kehitysyhteistyöjärjestöjen ja muiden avunantajien välillä, myös kansainvälisessä yhteisössä, erityisesti kenttätasolla ja epävakaissa tilanteissa tai monitahoisissa hätätilanteissa. Siirtymävaiheessa on tarpeen varmistaa humanitaarisen avun ja kehitysavun yhteisvaikutukset kunnioittaen samalla niiden omia tavoitteita, periaatteita ja lähestymistapoja. |
| --- | --- |

78.

EU työskentelee yhdessä hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämistä koskevien käytännön toimintatapojen edistämiseksi. Näiden toimintatapojen olisi perustuttava saatuihin kokemuksiin ja niissä olisi otettava huomioon parannettu yhteistyö humanitaaristen ja kehitysyhteistyöjärjestöjen ja muiden avunantajien välillä, myös kansainvälisessä yhteisössä, erityisesti kenttätasolla ja epävakaissa tilanteissa tai monitahoisissa hätätilanteissa. Siirtymävaiheessa on tarpeen varmistaa humanitaarisen avun ja kehitysavun yhteisvaikutukset kunnioittaen samalla niiden omia tavoitteita, periaatteita ja lähestymistapoja.

II OSA — EUROOPAN YHTEISÖ JA HUMANITAARINEN APU

| 79. | Humanitaarista apua koskevaan yhteisön politiikkaan sovelletaan 20. kesäkuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1257/96 (21), jossa esitetään kolmansille maille annetun yhteisön humanitaarisen avun tärkeimmät tavoitteet. |
| --- | --- |

79.

Humanitaarista apua koskevaan yhteisön politiikkaan sovelletaan 20. kesäkuuta 1996 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1257/96 (21), jossa esitetään kolmansille maille annetun yhteisön humanitaarisen avun tärkeimmät tavoitteet.

| 80. | Yhteisö soveltaa I osassa määriteltyjä yhteisiä periaatteita ja hyviä käytäntöjä EU:n humanitaarisen avun toimittamista koskevissa yhteisissä puitteissa. |
| --- | --- |

80.

Yhteisö soveltaa I osassa määriteltyjä yhteisiä periaatteita ja hyviä käytäntöjä EU:n humanitaarisen avun toimittamista koskevissa yhteisissä puitteissa.

1.   Suhteellinen etu

| 81. | Yhteisön valtteja ovat sen suhteellinen etu ja lisäarvo, jotka mahdollistavat täydentävyyden jäsenvaltioiden ja muiden humanitaarisen avun antajien harjoittamiin kahdenvälisiin politiikkoihin nähden. |
| --- | --- |

81.

Yhteisön valtteja ovat sen suhteellinen etu ja lisäarvo, jotka mahdollistavat täydentävyyden jäsenvaltioiden ja muiden humanitaarisen avun antajien harjoittamiin kahdenvälisiin politiikkoihin nähden.

| 82. | Komissio luo lisäarvoa yhteisön puolesta toteuttamalla seuraavia tehtäviä: |
| --- | --- |

82.

Komissio luo lisäarvoa yhteisön puolesta toteuttamalla seuraavia tehtäviä:

| 83. | Ensinnäkin komissio on edustettuna ympäri maailmaa. Yhteisön humanitaarisen avun täytäntöönpanoa tuetaan kenttäasiantuntijoiden verkostolla. Nämä asiantuntijat toimivat maailmanlaajuisesti paikallisista toimistoista käsin, mukaan lukien alueelliset tukitoimistot. Niinpä yhteisö onkin yksi niistä harvoista avunantajista, joilla on humanitaarisella kenttätasolla laajalti asiantuntijoita. Lisäksi komissio voi turvautua lähetystöjensä laajan verkoston tukeen. Näin ollen yhteisö kykenee tehokkaaseen avun jakamiseen, joka perustuu läsnäoloon, asiantuntemukseen (erityisesti tarpeiden arvioinnissa) ja avun nopeuteen, ja se avustaa kumppaneita aktiivisesti kenttätasolla humanitaarisen avustustoiminnan parantamisessa. Lisäksi yhteisöllä on hyvät mahdollisuudet tarvittaessa täydentää nopeasti EU:n jäsenvaltioiden kahdenvälisiä kriisiapuosuuksia. |
| --- | --- |

83.

Ensinnäkin komissio on edustettuna ympäri maailmaa. Yhteisön humanitaarisen avun täytäntöönpanoa tuetaan kenttäasiantuntijoiden verkostolla. Nämä asiantuntijat toimivat maailmanlaajuisesti paikallisista toimistoista käsin, mukaan lukien alueelliset tukitoimistot. Niinpä yhteisö onkin yksi niistä harvoista avunantajista, joilla on humanitaarisella kenttätasolla laajalti asiantuntijoita. Lisäksi komissio voi turvautua lähetystöjensä laajan verkoston tukeen. Näin ollen yhteisö kykenee tehokkaaseen avun jakamiseen, joka perustuu läsnäoloon, asiantuntemukseen (erityisesti tarpeiden arvioinnissa) ja avun nopeuteen, ja se avustaa kumppaneita aktiivisesti kenttätasolla humanitaarisen avustustoiminnan parantamisessa. Lisäksi yhteisöllä on hyvät mahdollisuudet tarvittaessa täydentää nopeasti EU:n jäsenvaltioiden kahdenvälisiä kriisiapuosuuksia.

| 84. | Toiseksi komissio varmistaa jäsenvaltioiden tukemana yhteisön politiikkojen johdonmukaisuuden erityisesti yhtymäkohdissa, joita yhteisön politiikoissa on humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön, elintarviketurvan, kansanterveyden ja ihmisoikeuksien aloilla, myös hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämisen, katastrofiriskien vähentämisen ja valmiusstrategioiden avulla. |
| --- | --- |

84.

Toiseksi komissio varmistaa jäsenvaltioiden tukemana yhteisön politiikkojen johdonmukaisuuden erityisesti yhtymäkohdissa, joita yhteisön politiikoissa on humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön, elintarviketurvan, kansanterveyden ja ihmisoikeuksien aloilla, myös hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämisen, katastrofiriskien vähentämisen ja valmiusstrategioiden avulla.

| 85. | Kolmanneksi komissio edistää hyvää humanitaarista käytäntöä. Yhteisö on saanut vuosien varrella paljon tunnustusta esimerkillisenä avunantajana ja merkittävänä humanitaarisen toiminnan edistäjänä. Yhteisö näyttää tietä sen varmistamisessa, että humanitaarisen avun jakaminen perustuu tarpeisiin ja että mikään humanitaarinen kriisi ei jää huomiotta kansainvälisessä humanitaarisessa avussa. Yhteisö on myös ainutlaatuisessa asemassa siinä, että se voi kannustaa muita humanitaarisen avun antajia panemaan täytäntöön tehokkaita ja periaatteellisia humanitaarisen avun strategioita. |
| --- | --- |

85.

Kolmanneksi komissio edistää hyvää humanitaarista käytäntöä. Yhteisö on saanut vuosien varrella paljon tunnustusta esimerkillisenä avunantajana ja merkittävänä humanitaarisen toiminnan edistäjänä. Yhteisö näyttää tietä sen varmistamisessa, että humanitaarisen avun jakaminen perustuu tarpeisiin ja että mikään humanitaarinen kriisi ei jää huomiotta kansainvälisessä humanitaarisessa avussa. Yhteisö on myös ainutlaatuisessa asemassa siinä, että se voi kannustaa muita humanitaarisen avun antajia panemaan täytäntöön tehokkaita ja periaatteellisia humanitaarisen avun strategioita.

| 86. | Neljänneksi voidaan todeta, että yhteisöllä on usein suhteellinen etu siinä, että se voi puuttua poliittisesti arkaluontoisiin tilanteisiin joustavammalla tavalla. |
| --- | --- |

86.

Neljänneksi voidaan todeta, että yhteisöllä on usein suhteellinen etu siinä, että se voi puuttua poliittisesti arkaluontoisiin tilanteisiin joustavammalla tavalla.

| 87. | Viidenneksi voidaan mainita koordinoinnin helpottaminen. Komissio edistää edelleen tiivistä koordinointia omien toimiensa ja jäsenvaltioiden toimien välillä sekä päätöksentekotasolla että kenttätasolla. Komissio tukee myös koordinointia muiden avunantajien kanssa ja työskentelee YK:n järjestelmän kanssa varmistaakseen sekä tiettyjen kriisiaputoimien että poliittisten kysymysten strategisen koordinoinnin esikunnissa ja kentällä. |
| --- | --- |

87.

Viidenneksi voidaan mainita koordinoinnin helpottaminen. Komissio edistää edelleen tiivistä koordinointia omien toimiensa ja jäsenvaltioiden toimien välillä sekä päätöksentekotasolla että kenttätasolla. Komissio tukee myös koordinointia muiden avunantajien kanssa ja työskentelee YK:n järjestelmän kanssa varmistaakseen sekä tiettyjen kriisiaputoimien että poliittisten kysymysten strategisen koordinoinnin esikunnissa ja kentällä.

2.   Hyvän avustuskäytännön toteuttaminen

| 88. | Komissio on kehittänyt tarpeiden arvioinnin osalta erityisen menetelmän, jolla analysoidaan yleinen haavoittuvuus ja kriisin tila suhteellisella maatasolla vuosittaiselta pohjalta kokonaistarvearvioinnin avulla. Se on julkistettu ja sitä on levitetty laajalti hyvänä käytäntönä hyvän humanitaarisen avunannon puitteissa. Tämä lähestymistapa luo puitteet yhteisön vuosittaisen humanitaarisen avun ohjelmointistrategialle. Tässä yhteydessä tehdään yksityiskohtaisia tarvearviointeja, jotka määrittävät tietyt kriisiavun muodot, käyttäen hyväksi arvokasta operatiivista asiantuntemusta ja ylläpitäen tiiviitä yhteyksiä täytäntöönpanokumppaneihin. |
| --- | --- |

88.

Komissio on kehittänyt tarpeiden arvioinnin osalta erityisen menetelmän, jolla analysoidaan yleinen haavoittuvuus ja kriisin tila suhteellisella maatasolla vuosittaiselta pohjalta kokonaistarvearvioinnin avulla. Se on julkistettu ja sitä on levitetty laajalti hyvänä käytäntönä hyvän humanitaarisen avunannon puitteissa. Tämä lähestymistapa luo puitteet yhteisön vuosittaisen humanitaarisen avun ohjelmointistrategialle. Tässä yhteydessä tehdään yksityiskohtaisia tarvearviointeja, jotka määrittävät tietyt kriisiavun muodot, käyttäen hyväksi arvokasta operatiivista asiantuntemusta ja ylläpitäen tiiviitä yhteyksiä täytäntöönpanokumppaneihin.

| 89. | Varmistaakseen sellaisen tasapuolisen lähestymistavan soveltamisen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota humanitaarisessa avustustoiminnassa unohdettuihin kriiseihin, komissio soveltaa erityistä toimintatapaa unohdettujen kriisien määrittämiseen ja asianmukaisen rahoituksen varmistamiseen. |
| --- | --- |

89.

Varmistaakseen sellaisen tasapuolisen lähestymistavan soveltamisen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota humanitaarisessa avustustoiminnassa unohdettuihin kriiseihin, komissio soveltaa erityistä toimintatapaa unohdettujen kriisien määrittämiseen ja asianmukaisen rahoituksen varmistamiseen.

| 90. | Komissio on saanut humanitaarisen avun määrärahoilla tuetun katastrofivalmiusrahoituksensa (mukaan lukien DIPECHO) kautta merkittävästi käytännön kokemusta katastrofivalmiudesta keskittyen yhteisöperustaisiin toimiin, joita ovat tietoisuuden lisääminen, hätätilanneharjoitukset, paikalliset varhaisvaroitusjärjestelmät ja koulutus. Tällaisilla toimilla lievennetään katastrofin vaikutuksia sille alttiina olevaan väestöön. Tätä yhteisöperustaista katastrofivalmiuden osalta noudatettavaa lähestymistapaa olisi sovellettava edelleen niiden toimien lisäksi, joilla katastrofiriskien vähentäminen sisällytetään osaksi pidempiaikaista kehitysapua. |
| --- | --- |

90.

Komissio on saanut humanitaarisen avun määrärahoilla tuetun katastrofivalmiusrahoituksensa (mukaan lukien DIPECHO) kautta merkittävästi käytännön kokemusta katastrofivalmiudesta keskittyen yhteisöperustaisiin toimiin, joita ovat tietoisuuden lisääminen, hätätilanneharjoitukset, paikalliset varhaisvaroitusjärjestelmät ja koulutus. Tällaisilla toimilla lievennetään katastrofin vaikutuksia sille alttiina olevaan väestöön. Tätä yhteisöperustaista katastrofivalmiuden osalta noudatettavaa lähestymistapaa olisi sovellettava edelleen niiden toimien lisäksi, joilla katastrofiriskien vähentäminen sisällytetään osaksi pidempiaikaista kehitysapua.

| 91. | Komissio toteuttaa korkeatasoisia toimia kriisitilanteissa ja pitää yllä valmiuksiaan toimia nopeasti. Jotta tämä olisi mahdollista, sen olisi hyödyllistä vahvistaa kriisivalmiuksiaan, joihin kuuluvat myös tilannearviot ja toimintavalmiusanalyysit, sekä nopean toiminnan valmiuksiaan, hyödyntäen erityisesti laajaa humanitaarisen alan kokemustaan ja läsnäoloaan (ECHO-asiantuntijat ja alueelliset tukitoimistot). Komission järjestelyillä tuotetaan edelleen lisäarvoa ja niiden olisi oltava kytköksissä jäsenvaltioiden ja sen täytäntöönpanokumppaneiden vastaaviin järjestelyihin (mukaan lukien YK:n suuronnettomuuksien arviointi- ja yhteistoimintajärjestelmän (UNDAC) valmiusryhmät). |
| --- | --- |

91.

Komissio toteuttaa korkeatasoisia toimia kriisitilanteissa ja pitää yllä valmiuksiaan toimia nopeasti. Jotta tämä olisi mahdollista, sen olisi hyödyllistä vahvistaa kriisivalmiuksiaan, joihin kuuluvat myös tilannearviot ja toimintavalmiusanalyysit, sekä nopean toiminnan valmiuksiaan, hyödyntäen erityisesti laajaa humanitaarisen alan kokemustaan ja läsnäoloaan (ECHO-asiantuntijat ja alueelliset tukitoimistot). Komission järjestelyillä tuotetaan edelleen lisäarvoa ja niiden olisi oltava kytköksissä jäsenvaltioiden ja sen täytäntöönpanokumppaneiden vastaaviin järjestelyihin (mukaan lukien YK:n suuronnettomuuksien arviointi- ja yhteistoimintajärjestelmän (UNDAC) valmiusryhmät).

| 92. | Komissio toimii tiiviissä yhteistyössä humanitaaristen järjestöjen kanssa, erityisesti YK:n avustusjärjestöjen, Punaisen Ristin/Punaisen Puolikuun ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa, joilla on parhaat mahdollisuudet antaa humanitaarista apua paikalla. Tiiviin kumppanuuden periaate on vahvistettu sopimuksissa, jotka koskevat suhteita näihin järjestöihin. |
| --- | --- |

92.

Komissio toimii tiiviissä yhteistyössä humanitaaristen järjestöjen kanssa, erityisesti YK:n avustusjärjestöjen, Punaisen Ristin/Punaisen Puolikuun ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa, joilla on parhaat mahdollisuudet antaa humanitaarista apua paikalla. Tiiviin kumppanuuden periaate on vahvistettu sopimuksissa, jotka koskevat suhteita näihin järjestöihin.

| 93. | Yhteisön on varmistettava sekä pelastuspalvelu- että kriisiapumekanismien osalta se, että humanitaarinen toiminta on riippumatonta muista, esimerkiksi poliittisista ja sotilaallisista tavoitteista. |
| --- | --- |

93.

Yhteisön on varmistettava sekä pelastuspalvelu- että kriisiapumekanismien osalta se, että humanitaarinen toiminta on riippumatonta muista, esimerkiksi poliittisista ja sotilaallisista tavoitteista.

| 94. | Taloudellinen vastuu yhteisön talousarvion osalta on ankara EU:n tasolla. Komission hallinnoimaa humanitaarista apua koskevat raportointivaatimukset ja -menettelyt ovat näin ollen tällä hetkellä tiukimpia, mitä tärkeimmillä virallisilla avunantajilla on. Tämä on selkeä vaatimus suhteessa vastuuseen Euroopan kansalaisille, jota toimielimet valvovat tarkasti ja joka ilmenee siten, että kaikki yhteisön rahoituspäätökset julkistetaan. Yhteisö sitoutuu jatkamaan humanitaarista apua koskevien menettelyjensä nykyaikaistamista ja yksinkertaistamista vähentääkseen täytäntöönpaneviin järjestöihin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta sovellettavien sääntöjen puitteissa. Yhteisön humanitaarisella alalla toteuttaman raportoinnin yhdenmukaistaminen toteutetaan sovellettavien yleistä taloudellista vastuuta ja valvontaa koskevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

94.

Taloudellinen vastuu yhteisön talousarvion osalta on ankara EU:n tasolla. Komission hallinnoimaa humanitaarista apua koskevat raportointivaatimukset ja -menettelyt ovat näin ollen tällä hetkellä tiukimpia, mitä tärkeimmillä virallisilla avunantajilla on. Tämä on selkeä vaatimus suhteessa vastuuseen Euroopan kansalaisille, jota toimielimet valvovat tarkasti ja joka ilmenee siten, että kaikki yhteisön rahoituspäätökset julkistetaan. Yhteisö sitoutuu jatkamaan humanitaarista apua koskevien menettelyjensä nykyaikaistamista ja yksinkertaistamista vähentääkseen täytäntöönpaneviin järjestöihin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta sovellettavien sääntöjen puitteissa. Yhteisön humanitaarisella alalla toteuttaman raportoinnin yhdenmukaistaminen toteutetaan sovellettavien yleistä taloudellista vastuuta ja valvontaa koskevien säännösten mukaisesti.

| 95. | Jotta voitaisiin varmistaa yhteisön ja jäsenvaltioiden humanitaarisen avun järjestelmien tehokkuus ja yhdenmukaisuus ja parantaa niitä edelleen, komissio käyttää erityistä 14 kohdan järjestelmää, jossa jäsenvaltiot raportoivat humanitaarisista avustusosuuksistaan. Nämä raportit on yhdenmukaistettu OCHAn rahoituksen seurantajärjestelmän kanssa ja ne toimitetaan sille, mikä edistää humanitaarisen raportoinnin yleistä laatua. |
| --- | --- |

95.

Jotta voitaisiin varmistaa yhteisön ja jäsenvaltioiden humanitaarisen avun järjestelmien tehokkuus ja yhdenmukaisuus ja parantaa niitä edelleen, komissio käyttää erityistä 14 kohdan järjestelmää, jossa jäsenvaltiot raportoivat humanitaarisista avustusosuuksistaan. Nämä raportit on yhdenmukaistettu OCHAn rahoituksen seurantajärjestelmän kanssa ja ne toimitetaan sille, mikä edistää humanitaarisen raportoinnin yleistä laatua.

| 96. | Jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti kannustavat komissiota hyvän avustuskäytännön toteuttamisessa ja ottavat tehtäväkseen tarkastella huolellisesti tulevassa rahoituskehyksessä humanitaariseen apuun osoitettavien talousarviomäärärahojen riittävyyttä. |
| --- | --- |

96.

Jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti kannustavat komissiota hyvän avustuskäytännön toteuttamisessa ja ottavat tehtäväkseen tarkastella huolellisesti tulevassa rahoituskehyksessä humanitaariseen apuun osoitettavien talousarviomäärärahojen riittävyyttä.

| 97. | Yhteisö pyrkii keskipitkällä aikavälillä konkreettisesti seuraavaan:






  — | vahvistamaan rooliaan humanitaaristen kysymysten edistämisessä, |
| --- | --- | --- |

97.

Yhteisö pyrkii keskipitkällä aikavälillä konkreettisesti seuraavaan:

—

vahvistamaan rooliaan humanitaaristen kysymysten edistämisessä,

| — | tehostamaan toimia, joilla lisätään tietoisuutta humanitaarisista periaatteista ja näkökohdista EU:n toimielinten työssä, |
| --- | --- |

—

tehostamaan toimia, joilla lisätään tietoisuutta humanitaarisista periaatteista ja näkökohdista EU:n toimielinten työssä,

| — | toimimaan vauhdittajana erityisesti EU:ssa edistettäessä humanitaarisen avun antamiseen sovellettavaa, hyvin koordinoitua parhaiden käytäntöjen lähestymistapaa, |
| --- | --- |

—

toimimaan vauhdittajana erityisesti EU:ssa edistettäessä humanitaarisen avun antamiseen sovellettavaa, hyvin koordinoitua parhaiden käytäntöjen lähestymistapaa,

| — | helpottamaan kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista humanitaarisen avun antamiseen jakamalla kertynyttä kokemusta ja antamalla erityisiä ohjeita (esimerkiksi menettelytavoista ja kumppaneista) tarvittaessa ja kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että uusien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskuntaa kannustetaan osallistumaan avun antamiseen, |
| --- | --- |

—

helpottamaan kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista humanitaarisen avun antamiseen jakamalla kertynyttä kokemusta ja antamalla erityisiä ohjeita (esimerkiksi menettelytavoista ja kumppaneista) tarvittaessa ja kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että uusien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskuntaa kannustetaan osallistumaan avun antamiseen,

| — | työskentelemään muiden kanssa, mukaan lukien UK, Punainen Risti/Punainen Puolikuu ja humanitaariset valtioista riippumattomat järjestöt, jotta voitaisiin varmistaa parempi tarveanalyysi ja tunnistaa jatkuvat avun puutteet, |
| --- | --- |

—

työskentelemään muiden kanssa, mukaan lukien UK, Punainen Risti/Punainen Puolikuu ja humanitaariset valtioista riippumattomat järjestöt, jotta voitaisiin varmistaa parempi tarveanalyysi ja tunnistaa jatkuvat avun puutteet,

| — | edistämään strategioiden, tarvearvioiden ja kontekstianalyysin järjestelmällisempää keskinäistä tiedoksi antamista, jotta voitaisiin parantaa kollektiivista panosta avunannon parantamiseksi, |
| --- | --- |

—

edistämään strategioiden, tarvearvioiden ja kontekstianalyysin järjestelmällisempää keskinäistä tiedoksi antamista, jotta voitaisiin parantaa kollektiivista panosta avunannon parantamiseksi,

| — | edistämään lisäarvollisia alakohtaisia politiikkoja, jotka perustuvat kansainväliseen parhaaseen käytäntöön tietyillä politiikan aloilla (esimerkiksi lapset hätätilanteissa, elintarvikeapu, terveys); |
| --- | --- |

—

edistämään lisäarvollisia alakohtaisia politiikkoja, jotka perustuvat kansainväliseen parhaaseen käytäntöön tietyillä politiikan aloilla (esimerkiksi lapset hätätilanteissa, elintarvikeapu, terveys);

| — | vahvistamaan koordinointia muiden politiikkojen ja välineiden kanssa (hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen, vakautus- ja pelastuspalveluvälineet), |
| --- | --- |

—

vahvistamaan koordinointia muiden politiikkojen ja välineiden kanssa (hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen, vakautus- ja pelastuspalveluvälineet),

| — | parantamaan edelleen kykyään reagoida nopeasti ja joustavasti äkillisissä katastrofeissa, |
| --- | --- |

—

parantamaan edelleen kykyään reagoida nopeasti ja joustavasti äkillisissä katastrofeissa,

| — | tarkastelemaan lähemmin kuljetus- ja logistiikkakysymystä sekä katastrofivalmiutta, mukaan lukien valmiusvarastot, |
| --- | --- |

—

tarkastelemaan lähemmin kuljetus- ja logistiikkakysymystä sekä katastrofivalmiutta, mukaan lukien valmiusvarastot,

| — | jatkamaan työtä kumppaneiden kanssa humanitaarisen avun laadun ja vastuullisuuden varmistamiseksi helpottaen samalla joustavaa ja nopeaa reagointia, kun sitä tarvitaan, |
| --- | --- |

—

jatkamaan työtä kumppaneiden kanssa humanitaarisen avun laadun ja vastuullisuuden varmistamiseksi helpottaen samalla joustavaa ja nopeaa reagointia, kun sitä tarvitaan,

| — | jatkamaan hallinnollisten vaatimustensa nykyaikaistamista ja yksinkertaistamista, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja parantaa kenttätyön tehokkuutta, |
| --- | --- |

—

jatkamaan hallinnollisten vaatimustensa nykyaikaistamista ja yksinkertaistamista, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja parantaa kenttätyön tehokkuutta,

| — | varmistamaan kansainvälisesti sovittujen normien ja suuntaviivojen jatkuvan ymmärtämisen ja soveltamisen apua annettaessa täydentäen tällaisia suuntaviivoja tilanteeseen sopivalla toimintatavalla, jos havaitaan puutteita, |
| --- | --- |

—

varmistamaan kansainvälisesti sovittujen normien ja suuntaviivojen jatkuvan ymmärtämisen ja soveltamisen apua annettaessa täydentäen tällaisia suuntaviivoja tilanteeseen sopivalla toimintatavalla, jos havaitaan puutteita,

| — | tekemään järjestelmälliseksi kriisiapua koskevan kokemuksista oppimisen sen lisäksi, että pidetään yllä ulkoisen arvioinnin ja tarkastuksen säännöllistä ohjelmaa, mikä osaltaan parantaa yhteisön rahoittamien avustusoperaatioiden tehokkuutta, |
| --- | --- |

—

tekemään järjestelmälliseksi kriisiapua koskevan kokemuksista oppimisen sen lisäksi, että pidetään yllä ulkoisen arvioinnin ja tarkastuksen säännöllistä ohjelmaa, mikä osaltaan parantaa yhteisön rahoittamien avustusoperaatioiden tehokkuutta,

| — | tiedottamaan yhteisön humanitaarisen avun vaikutuksista ja merkityksestä eurooppalaisille, jotta voidaan varmistaa kansalaisten jatkuva laaja kannatus. |
| --- | --- |

—

tiedottamaan yhteisön humanitaarisen avun vaikutuksista ja merkityksestä eurooppalaisille, jotta voidaan varmistaa kansalaisten jatkuva laaja kannatus.

| 98. | Näin ollen yhteisö pyrkii luomaan lisäarvoa toteuttamalla itse käytännössä hyvää avustusmenettelyä ja vahvaa kumppanuutta ja kannustaen toisia tekemään samoin, edistämällä laadukasta tarvelähtöistä apua, jossa otetaan huomioon aiemmista kriiseistä opitut kokemukset, ja pyrkimällä jatkuvasti parantamaan suorituskykyä ja ammattimaisuutta avun antamisessa. |
| --- | --- |

98.

Näin ollen yhteisö pyrkii luomaan lisäarvoa toteuttamalla itse käytännössä hyvää avustusmenettelyä ja vahvaa kumppanuutta ja kannustaen toisia tekemään samoin, edistämällä laadukasta tarvelähtöistä apua, jossa otetaan huomioon aiemmista kriiseistä opitut kokemukset, ja pyrkimällä jatkuvasti parantamaan suorituskykyä ja ammattimaisuutta avun antamisessa.

III OSA — LOPPUSÄÄNNÖKSET

| 99. | Hyväksyessään tämän julkilausuman neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio sitoutuvat pyrkimään EU:n humanitaarisen avun tehokkuuden parantamiseen. |
| --- | --- |

99.

Hyväksyessään tämän julkilausuman neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio sitoutuvat pyrkimään EU:n humanitaarisen avun tehokkuuden parantamiseen.

| 100. | Euroopan komissio esittää toimintasuunnitelman käytännön toimenpiteistä tämän julkilausuman täytäntöön panemiseksi, kuullen tiiviisti muita asiaankuuluvia sidosryhmiä ja ottaen asianmukaisesti huomioon kaikkien EU:n humanitaarisen avun antamiseen osallistuvien toimijoiden tehtävät ja toimivallan. |
| --- | --- |

100.

Euroopan komissio esittää toimintasuunnitelman käytännön toimenpiteistä tämän julkilausuman täytäntöön panemiseksi, kuullen tiiviisti muita asiaankuuluvia sidosryhmiä ja ottaen asianmukaisesti huomioon kaikkien EU:n humanitaarisen avun antamiseen osallistuvien toimijoiden tehtävät ja toimivallan.

| 101. | EU:n edistymistä tämän humanitaarista apua koskevan konsensuksen täytäntöönpanossa olisi käsiteltävä säännöllisesti neuvostossa ja Euroopan parlamentin kanssa, ja sitä olisi tarkasteltava viisi vuotta allekirjoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

101.

EU:n edistymistä tämän humanitaarista apua koskevan konsensuksen täytäntöönpanossa olisi käsiteltävä säännöllisesti neuvostossa ja Euroopan parlamentin kanssa, ja sitä olisi tarkasteltava viisi vuotta allekirjoittamisen jälkeen.

---

(1)  Yhteisön toimittama humanitaarinen apu perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 179 artiklaan (kehitysyhteistyö).

(2)  Jäsenvaltiot ovat Geneven yleissopimusten ja niiden lisäpöytäkirjojen (1977) osapuolia.

(3)  Euroopan unionin suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämiseksi (EUVL C 327, 23.12.2005, s. 4).

(4)  Hyvän humanitaarisen avunannon periaatteet ja parhaat käytännöt, Tukholma 17. kesäkuuta 2003, hyväksytty OECD:n kehitysapukomiteassa huhtikuussa 2006.

(5)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julkilausuma Euroopan unionin kehityspolitiikasta: Eurooppalainen konsensus (EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1).

(6)  Humanitaarista apua koskevat periaatteet, normit ja arviointiperusteet on esitetty tämän yhteisen julkilausuman liitteessä.

(7)  ”Principles of Conduct for the International Red Cross and red Crescent Movement and NGOs in Disaster Response Programmes” (1994).

(8)  Sphère-hanke: Humanitaarinen peruskirja ja vähimmäisstandardit.

(9)  OECD:n kehitysapukomitean ohjeet humanitaarisen avun arvioimiseksi monitahoisissa hätätilanteissa.

(10)  Suuntaviivat sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä YK:n humanitaarisen avun viemisessä vaikeisiin hätäapukohteisiin (maaliskuu 2003).

(11)  Sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käyttöä kansainvälisen katastrofiavun antamisessa koskevat suuntaviivat eli ”Oslon suuntaviivat” (jotka YK:n OCHA uudisti marraskuussa 2006).

(12)  Käsitteellä ”pelastuspalvelu” tarkoitetaan tässä yhteydessä pelkästään avustusoperaatioita. Niiden lisäksi pelastuspalvelua voidaan käyttää myös kriisinhallintavälineenä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisesti sekä konsuliavun tukemiseksi.

(13)  Yleiset puitteet jäsenvaltioiden omien tai niiden vuokraamien sotilaskuljetusvälineiden ja ETPP:n koordinointivälineiden käytölle EU:n katastrofivalmiuksien tukemiseksi, asiak. 8976/06.

(14)  EU:n katastrofiavulle annettava sotilaallinen tuki — Käytettävissä olevien voimavarojen määrittäminen ja koordinointi, asiak. 9462/3/06 REV 3 ja 14540/06 + COR 1.

(15)  Maakohtaiset keskitetyt rahastot, joihin humanitaarisilla täytäntöönpanokumppaneilla on pääsy ja joita YK:n kenttäkoordinaattori/humanitaarisen avun koordinaattori hallinnoivat.

(16)  YK:n yleiskokouksen 15. joulukuuta 2005 antama päätöslauselma 60/124.

(17)  Komission humanitaarisen avun pääosaston ECHOn unohdettuja kriisejä koskevassa arviointimenetelmässä määrittämät humanitaariset kriisit, jotka kiinnostavat avunantajia vain rajoitetusti, joiden rahoitus on puutteellista ja joihin tiedotusvälineet kiinnittävät vain vähän huomiota.

(18)  Järjestöjen välisen pysyvän komitean ”Ohjeet klusterijärjestelmän käytölle humanitaarisen avun vahvistamiseksi” (Guidance Note on using the cluster approach to strengthen humanitarian response), 23. marraskuuta 2006. Klusterijärjestelmä toimii kahdella tasolla. Yleismaailmallisella tasolla järjestelmällä luodaan valmiuksia tärkeimpien puutealueiden tunnistamiseksi. Kenttätasolla sillä vahvistetaan koordinointia ja toimintavalmiuksia mobilisoimalla humanitaaristen järjestöjen ja toimijoiden klustereita toimimaan erityisillä aloilla niin, että kullakin klusterilla on selkeästi määritelty ja vastuullinen johto.

(19)  Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus, kohta 21.

(20)  Tässä yhteydessä EU panee tyytyväisenä merkille parempaa jälleenrakentamista koskevat periaatteet, jotka on esitetty tsunamin jälkeistä elvyttämistä käsittelevän YK:n pääsihteerin erityislähettilään William J. Clintonin raportissa ”Key propositions for Building Back Better”, joulukuu 2006.

(21)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

---

LIITE

Humanitaarista apua koskevat periaatteet, normit ja arviointiperusteet

| — | Apua ja suojaa olisi annettava kansainvälisessä oikeudessa vahvistettuja ihmisarvoa, humanitaarisia arvoja ja ihmisoikeuksia kunnioittaen. Tämä edellyttää sitä, että avun antamiseen eivät saisi vaikuttaa mitkään tietyt etunäkökohdat, olivatpa ne sitten taloudellisia, poliittisia, kulttuurisia tai uskonnollisia. Tarpeiden arvioinnin olisi oltava kaikissa tapauksissa humanitaarisen ohjelman kulmakivi. Tässä ovat kyseessä humanitaariset periaatteet, jotka ovat tasapuolisuus, puolueettomuus ja riippumattomuus poliittisista, taloudellisista tai uskonnollisista tavoitteista, mukaan lukien minkä tahansa hallituksen tai hallitusten ryhmän ulkopolitiikka (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikutus, kattavuus ja vaikuttavuus). |
| --- | --- |

—

Apua ja suojaa olisi annettava kansainvälisessä oikeudessa vahvistettuja ihmisarvoa, humanitaarisia arvoja ja ihmisoikeuksia kunnioittaen. Tämä edellyttää sitä, että avun antamiseen eivät saisi vaikuttaa mitkään tietyt etunäkökohdat, olivatpa ne sitten taloudellisia, poliittisia, kulttuurisia tai uskonnollisia. Tarpeiden arvioinnin olisi oltava kaikissa tapauksissa humanitaarisen ohjelman kulmakivi. Tässä ovat kyseessä humanitaariset periaatteet, jotka ovat tasapuolisuus, puolueettomuus ja riippumattomuus poliittisista, taloudellisista tai uskonnollisista tavoitteista, mukaan lukien minkä tahansa hallituksen tai hallitusten ryhmän ulkopolitiikka (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikutus, kattavuus ja vaikuttavuus).

| — | Laadukasta hätäapua olisi annettava mahdollisimman lähellä mahdollisimman monelle apua tarvitsevalle ihmiselle mahdollisimman nopeasti, ottaen huomioon käytettävissä olevat voimavarat. Tämä edellyttää asianmukaisten ja oikea-aikaisten hätävalmiutta ja -apua koskevien toimintamahdollisuuksien kehittämistä (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat oikea-aikaisuus, kattavuus ja tehokkuus). |
| --- | --- |

—

Laadukasta hätäapua olisi annettava mahdollisimman lähellä mahdollisimman monelle apua tarvitsevalle ihmiselle mahdollisimman nopeasti, ottaen huomioon käytettävissä olevat voimavarat. Tämä edellyttää asianmukaisten ja oikea-aikaisten hätävalmiutta ja -apua koskevien toimintamahdollisuuksien kehittämistä (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat oikea-aikaisuus, kattavuus ja tehokkuus).

| — | Avun hallinnoijien olisi oltava vastuullisia saavuttamistaan tuloksista ja vaikutuksista, ei ainoastaan siitä, miten voimavaroja hallinnoidaan. Niiden olisi oltava vastuullisia asiaankuuluvalle väestölle ja avustajaveronmaksajille. Ammattimainen suunnittelu, seuranta, arviointi ja tarkastus ovat välineitä vastuullisuuden ja avoimuuden saavuttamiseksi (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikutus, kestävyys, kattavuus ja vaikuttavuus). |
| --- | --- |

—

Avun hallinnoijien olisi oltava vastuullisia saavuttamistaan tuloksista ja vaikutuksista, ei ainoastaan siitä, miten voimavaroja hallinnoidaan. Niiden olisi oltava vastuullisia asiaankuuluvalle väestölle ja avustajaveronmaksajille. Ammattimainen suunnittelu, seuranta, arviointi ja tarkastus ovat välineitä vastuullisuuden ja avoimuuden saavuttamiseksi (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikutus, kestävyys, kattavuus ja vaikuttavuus).

| — | Kaikkia apua tarvitsevia henkilöitä olisi kohdeltava arvokkaina ja kyvykkäinä ihmisinä eikä avuttomina kohteina. Se, miten apua annetaan, saattaa olla yhtä tärkeää kuin annettava apu. Apua tarvitsevan väestön olisi osallistuttava elämäänsä vaikuttavien päätösten tekemiseen. Osallistuminen on sekä yleismaailmallinen oikeus että hyvä hallintokäytäntö (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat asianmukaisuus ja asiaankuuluvuus). |
| --- | --- |

—

Kaikkia apua tarvitsevia henkilöitä olisi kohdeltava arvokkaina ja kyvykkäinä ihmisinä eikä avuttomina kohteina. Se, miten apua annetaan, saattaa olla yhtä tärkeää kuin annettava apu. Apua tarvitsevan väestön olisi osallistuttava elämäänsä vaikuttavien päätösten tekemiseen. Osallistuminen on sekä yleismaailmallinen oikeus että hyvä hallintokäytäntö (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat asianmukaisuus ja asiaankuuluvuus).

| — | Apua olisi annettava tavalla, jossa otetaan huomioon ihmisten haavoittuvuuden monitahoisuus ja moninaisuus, ja siinä olisi otettava huomioon monialaiset kysymykset kuten sukupuoli ja välittömät ja pidempiaikaiset vaikutukset ympäristöön. Miesten tarpeet eivät ole samoja kuin naisten. Lasten oikeudet ja tarpeet eivät myöskään ole samoja kuin nuorilla tai aikuisilla. Tietyt etniset tai uskonnolliset ryhmät voivat myös edellyttää tiettyjä toimintatapoja, näkökohtia ja huomioon otettavia asioita, esimerkiksi heille tarjottavan ruoan suhteen (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat asianmukaisuus ja asiaankuuluvuus). |
| --- | --- |

—

Apua olisi annettava tavalla, jossa otetaan huomioon ihmisten haavoittuvuuden monitahoisuus ja moninaisuus, ja siinä olisi otettava huomioon monialaiset kysymykset kuten sukupuoli ja välittömät ja pidempiaikaiset vaikutukset ympäristöön. Miesten tarpeet eivät ole samoja kuin naisten. Lasten oikeudet ja tarpeet eivät myöskään ole samoja kuin nuorilla tai aikuisilla. Tietyt etniset tai uskonnolliset ryhmät voivat myös edellyttää tiettyjä toimintatapoja, näkökohtia ja huomioon otettavia asioita, esimerkiksi heille tarjottavan ruoan suhteen (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat asianmukaisuus ja asiaankuuluvuus).

| — | Vaikka välitön ihmishenkien pelastaminen ja tarpeiden täyttäminen ovat ehdottoman ensisijainen tehtävä, hätäavun tulisi muodostaa vankka perusta pidempiaikaiselle inhimilliselle kehitykselle, mukaan lukien kulttuuriin ja ympäristöön liittyvä kehitys. Pidempiaikainen suunnittelu ja koordinointi kehitysavun antajien kanssa on tarpeen sellaisten yhdennettyjen ohjelmien aikaansaamiseksi, joissa kytketään hätäohjelmat keskipitkän aikavälin ohjelmiin, erityisesti kunnostus-, jälleenrakennus- ja kehitysohjelmiin. Tämän tavoitteena tulisi olla väestön avustaminen heidän omien perinteisten selviytymismekanismiensa uudelleenluomisessa ja vahvistamisessa (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikutus, yhdistettävyys, yhdenmukaisuus ja kestävyys). |
| --- | --- |

—

Vaikka välitön ihmishenkien pelastaminen ja tarpeiden täyttäminen ovat ehdottoman ensisijainen tehtävä, hätäavun tulisi muodostaa vankka perusta pidempiaikaiselle inhimilliselle kehitykselle, mukaan lukien kulttuuriin ja ympäristöön liittyvä kehitys. Pidempiaikainen suunnittelu ja koordinointi kehitysavun antajien kanssa on tarpeen sellaisten yhdennettyjen ohjelmien aikaansaamiseksi, joissa kytketään hätäohjelmat keskipitkän aikavälin ohjelmiin, erityisesti kunnostus-, jälleenrakennus- ja kehitysohjelmiin. Tämän tavoitteena tulisi olla väestön avustaminen heidän omien perinteisten selviytymismekanismiensa uudelleenluomisessa ja vahvistamisessa (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikutus, yhdistettävyys, yhdenmukaisuus ja kestävyys).

| — | Hätävoimavaroja olisi hallinnoitava ammattimaisesti ja ottaen täysin huomioon asiaan liittyvät kustannukset. Hyvä käytäntö henkilöstön hallinnoinnissa ja tukemisessa on keskeinen hallintotoimi, jossa henkilöstön turvallisuus, hyvinvointi, oikeudet, arvokkuus ja tehokkuus ovat ensisijaisen tärkeitä (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat (kustannus) tehokkuus ja vaikuttavuus). |
| --- | --- |

—

Hätävoimavaroja olisi hallinnoitava ammattimaisesti ja ottaen täysin huomioon asiaan liittyvät kustannukset. Hyvä käytäntö henkilöstön hallinnoinnissa ja tukemisessa on keskeinen hallintotoimi, jossa henkilöstön turvallisuus, hyvinvointi, oikeudet, arvokkuus ja tehokkuus ovat ensisijaisen tärkeitä (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat (kustannus) tehokkuus ja vaikuttavuus).

| — | Humanitaarisen avun mahdolliset tahattomat haitalliset vaikutukset (esimerkiksi konfliktin pitkittyminen) tai vaikutukset, jotka edistävät eriarvoisuutta avun vastaanottajien keskuudessa, olisi määritettävä ohjelmasuunnittelun alkuvaiheista alkaen, ja niitä olisi vältettävä ennakoivasti (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikuttavuus, asianmukaisuus, asiaankuuluvuus ja vaikutus). |
| --- | --- |

—

Humanitaarisen avun mahdolliset tahattomat haitalliset vaikutukset (esimerkiksi konfliktin pitkittyminen) tai vaikutukset, jotka edistävät eriarvoisuutta avun vastaanottajien keskuudessa, olisi määritettävä ohjelmasuunnittelun alkuvaiheista alkaen, ja niitä olisi vältettävä ennakoivasti (→ OECD:n kehitysapukomitean perusteet, jotka ovat vaikuttavuus, asianmukaisuus, asiaankuuluvuus ja vaikutus).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

| 30.1.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 25/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 25/13

---

Euroopan unionin kansallisten kansanedustuslaitosten Eurooppa-valiokuntien konferenssi (COSAC)

XXXVIII COSACin hyväksymä lausunto

Estoril, 14.–16. lokakuuta 2007

(2008/C 25/02)

1.   Hallitusten välinen konferenssi ja Euroopan tulevaisuus

| 1.1 | COSAC suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltion päätelmiin Brysselissä 21.–22. kesäkuuta pidetystä Eurooppa-neuvostosta, jossa päätettiin kutsua koolle hallitusten välinen konferenssi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

1.1

COSAC suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltion päätelmiin Brysselissä 21.–22. kesäkuuta pidetystä Eurooppa-neuvostosta, jossa päätettiin kutsua koolle hallitusten välinen konferenssi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan nojalla.

| 1.2 | COSAC tukee puheenjohtajavaltion päättäväistä kantaa hallitusten välisen konferenssin menettelyihin ja aikatauluun, joiden ansiosta konferenssi voi suorittaa työnsä Eurooppa-neuvoston myöntämän selkeän ja täsmällisen valtuutuksen mukaisesti. COSAC suhtautuu myönteisesti siihen, että hallitusten välisen konferenssin saama valtuutus antaa kuvan kansallisten kansanedustuslaitosten roolin tulevasta kehityksestä Euroopan unionissa turvaten samalla vuoden 2004 hallitusten välisen konferenssin pääsisällön. |
| --- | --- |

1.2

COSAC tukee puheenjohtajavaltion päättäväistä kantaa hallitusten välisen konferenssin menettelyihin ja aikatauluun, joiden ansiosta konferenssi voi suorittaa työnsä Eurooppa-neuvoston myöntämän selkeän ja täsmällisen valtuutuksen mukaisesti. COSAC suhtautuu myönteisesti siihen, että hallitusten välisen konferenssin saama valtuutus antaa kuvan kansallisten kansanedustuslaitosten roolin tulevasta kehityksestä Euroopan unionissa turvaten samalla vuoden 2004 hallitusten välisen konferenssin pääsisällön.

| 1.3 | COSAC ilmaisee tukensa puheenjohtajavaltion tavoitteelle saattaa hallitusten välisen konferenssin työ mahdollisimman nopeasti päätökseen. COSAC toivookin, että EU:n uudistussopimus hyväksyttäisiin 18.–19. lokakuuta pidettävässä valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa, jotta institutionaaliset järjestelyt saataisiin ratifioinnin jälkeen valmiiksi ennen kesäkuussa 2009 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. |
| --- | --- |

1.3

COSAC ilmaisee tukensa puheenjohtajavaltion tavoitteelle saattaa hallitusten välisen konferenssin työ mahdollisimman nopeasti päätökseen. COSAC toivookin, että EU:n uudistussopimus hyväksyttäisiin 18.–19. lokakuuta pidettävässä valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa, jotta institutionaaliset järjestelyt saataisiin ratifioinnin jälkeen valmiiksi ennen kesäkuussa 2009 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja.

| 1.4 | COSAC uskoo sekä kansallisten kansanedustuslaitosten että Euroopan parlamentin roolin EU:n päätöksentekoprosessissa parantuvan ja vahvistuvan uudistussopimuksessa olevien uusien toissijaisuusmenettelyjen ja täydentävien määräysten tuloksena. Kyseisillä mekanismeilla on varmistettava, että kansalliset kansanedustuslaitokset otetaan paremmin mukaan EU:n päätöksentekoprosessiin ja että niillä on EU-asioissa merkittävämpi rooli oman hallituksensa rinnalla. |
| --- | --- |

1.4

COSAC uskoo sekä kansallisten kansanedustuslaitosten että Euroopan parlamentin roolin EU:n päätöksentekoprosessissa parantuvan ja vahvistuvan uudistussopimuksessa olevien uusien toissijaisuusmenettelyjen ja täydentävien määräysten tuloksena. Kyseisillä mekanismeilla on varmistettava, että kansalliset kansanedustuslaitokset otetaan paremmin mukaan EU:n päätöksentekoprosessiin ja että niillä on EU-asioissa merkittävämpi rooli oman hallituksensa rinnalla.

| 1.5 | COSAC pyytää tarkennusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 (Pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta) 6 artiklaan niin, että toissijaisuuden tarkistamiseen käytettävissä oleva kahdeksan viikon aika alkaisi vasta sitten, kun säädösluonnos on toimitettu kansallisille kansanedustuslaitoksille kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

1.5

COSAC pyytää tarkennusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 (Pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta) 6 artiklaan niin, että toissijaisuuden tarkistamiseen käytettävissä oleva kahdeksan viikon aika alkaisi vasta sitten, kun säädösluonnos on toimitettu kansallisille kansanedustuslaitoksille kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä.

| 1.6 | Lisäksi COSAC tunnustaa, että kansallisten kansanedustuslaitosten uusien oikeuksien täytäntöönpano uudistussopimuksen nojalla edellyttää kansallisten kansanedustuslaitosten välisen tehostetun vuoropuhelun lisäksi myös EU:n toimielinten täydellistä yhteistyötä tiedonvaihdon varmistamiseksi kansallisten kansanedustuslaitosten kanssa EU:n lainsäädännön avoimuuden, demokraattisuuden ja laillisuuden edistämiseksi. Siksi hallitusten välinen konferenssi tarjonnee hyvän tilaisuuden vahvistaa viestintäreittejä kansallisiin kansanedustuslaitoksiin, jotta ne voisivat olla tiiviisti mukana toiminnassa ja tuoda näkemyksensä esille. COSAC toivoo, että kansalliset kansanedustuslaitokset otettaisiin mukaan hallitusten välisiin konferensseihin. |
| --- | --- |

1.6

Lisäksi COSAC tunnustaa, että kansallisten kansanedustuslaitosten uusien oikeuksien täytäntöönpano uudistussopimuksen nojalla edellyttää kansallisten kansanedustuslaitosten välisen tehostetun vuoropuhelun lisäksi myös EU:n toimielinten täydellistä yhteistyötä tiedonvaihdon varmistamiseksi kansallisten kansanedustuslaitosten kanssa EU:n lainsäädännön avoimuuden, demokraattisuuden ja laillisuuden edistämiseksi. Siksi hallitusten välinen konferenssi tarjonnee hyvän tilaisuuden vahvistaa viestintäreittejä kansallisiin kansanedustuslaitoksiin, jotta ne voisivat olla tiiviisti mukana toiminnassa ja tuoda näkemyksensä esille. COSAC toivoo, että kansalliset kansanedustuslaitokset otettaisiin mukaan hallitusten välisiin konferensseihin.

2.   Yhteistyö Euroopan komission kanssa

| 2.1 | Komissio on syyskuusta 2006 lähtien toimittanut kaikki uudet ehdotukset ja kuulemisasiakirjat suoraan kansallisille kansanedustuslaitoksille pyytäen niiltä kommentteja, jotta politiikkojen suunnittelua voitaisiin parantaa. COSAC panee merkille, että nyt, kun kyseinen mekanismi on ollut käytössä noin vuoden ajan, sen voidaan todeta toimivan hyvin. Kyseinen mekanismi avasi kansallisten kansanedustuslaitosten ja komission välille uuden yhteistyön tason ja helpottaa EU-asioiden seuraamista kansallisissa kansanedustuslaitoksissa. |
| --- | --- |

2.1

Komissio on syyskuusta 2006 lähtien toimittanut kaikki uudet ehdotukset ja kuulemisasiakirjat suoraan kansallisille kansanedustuslaitoksille pyytäen niiltä kommentteja, jotta politiikkojen suunnittelua voitaisiin parantaa. COSAC panee merkille, että nyt, kun kyseinen mekanismi on ollut käytössä noin vuoden ajan, sen voidaan todeta toimivan hyvin. Kyseinen mekanismi avasi kansallisten kansanedustuslaitosten ja komission välille uuden yhteistyön tason ja helpottaa EU-asioiden seuraamista kansallisissa kansanedustuslaitoksissa.

| 2.2 | COSAC suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen ottaa huomioon kansallisten kansanedustuslaitosten kannat. Kyseinen mekanismi on syytä säilyttää uudistussopimuksen sisältämien kansallisia kansanedustuslaitoksia koskevien määräysten täytäntöönpanon rinnalla. Se on rohkaissut monia kansallisia kansanedustuslaitoksia omaksumaan aktiivisemman roolin EU:n päätöksenteossa lainsäädännön valmisteluvaiheessa ja parantanut näin mahdollisuuksia osallistua prosessiin tehokkaasti jo sen alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

2.2

COSAC suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen ottaa huomioon kansallisten kansanedustuslaitosten kannat. Kyseinen mekanismi on syytä säilyttää uudistussopimuksen sisältämien kansallisia kansanedustuslaitoksia koskevien määräysten täytäntöönpanon rinnalla. Se on rohkaissut monia kansallisia kansanedustuslaitoksia omaksumaan aktiivisemman roolin EU:n päätöksenteossa lainsäädännön valmisteluvaiheessa ja parantanut näin mahdollisuuksia osallistua prosessiin tehokkaasti jo sen alkuvaiheessa.

| 2.3 | COSAC korostaa olevan tärkeää kehittää komission ja kansallisten kansanedustuslaitosten välistä vuoropuhelua ja toivoo siihen sisältyvän konkreettisia toimia, joilla kansallisille kansanedustuslaitoksille tiedotetaan politiikkoja koskevista komission hankkeista jo varhaisessa vaiheessa. COSAC toistaa Berliinissä pidetyssä XXXVII COSAC-konferenssissa ilmaisemansa toiveen, että komissio ottaisi kansallisten kansanedustuslaitosten kannat huomioon laatiessaan vuoden 2008 lainsäädäntö- ja työohjelmaansa. |
| --- | --- |

2.3

COSAC korostaa olevan tärkeää kehittää komission ja kansallisten kansanedustuslaitosten välistä vuoropuhelua ja toivoo siihen sisältyvän konkreettisia toimia, joilla kansallisille kansanedustuslaitoksille tiedotetaan politiikkoja koskevista komission hankkeista jo varhaisessa vaiheessa. COSAC toistaa Berliinissä pidetyssä XXXVII COSAC-konferenssissa ilmaisemansa toiveen, että komissio ottaisi kansallisten kansanedustuslaitosten kannat huomioon laatiessaan vuoden 2008 lainsäädäntö- ja työohjelmaansa.

| 2.4 | COSAC kehottaa komissiota julkaisemaan kansallisten kansanedustuslaitosten komission ehdotuksista antamat kommentit IPEX-verkkosivustossa. COSAC kannustaa komissiota laatimaan kansallisille kansanedustuslaitoksille arvion siitä, miten se on ottanut tai aikoo ottaa ne huomioon politiikkoja suunnitellessaan. |
| --- | --- |

2.4

COSAC kehottaa komissiota julkaisemaan kansallisten kansanedustuslaitosten komission ehdotuksista antamat kommentit IPEX-verkkosivustossa. COSAC kannustaa komissiota laatimaan kansallisille kansanedustuslaitoksille arvion siitä, miten se on ottanut tai aikoo ottaa ne huomioon politiikkoja suunnitellessaan.

3.   Lissabonin strategian seuranta kansanedustuslaitoksissa

| 3.1 | COSAC panee merkille, että kansalliset kansanedustuslaitokset ovat lainsäätäjän roolissaan jo aktiivisesti mukana Lissabonin strategian täytäntöönpanossa. COSAC kuitenkin toivoo, että eräiden kansanedustuslaitosten Lissabonin strategian koordinoinnin avointa seurantamenetelmää kehitettäisiin edelleen. |
| --- | --- |

3.1

COSAC panee merkille, että kansalliset kansanedustuslaitokset ovat lainsäätäjän roolissaan jo aktiivisesti mukana Lissabonin strategian täytäntöönpanossa. COSAC kuitenkin toivoo, että eräiden kansanedustuslaitosten Lissabonin strategian koordinoinnin avointa seurantamenetelmää kehitettäisiin edelleen.

| 3.2 | COSAC kannustaa kansanedustuslaitoksia pyrkimään vaikuttamaan prosessin alkuvaiheisiin, sillä näin luotaisiin yhteys niitä seuraavaan täytäntöönpanovaiheeseen, johon kansanedustuslaitokset osallistuvat. COSAC korostaa kansallisten kansanedustuslaitosten merkitystä Lissabonin strategiassa niiden kansallisen osallisuuden ja näkyvyyden vuoksi. |
| --- | --- |

3.2

COSAC kannustaa kansanedustuslaitoksia pyrkimään vaikuttamaan prosessin alkuvaiheisiin, sillä näin luotaisiin yhteys niitä seuraavaan täytäntöönpanovaiheeseen, johon kansanedustuslaitokset osallistuvat. COSAC korostaa kansallisten kansanedustuslaitosten merkitystä Lissabonin strategiassa niiden kansallisen osallisuuden ja näkyvyyden vuoksi.

| 3.3 | COSAC korostaa, että kansanedustuslaitosten välisen sähköisen tiedonvaihdon lisääminen ja parhaan käytännön laatiminen Lissabonin strategian seurantatyötä varten edistäisivät entisestään kansanedustuslaitosten roolin parantamista. COSAC suhtautuu myönteisesti siihen, että kansalliset kansanedustuslaitokset ja Euroopan parlamentti jatkavat yhteistyötään parlamentaarisissa kokouksissa, joita on järjestetty ennen kevään Eurooppa-neuvostoa vuodesta 2005 lähtien. |
| --- | --- |

3.3

COSAC korostaa, että kansanedustuslaitosten välisen sähköisen tiedonvaihdon lisääminen ja parhaan käytännön laatiminen Lissabonin strategian seurantatyötä varten edistäisivät entisestään kansanedustuslaitosten roolin parantamista. COSAC suhtautuu myönteisesti siihen, että kansalliset kansanedustuslaitokset ja Euroopan parlamentti jatkavat yhteistyötään parlamentaarisissa kokouksissa, joita on järjestetty ennen kevään Eurooppa-neuvostoa vuodesta 2005 lähtien.

| 3.4 | COSAC kehottaa kaikkia kansallisia kansanedustuslaitoksia käsittelemään asian ennen Lissabonin strategian tarkistamista kevään 2008 Eurooppa-neuvostossa, jossa Slovenia toimii puheenjohtajana. COSAC korostaa olevan tärkeää, että kansallisille kansanedustuslaitoksille ilmoitetaan uuden kolmivuotisen täytäntöönpanokierroksen 2008–2011 käynnissä olevista valmisteluista. |
| --- | --- |

3.4

COSAC kehottaa kaikkia kansallisia kansanedustuslaitoksia käsittelemään asian ennen Lissabonin strategian tarkistamista kevään 2008 Eurooppa-neuvostossa, jossa Slovenia toimii puheenjohtajana. COSAC korostaa olevan tärkeää, että kansallisille kansanedustuslaitoksille ilmoitetaan uuden kolmivuotisen täytäntöönpanokierroksen 2008–2011 käynnissä olevista valmisteluista.

4.   EU:n Välimeren ulottuvuus

| 4.1 | COSAC korostaa Välimeren alueen strategista merkitystä EU:lle. EU:n Välimeren alueen kumppaneihinsa soveltamalla politiikalla on edistettävä aktiivisesti poliittista vakautta, turvallisuutta sekä jaetun vaurauden alueen kehittämistä. COSAC kannustaa edistämään sosiaalista ja kulttuurista vuoropuhelua kansojen ja eri uskontojen välisen yhteisymmärryksen parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.1

COSAC korostaa Välimeren alueen strategista merkitystä EU:lle. EU:n Välimeren alueen kumppaneihinsa soveltamalla politiikalla on edistettävä aktiivisesti poliittista vakautta, turvallisuutta sekä jaetun vaurauden alueen kehittämistä. COSAC kannustaa edistämään sosiaalista ja kulttuurista vuoropuhelua kansojen ja eri uskontojen välisen yhteisymmärryksen parantamiseksi.

| 4.2 | COSAC kannustaa EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevia politiikan välineitä eli Euro—Välimeri-kumppanuutta ja Euroopan naapuruuspolitiikkaa entistä johdonmukaisemmalla ja järkevämmällä tavalla, jotta Barcelonan assosiaatiosopimusten laaja poliittisten säännösten kokonaisuus voitaisiin yhdistää asianmukaisesti yksittäisten kumppanuusmaiden kansallisiin poliittisiin ohjelmiin. COSAC painottaa, että kolmen yhteistyöalueen — rauhan, kaupan ja kansalaisyhteiskunnan — välistä yhteyttä olisi korostettava. COSAC toivoo, että kulttuurisen ja korkeakoulujen välisen yhteistyön vahvistaminen sisällytettäisiin Euro—Välimeri-sopimukseen kulttuurista identiteettiä koskevan erityisalueen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

4.2

COSAC kannustaa EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevia politiikan välineitä eli Euro—Välimeri-kumppanuutta ja Euroopan naapuruuspolitiikkaa entistä johdonmukaisemmalla ja järkevämmällä tavalla, jotta Barcelonan assosiaatiosopimusten laaja poliittisten säännösten kokonaisuus voitaisiin yhdistää asianmukaisesti yksittäisten kumppanuusmaiden kansallisiin poliittisiin ohjelmiin. COSAC painottaa, että kolmen yhteistyöalueen — rauhan, kaupan ja kansalaisyhteiskunnan — välistä yhteyttä olisi korostettava. COSAC toivoo, että kulttuurisen ja korkeakoulujen välisen yhteistyön vahvistaminen sisällytettäisiin Euro—Välimeri-sopimukseen kulttuurista identiteettiä koskevan erityisalueen kehittämiseksi.

| 4.3 | COSAC korostaa Euro—Välimeri-kumppanuuden parlamentaarisen ulottuvuuden tärkeyttä arvioitaessa, mitkä voisivat olla kahdenvälisten ja monenvälisten ulottuvuuksien painopisteet. Se myös suhtautuu myönteisesti ystävyysryhmien, vierailujen ja matkojen puitteissa syntyviin yhteyksiin ja vuoropuheluihin. COSAC korostaa, että ne voivat lisätä merkittävästi kumppanuuden näkyvyyttä ja saada prosessiin osallistuvat toimijat tuntemaan itsensä siitä osallisiksi. |
| --- | --- |

4.3

COSAC korostaa Euro—Välimeri-kumppanuuden parlamentaarisen ulottuvuuden tärkeyttä arvioitaessa, mitkä voisivat olla kahdenvälisten ja monenvälisten ulottuvuuksien painopisteet. Se myös suhtautuu myönteisesti ystävyysryhmien, vierailujen ja matkojen puitteissa syntyviin yhteyksiin ja vuoropuheluihin. COSAC korostaa, että ne voivat lisätä merkittävästi kumppanuuden näkyvyyttä ja saada prosessiin osallistuvat toimijat tuntemaan itsensä siitä osallisiksi.

| 4.4 | COSAC kehottaa kaikkia kumppaneita tiiviiseen yhteistyöhön, jotta maahanmuuton alalle voitaisiin luoda kattava ja yhtenäinen politiikka, jolla pystytään yhdistämään kummankin osapuolen odotukset ja arvioimaan, miten maahanmuutto olisi eduksi kaikille osapuolille. COSAC korostaa tarvetta käsitellä laitonta maahanmuuttoa varmistaen samalla ihmisoikeuksien kunnioittamisen. Se korostaa myös tarvetta vastustaa tarmokkaasti ihmiskauppaa, jonka vuoksi ihmisiä kuolee ja kärsii, sekä huomauttaa siirtolaisuuden ja kehityksen liittyvän läheisesti toisiinsa. On myös erittäin tärkeää ottaa huomioon laillisen maahanmuuton edut, erityisesti pätevän työvoiman tuleminen Euroopan työmarkkinoille. |
| --- | --- |

4.4

COSAC kehottaa kaikkia kumppaneita tiiviiseen yhteistyöhön, jotta maahanmuuton alalle voitaisiin luoda kattava ja yhtenäinen politiikka, jolla pystytään yhdistämään kummankin osapuolen odotukset ja arvioimaan, miten maahanmuutto olisi eduksi kaikille osapuolille. COSAC korostaa tarvetta käsitellä laitonta maahanmuuttoa varmistaen samalla ihmisoikeuksien kunnioittamisen. Se korostaa myös tarvetta vastustaa tarmokkaasti ihmiskauppaa, jonka vuoksi ihmisiä kuolee ja kärsii, sekä huomauttaa siirtolaisuuden ja kehityksen liittyvän läheisesti toisiinsa. On myös erittäin tärkeää ottaa huomioon laillisen maahanmuuton edut, erityisesti pätevän työvoiman tuleminen Euroopan työmarkkinoille.

5.   EU:n rahoitusohjelmien parlamentaarinen seuranta

| 5.1 | COSAC kehottaa toimielinten välisissä sopimuksissa mukana olevia EU:n toimielimiä tiedottamaan kansallisille kansanedustuslaitoksille EU:n monivuotista kehystä (niin kutsuttuja rahoitusnäkymiä) määriteltäessä kyseisen kehyksen painopisteistä ja strategisista tavoitteista. |
| --- | --- |

5.1

COSAC kehottaa toimielinten välisissä sopimuksissa mukana olevia EU:n toimielimiä tiedottamaan kansallisille kansanedustuslaitoksille EU:n monivuotista kehystä (niin kutsuttuja rahoitusnäkymiä) määriteltäessä kyseisen kehyksen painopisteistä ja strategisista tavoitteista.

| 5.2 | COSAC kannustaa kansallisia kansanedustuslaitoksia kehittämään edelleen kyseisten alojen eli monivuotisen kehyksen, tukiohjelmien ja vuotuisen budjetin seurantaa. Tämä kolmitasoinen seurantarakenne voisi antaa laajemman ja tarkemman kuvan EU:n rahoitusohjelmien rakenteesta. |
| --- | --- |

5.2

COSAC kannustaa kansallisia kansanedustuslaitoksia kehittämään edelleen kyseisten alojen eli monivuotisen kehyksen, tukiohjelmien ja vuotuisen budjetin seurantaa. Tämä kolmitasoinen seurantarakenne voisi antaa laajemman ja tarkemman kuvan EU:n rahoitusohjelmien rakenteesta.

| 5.3 | COSAC pyytää kansallisia kansanedustuslaitoksia ilmaisemaan kantansa vuosien 2008–2009 talousarvion tarkistamisen yhteydessä ennen sen saattamista päätökseen osallistumalla aktiivisesti konferenssiin, jonka komissio järjestää käynnistämänsä kuulemisajanjakson päätyttyä. Kansallisia kansanedustuslaitoksia kannustetaan myös vaihtamaan keskenään tietoja seurantatoiminnastaan ja siitä, ovatko ne toimittaneet lausuntonsa suoraan komissiolle. |
| --- | --- |

5.3

COSAC pyytää kansallisia kansanedustuslaitoksia ilmaisemaan kantansa vuosien 2008–2009 talousarvion tarkistamisen yhteydessä ennen sen saattamista päätökseen osallistumalla aktiivisesti konferenssiin, jonka komissio järjestää käynnistämänsä kuulemisajanjakson päätyttyä. Kansallisia kansanedustuslaitoksia kannustetaan myös vaihtamaan keskenään tietoja seurantatoiminnastaan ja siitä, ovatko ne toimittaneet lausuntonsa suoraan komissiolle.

---

Komissio

| 30.1.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 25/16

---

Euron kurssi (1)

29. tammikuuta 2008

(2008/C 25/03)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4773 |
| JPY | Japanin jeniä | 158,02 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4524 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,74295 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4487 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6154 |
| ISK | Islannin kruunua | 95,60 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0350 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,903 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 258,23 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6975 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,6173 |
| RON | Romanian leuta | 3,7350 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,659 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7402 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6641 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4759 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,5299 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8988 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0979 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 395,61 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,5927 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,6284 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2496 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 772,87 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7828 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,860 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,1630 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,300 |
| BRL | Brasilian real | 2,6226 |
| MXN | Meksikon peso | 16,0413 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4773

JPY

Japanin jeniä

158,02

DKK

Tanskan kruunua

7,4524

GBP

Englannin puntaa

0,74295

SEK

Ruotsin kruunua

9,4487

CHF

Sveitsin frangia

1,6154

ISK

Islannin kruunua

95,60

NOK

Norjan kruunua

8,0350

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,903

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

258,23

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6975

PLN

Puolan zlotya

3,6173

RON

Romanian leuta

3,7350

SKK

Slovakian korunaa

33,659

TRY

Turkin liiraa

1,7402

AUD

Australian dollaria

1,6641

CAD

Kanadan dollaria

1,4759

HKD

Hongkongin dollaria

11,5299

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8988

SGD

Singaporin dollaria

2,0979

KRW

Etelä-Korean wonia

1 395,61

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,5927

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,6284

HRK

Kroatian kunaa

7,2496

IDR

Indonesian rupiaa

13 772,87

MYR

Malesian ringgitiä

4,7828

PHP

Filippiinien pesoa

59,860

RUB

Venäjän ruplaa

36,1630

THB

Thaimaan bahtia

46,300

BRL

Brasilian real

2,6226

MXN

Meksikon peso

16,0413

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 30.1.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 25/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 25/17

---

Säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukainen Irlannin esittämä tarjouspyyntö, joka koskee säännöllisen lentoliikenteen harjoittamista Irlannissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 25/04)

1.   Johdanto

Irlanti on muuttanut jäljempänä mainituilla reiteillä harjoitettavalle säännölliselle lentoliikenteelle asetettua julkisen palvelun velvoitetta, jota koskevat vaatimukset on julkaistu 16. helmikuuta 2005 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 39 yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23. heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Muutokset tulevat voimaan 22. heinäkuuta 2008:

| — | Galway—Dublin |
| --- | --- |

—

Galway—Dublin

| — | Kerry—Dublin |
| --- | --- |

—

Kerry—Dublin

| — | Knock—Dublin |
| --- | --- |

—

Knock—Dublin

| — | Derry—Dublin |
| --- | --- |

—

Derry—Dublin

| — | Donegal—Dublin |
| --- | --- |

—

Donegal—Dublin

| — | Sligo—Dublin. |
| --- | --- |

—

Sligo—Dublin.

Julkisen palvelun velvoitteita koskevat vaatimukset on julkaistu 16. helmikuuta 2005 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 39 ja niitä on muutettu
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 24, 29. tammikuuta 2008 julkaistulla tiedotteella.

Irlanti on päättänyt, että jos yksikään lentoliikenteen harjoittaja ei ole aloittanut tai aloittamassa säännöllistä lentoliikennettä kyseisillä reiteillä julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti ja korvausta vaatimatta, kun tarjouspyynnön julkaisemisesta on kulunut kuukausi, se pitää voimassa mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen rajoituksen, jonka mukaan kyseisillä reiteillä saa liikennöidä vain yksi lentoliikenteen harjoittaja 22. heinäkuuta 2008 alkaen, ja myöntää oikeuden tällaisen liikenteen harjoittamiseen tarjouskilpailun perusteella.

2.   Tarjouskilpailun kohde

Suoran säännöllisen lentoliikenteen harjoittaminen yhdellä tai useammalla edellä luetelluista reiteistä niiden kyseistä reittiä tai reittejä koskevien julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvien vaatimusten mukaisesti, jotka on julkaistu 16. helmikuuta 2005 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 39, sellaisina kuin ne ovat muutettuina
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 24, 29. tammikuuta 2008 julkaistulla tiedotteella.

Kutakin reittiä koskevien erillisten tarjousten lisäksi lentoyhtiöt voivat esittää myös yhdistettyjä tarjouksia, jotka käsittävät jonkun jäljempänä mainitun yhdistelmän. Yhdistetyt tarjoukset ovat suotavia, mikäli ehdotettu korvaus on pienempi kuin vastaavien kahden erillisen tarjouksen yhteenlaskettu korvaus (mittakaavaetujen yms. vuoksi):

| — | Derry—Dublin ja Knock—Dublin |
| --- | --- |

—

Derry—Dublin ja Knock—Dublin

| — | Derry—Dublin ja Donegal—Dublin |
| --- | --- |

—

Derry—Dublin ja Donegal—Dublin

| — | Knock—Dublin ja Sligo—Dublin |
| --- | --- |

—

Knock—Dublin ja Sligo—Dublin

| — | Donegal—Dublin ja Sligo—Dublin. |
| --- | --- |

—

Donegal—Dublin ja Sligo—Dublin.

Kaikissa tapauksissa sovelletaan valittuja reittejä koskevaan julkisen palvelun velvoitteeseen liittyviä ehtoja, jotka on julkaistu 16. helmikuuta 2005 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 39 ja joita on muutettu
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 24, 29. tammikuuta 2008 julkaistulla tiedotteella.

3.   Osallistuminen

Tarjouskilpailuun voivat osallistua kaikki lentoliikenteen harjoittajat, joilla on voimassa oleva liikennelupa, jonka jokin jäsenvaltio on myöntänyt asetuksen (ETY) N:o 2407/92 nojalla. Lentoliikennettä harjoitetaan Irlannin siviili-ilmailuviranomaisen lainkäyttövaltaan kuuluville lentoasemille.

4.   Tarjouskilpailumenettely

Tässä tarjouskilpailussa noudatetaan asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d–i alakohdan säännöksiä.

5.   Tietoja tarjousten tekijöille

Tarjouskilpailua koskevan asiakirjapaketin, joka sisältää tarjousehdotuslomakkeen, taloudellisia tietoja koskevat vaatimukset, selostuksen kunkin lentoaseman palveleman alueen väestöstä ja sosioekonomisesta tilanteesta, tiedot lentoasemista (viimeisimmät matkustajamäärät, tiedot laskeutumismaksuista ja teknisistä laitteista jne.) sekä yksityiskohtaiset sopimusehdot, voi tilata ilmaiseksi seuraavasta osoitteesta: Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, Ireland. Yhteyshenkilö: Denis Murphy, puhelin: (353-1) 604 15 94, faksi: (353-1) 604 16 81, sähköposti: airports@transport.ie.

6.   Tiedot, jotka tarjousten tekijöiden on toimitettava

Sen lisäksi, että tarjousten tekijöiden on palautettava asianmukaisesti täytetty tarjousehdotuslomake, niiden on vakuutettava tarjouskilpailun ratkaiseva viranomainen siitä, että ne täyttävät liikennöinnin aloittamiseen 22. heinäkuuta 2008 ja palvelujen luotettavuuteen ja jatkuvuuteen liittyvät vaatimukset seuraavin perustein:

| a) | niiden taloudellinen asema ja kapasiteetti ovat riittävät mainittujen reittien liikennöimiseen; |
| --- | --- |

a)

niiden taloudellinen asema ja kapasiteetti ovat riittävät mainittujen reittien liikennöimiseen;

| b) | niillä on tarvittavat voimassa olevat toimiluvat (Air Operating Licence ja Air Operator's Certificate, myönnetty sekä JAR:n että OPS:n perusteella); ja |
| --- | --- |

b)

niillä on tarvittavat voimassa olevat toimiluvat (Air Operating Licence ja Air Operator's Certificate, myönnetty sekä JAR:n että OPS:n perusteella); ja

| c) | ne voivat osoittaa, että niillä on aikaisempaa kokemusta säännöllisen matkustajaliikenteen harjoittamisesta. |
| --- | --- |

c)

ne voivat osoittaa, että niillä on aikaisempaa kokemusta säännöllisen matkustajaliikenteen harjoittamisesta.

Jos tarjoukset täyttävät a, b ja c kohdan vaatimukset, ne arvioidaan sen perusteella, mikä tarjous on taloudellisesti edullisin. Arvioinnissa otetaan huomioon myös liikenteenharjoittajan kyky varmistaa julkisen palvelun velvoitteen mukainen lentoliikenne sopimuskauden ajan. Tarjouskilpailun ratkaiseva viranomainen ei ole kuitenkaan velvollinen hyväksymään yhtäkään tarjousta. Ministeri varaa tietyissä olosuhteissa oikeuden neuvotella tarjouksen tekijöiden kanssa tarjoukseen liittyvästä hinnasta, mutta ottaen huomioon toimintakustannuksiin perustuvat ennakoidut tappiot, ennakoidut tuotot jne.

Tarjouskilpailun ratkaiseva viranomainen pidättää itselleen oikeuden pyytää lisätietoja tarjouksen tekijän taloudellisista ja/tai teknisistä resursseista ja osaamisesta, ja, tämän kuitenkaan rajoittamatta edellä sanottua, pyytää joko kolmannelta osapuolelta tai tarjouksen tekijältä lisätietoja tarjouksen tekijän mahdollisuuksista käynnistää kyseessä oleva säännöllinen lentoliikenne ja harjoittaa sitä.

Tarjoukset on tehtävä euromääräisinä, ja kaikki tausta-asiakirjat on toimitettava englanninkielisinä. Sopimusta käsitellään Irlannin lain soveltamisalaan kuuluvana sopimuksena, ja se kuuluu yksinomaan Irlannin tuomioistuinten tuomiovaltaan.

7.   Korvaus

Tarjouksissa on mainittava selvästi taloudellinen korvaus, joka pyydetään julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä kyseisellä reitillä tai reiteillä kolmena vuotena (vuosittain jaoteltuna) liikennöinnin suunnitellusta alkamisajankohdasta alkaen. Korvaus on laskettava julkisen palvelun velvoitetta koskevien vähimmäisvaatimusten perusteella.

Liikenneministeriön (Department of Transport) maksama lopullinen korvaus lasketaan vuosittain jälkikäteen. Se ei voi olla suurempi kuin tarjouskilpailun voittaneelle liikenteenharjoittajalle kyseisen reitin liikennöimisestä tosiasiallisesti aiheutunut tappio, kun otetaan huomioon tosiasialliset kustannukset ja tulot sekä tarvittaessa voittomarginaali. Korvaus voi olla enintään tarjouksissa ilmoitetun vuosittaisen määrän suuruinen.

Liikenteenharjoittaja voi pyytää maksut suoritettaviksi säännöllisinä erinä edellä 5 kohdassa tarkoitetussa asiakirjapaketissa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. Jäännöserä suoritetaan kunkin sopimusvuoden lopussa, ja sen edellytyksenä on, että tarjouksen ratkaissut viranomainen on saanut maksupyynnöt asianmukaisine selvityksineen ja näiden maksupyyntöjen liitteenä ovat sopimusehtojen mukaisesti annetut liikenteenharjoittajan tilintarkastajien todistukset.

Sopimuksessa on määräys vuosittaisen korvauksen enimmäismäärän korottamisesta tietyissä olosuhteissa, mistä päättää tarjouskilpailun ratkaissut viranomainen siinä tapauksessa, että liikennöimisen edellytyksissä tapahtuu huomattava muutos, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuksen irtisanomista koskevien määräysten soveltamista. Tarjouskilpailun ratkaissut viranomainen käsittelee tietyn vuoden (tai vuosien) korvauksen enimmäismäärän korottamispyynnöt vain siinä tapauksessa, että tarjouksen tekijä ei ennakoinut tai ei voinut ennakoida tulevia tapahtumia tai muutos johtuu tarjouksen tekijästä täysin riippumattomista seikoista. Polttoaineen hinnannousun korvaaminen on mahdollista vain, jos kustannukset nousevat poikkeuksellisen jyrkästi (keskimäärin yli 30 prosenttia) sopimusvuoden aikana, ja korvaus lasketaan kaavalla, jossa

A on korvaukseen sisältyvä todennettavissa oleva polttoaineen kustannustekijä tarkasteltavan 12 kuukauden pituisen sopimusjakson aikana;

B on lentopetrolin mahdollinen hinnannousu prosentteina saman 12 kuukauden sopimusjakson aikana, siten kuin IATA:n julkaisema Jet Fuel Price Monitor sen on ilmoittanut, vähennettynä 30 prosentilla; ja

C on myönnettävä lisäkorvaus, joka lasketaan seuraavasti: C = A × B.

Kaikki sopimukseen liittyvät maksut suoritetaan euromääräisinä.

8.   Sopimuksen voimassaoloaika, muuttaminen ja irtisanominen

Tarjouskilpailun ratkaisee liikenneministeri (Minister for Transport). Sopimuksen voimassaoloaika on kolme vuotta alkaen 22. heinäkuuta 2008. Uusi tarjouskilpailu järjestetään tarpeen vaatiessa ennen 22. heinäkuuta 2008 alkavan kolmen vuoden enimmäisvoimassaoloajan päättymistä. Kaikki muutokset tai sopimuksen irtisanominen on toteutettava sopimusehtojen mukaisesti. Julkisen palvelun velvoitteen vaatimuksia voidaan muuttaa ainoastaan tarjouskilpailun ratkaisevan viranomaisen suostumuksella.

Jos tarjouskilpailun voittanut liikenteenharjoittaja ei syystä tai toisesta enää pysty tarjoamaan sopimuksen kohteena olevaa palvelua tai palveluita, tarjouskilpailun ratkaissut viranomainen varaa itselleen oikeuden myöntää sopimuksen tai sopimukset samoin ehdoin ja samoin korvauksin jäljellä olevaksi sopimuskaudeksi sille tarjouksen tekijälle, joka on menestynyt seuraavaksi parhaiten alkuperäisessä arviointimenettelyssä.

9.   Sopimuksen noudattamatta jättämisen seuraamukset

Jos lento peruutetaan suoraan liikenteenharjoittajasta johtuvista syistä, ainoastaan ne kustannukset korvataan, jotka liikenteenharjoittajalle on aiheutunut lennon peruuttamisen vuoksi haittaa kärsineiden matkustajien huolehtimisesta. Tarjouksen ratkaissut viranomainen pidättää itsellään oikeuden sanoa sopimus irti, jos se katsoo liikenteenharjoittajan tarjoaman palvelun riittävyyden ja erityisesti suoraan liikenteenharjoittajasta johtuvista syistä peruutettujen ja/tai myöhästyneiden lentojen määrän perusteella, että julkisen palvelun velvoitetta koskevia vaatimuksia ole täytetty tai ei täytetä tyydyttävällä tavalla.

10.   Tarjousten jättämisen määräaika

Tarjoukset on jätettävä kolmenkymmenenyhden (31) kalenteripäivän kuluessa tämän tiedonannon julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

11.   Hakumenettely

Tarjoukset on lähetettävä kirjattuna kirjeenä (postileima on osoituksena lähetyspäivästä) tai toimitettava suoraan osoitteeseen:

Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, Ireland, viimeistään 10 kohdassa mainittuna päivänä klo 12 mennessä (Irlannin aikaa) kirjekuoressa, jossa on merkintä ”EASP Tender”.

12.   Tarjouskilpailun voimassaolo

Tarjouskilpailu on voimassa asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti sillä edellytyksellä, että yksikään yhteisön lentoliikenteen harjoittaja ei esitä kyseiselle reitille tai reiteille liikennöintisuunnitelmaa julkisen palvelun velvoitteen mukaisesti sekä korvausta saamatta ennen tarjousten jättämiselle asetettua määräaikaa.

13.   Tiedonsaannin vapautta koskeva laki (Freedom of Information Act) 1997

Liikenneministeriö (Department of Transport) sitoutuu parhaan kykynsä mukaan pitämään tarjousten tekijöiden toimittamat tiedot luottamuksellisina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ministeriön lakisääteisiä velvollisuuksia, joista säädetään muun muassa vuonna 1997 annetussa tiedonsaannin vapautta koskevassa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2003 annetulla tiedonsaannin vapautta koskevalla lailla. Jos tarjousten tekijät haluavat, ettei niiden toimittamia tietoja luovuteta niiden sisältämien liikesalaisuuksien vuoksi, niiden on tietoja toimittaessaan eriteltävä tällaiset tiedot ja perusteltava niiden arkaluonteisuus. Ministeriö kuulee tarjouksen tekijöitä tietojen arkaluonteisuudesta ennen kuin se tekee päätöksen niiden luovuttamisesta tiedonsaannin vapautta koskevan lain säännösten nojalla. Jos tarjousten tekijät katsovat, etteivät niiden toimittamat tiedot ole miltään osin kaupallisesti arkaluonteisia, niiden on annettava asiaa koskeva lausuma, jolloin tietoja voidaan luovuttaa niitä pyydettäessä tiedonsaannin vapautta koskevan lain nojalla.

---

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 30.1.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 25/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 25/20

---

ILMOITUS AVOIMISTA KILPAILUISTA EPSO/AD/118–123/08

(2008/C 25/05)

Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimet kilpailut

| | EPSO/AD/118/08 — TŠEKIN KIELI (CS) |
| --- | --- |

EPSO/AD/118/08 — TŠEKIN KIELI (CS)

| | EPSO/AD/119/08 — LIETTUAN KIELI (LT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/119/08 — LIETTUAN KIELI (LT)

| | EPSO/AD/120/08 — LATVIAN KIELI (LV) |
| --- | --- |

EPSO/AD/120/08 — LATVIAN KIELI (LV)

| | EPSO/AD/121/08 — MALTAN KIELI (MT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/121/08 — MALTAN KIELI (MT)

| | EPSO/AD/122/08 — SLOVAKIN KIELI (SK) |
| --- | --- |

EPSO/AD/122/08 — SLOVAKIN KIELI (SK)

| | EPSO/AD/123/08 — SLOVEENIN KIELI (SL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/123/08 — SLOVEENIN KIELI (SL)

kielivirkamiesten (AD5) palvelukseen ottamiseksi kääntämisen alalla.

Kilpailuilmoitus julkaistaan 30. tammikuuta 2008 Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 25 A ainoastaan englannin, ranskan ja saksan kielellä.

Lisätietoja EPSOn verkkosivuilla: http://europa.eu/epso

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 30.1.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 25/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 25/21

---

Oikaistaan ilmoitus lausunnosta avoimesta pääsihteerin toimesta (palkkaluokka AD 16 — ura-alueiden ulkopuolinen) — (Yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohta ja 8 artikla)

(2008/C 25/06)

EU:n toimielinten henkilöstölle annetaan tiedoksi, että ilmoitusta avoimesta ETSK:n (Euroopan talous- ja sosiaalikomitea) pääsihteerin toimesta, joka julkaistiin Euroopan unionin virallisen lehden ranskan-, saksan- ja englanninkielisissä toisinnoissa (EUVL C 316 A, 28.12.2007), on muutettu (vrt. EUVL C 25 A, 30.1.2008).

---