# Euroopa Liidu C 109/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 109 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide30. aprill 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 109

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide30. aprill 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 109/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 109/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 109/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2008/C 109/03 | Komisjoni teatis nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses) rakendamise raames 2008/2009. turustusaastaks antava ümberkorraldusabi rahaliste vahendite hinnangulise kättesaadavuse kohta | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 109/04 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 109/02

Euro vahetuskurss

2

2008/C 109/03

Komisjoni teatis nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses) rakendamise raames 2008/2009. turustusaastaks antava ümberkorraldusabi rahaliste vahendite hinnangulise kättesaadavuse kohta

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 109/04

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

4

2008/C 109/05

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

8

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 109/06 | Konkursikutse — EACEA/10/08 — Meede 4.5 — Konkursikutse noorte ja noorsootöötajate teavitamismeetmeid toetavatele projektidele — Programm Aktiivsed noored | 13 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 109/07 | Riigiabi — Taani — Riigiabi C 5/08 (ex NN 58/07) — Äriühingu Aarhus Lufthavn A/S sisseviidud ebaseaduslik subsiidiumikorraldus lennuettevõtjale Ryanair — Kutse selgituste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Nõukogu |
| 2008/C 109/08 | Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määrusega (EÜ) nr 385/2008 lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 817/2006) artiklites 11 ja 15 sätestatud nimekirjadesse | 23 |
| 2008/C 109/09 | Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu | 25 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 109/06

Konkursikutse — EACEA/10/08 — Meede 4.5 — Konkursikutse noorte ja noorsootöötajate teavitamismeetmeid toetavatele projektidele — Programm Aktiivsed noored

13

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 109/07

Riigiabi — Taani — Riigiabi C 5/08 (ex NN 58/07) — Äriühingu Aarhus Lufthavn A/S sisseviidud ebaseaduslik subsiidiumikorraldus lennuettevõtjale Ryanair — Kutse selgituste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

15

MUUD AKTID

Nõukogu

2008/C 109/08

Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määrusega (EÜ) nr 385/2008 lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 817/2006) artiklites 11 ja 15 sätestatud nimekirjadesse

23

2008/C 109/09

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Teade | s3 |

2008/C 109/10

Teade

Teade

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 109/01)

4. veebruaril 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4926 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4926 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/2

---

Euro vahetuskurss (1)

29. aprill 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5571 |
| JPY | Jaapani jeen | 161,73 |
| DKK | Taani kroon | 7,4613 |
| GBP | Inglise nael | 0,78895 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3578 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6153 |
| ISK | Islandi kroon | 115,20 |
| NOK | Norra kroon | 7,9800 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,250 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 252,93 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6983 |
| PLN | Poola zlott | 3,4564 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6856 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,238 |
| TRY | Türgi liir | 2,0008 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6710 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5782 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,1328 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0097 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1190 |
| KRW | Korea won | 1 559,44 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,8167 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,8763 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2629 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 356,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9072 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,686 |
| RUB | Vene rubla | 36,8630 |
| THB | Tai baht | 49,385 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6408 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,3464 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5571

JPY

Jaapani jeen

161,73

DKK

Taani kroon

7,4613

GBP

Inglise nael

0,78895

SEK

Rootsi kroon

9,3578

CHF

Šveitsi frank

1,6153

ISK

Islandi kroon

115,20

NOK

Norra kroon

7,9800

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,250

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

252,93

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6983

PLN

Poola zlott

3,4564

RON

Rumeenia leu

3,6856

SKK

Slovakkia kroon

32,238

TRY

Türgi liir

2,0008

AUD

Austraalia dollar

1,6710

CAD

Kanada dollar

1,5782

HKD

Hong Kongi dollar

12,1328

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0097

SGD

Singapuri dollar

2,1190

KRW

Korea won

1 559,44

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,8167

CNY

Hiina jüaan

10,8763

HRK

Horvaatia kuna

7,2629

IDR

Indoneesia ruupia

14 356,46

MYR

Malaisia ringit

4,9072

PHP

Filipiini peeso

65,686

RUB

Vene rubla

36,8630

THB

Tai baht

49,385

BRL

Brasiilia reaal

2,6408

MXN

Mehhiko peeso

16,3464

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/3

---

Komisjoni teatis nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses) rakendamise raames 2008/2009. turustusaastaks antava ümberkorraldusabi rahaliste vahendite hinnangulise kättesaadavuse kohta

(2008/C 109/03)

Vastavalt komisjoni 27. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 968/2006 (millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (1) artikli 10 lõikele 2 teatab komisjon liikmesriikidele, et ajutises ümberkorraldusfondis kättesaadavad hinnangulised rahalised vahendid on piisavad, et anda 2008/2009. turustusaasta kohta ümberkorraldusabi kõigi selliste 31. märtsil 2008 esitatud taotluste puhul, mida liikmesriigid käsitavad abikõlblikuna.

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 32. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1261/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 8).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/4

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 109/04)

Abi number: XA 259/07

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Freistaat Bayern

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Õiguslik alus: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 3,2 miljonit EUR aastateks 2007–2009

Abi suurim osatähtsus: Kuni 50 % maksimaalselt 50 000 EUR ettevõtja ja kalendriaasta kohta

Rakendamise kuupäev: Abi antakse vajaduse korral

Abikava või üksikabi kestus:

Abi eesmärk: Abi eesmärk on leevendada selliste põllumajandusettevõtete kahjusid, mis asuvad piirangu- või järelevalvealal või milles järelevalvet teostatakse. Kõnealune abi ei ole kahjude hüvitamine, seda antakse kindlustamata kahjude puhul (nt: tootmiskaod, tootmismahu piirangud, saastamisest tingitud varade kadu), mis on ametiasutuste juhiste kohaldamise otsene tagajärg.

Abi andmise õiguslik alus: määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 2

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllu- ja metsamajanduslikud ettevõtjad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Täiendava teabe saamiseks pöörduda:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Veebileht: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Muu teave: Puudub

Abi number: XA 301/07

Liikmesriik: Iirimaa

Piirkond: Kogu liikmesriik

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Õiguslik alus: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: Kõnealuse kava alusel makstava toetuse üldsumma oleneb haiguste ulatusest, mis omakorda määrab selle, mitu positiivset juhtumit avalikustatakse ja kui paljude ettevõtete suhtes kohaldatakse piiranguid seoses veiste tuberkuloosi ja brutselloosi nakatanud loomadega. Seda arvesse võttes ei ole tegelikult võimalik prognoosida kulude suurust ajavahemikul 2007–2013. Seepärast põhinevad alljärgnevad planeeritud kulud haiguste praegusel ulatusel ja 2007. aasta arvatavatel kuludel:

Abi suurim osatähtsus: Kõnealuse meetmega kaetakse ligikaudu 20 % analüüsikuludest

Rakendamise kuupäev:

Kava või üksiktoetuse kestus: Kõnealust abikava rakendatakse jooksvalt, kuna see on otseselt seotud Iirimaa veiste tuberkuloosi ja brutselloosiga. Kava rakendatakse kuni haiguse likvideerimiseni

Abi eesmärk: Tagada ulatuslike analüüside programm, millega nähakse ette kõikide loomade analüüsimine vähemalt üks kord aastas, et veiste tuberkuloos ja brutselloos täielikult likvideerida.

Abi antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõike 1 alusel — „Looma- ja taimehaiguste ning kahjurite järsu leviku puhul antav abi”

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Veised

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Veebileht: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Abi number: XA 302/07

Liikmesriik: Iirimaa

Piirkond: Kogu liikmesriik

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Õiguslik alus: Diseases of Animals Act 1966

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antava üksiktoetuse kogusumma: Kõnealuse kava alusel makstava toetuse kogusumma oleneb haiguste ulatusest, mis omakorda määrab selle, mitu positiivset juhtumit avalikustatakse ja kui paljude põllumajandusettevõtete suhtes kohaldatakse piiranguid seoses veiste tuberkuloosi ja brutselloosi nakatanud loomadega. Seda arvesse võttes ei ole tegelikult võimalik prognoosida kulude suurust ajavahemikul 2007–2013. Seepärast põhinevad järgmised prognoositavad kulud haiguste praegusel ulatusel ja 2007. aasta eeldatavatel kuludel.

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev:

Abikava või üksiktoetuse kestus: Sissetulekutoetuskava rakendatakse jooksvalt, kuna see on otseselt seotud veiste tuberkuloosi ja brutselloosi tasemega Iirimaal. Kava rakendatakse kuni kahe kõnealuse haiguse likvideerimiseni

Abi eesmärk: Hüvitada põllumajandusettevõtjatele kahju, mis on seotud tuberkuloosi või brutselloosiga nakatunud loomadest teatamise ja nende hävitamisega.

Julgustada haigusest teatama.

Abi antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 („Looma- ja taimehaiguste ning kahjurite järsu leviku puhul antav abi”) lõike 2 alusel

Asjaomane majandusharu (asjaomased majandusharud): Veisekasvatus

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Veebileht: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Abi number: XA 305/07

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Región de Murcia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Õiguslik alus: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Abikavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõtjale antud üksiktoetuse kogusumma: 650 000 EUR, mis kuueaastase perioodi kohta (2008–2013) ulatub summani 3 900 000 EUR

Abi ülemmäär: 70 %, maksimumsumma 220 000 EUR aasta ja toetuse saaja kohta

Rakendamise kuupäev: Jaanuar 2008

Kestus: Detsembrini 2013

Abi eesmärk: Meetmeid käsitatakse määruse artikli 15 kohase esmatootjatele mõeldud tehnilise abina. Meetmete eesmärk on hõlbustada tootjate juurdepääsu teabele, mis käsitleb põllumajanduses kasutatavat uut tehnoloogiat. Meetmeid võtavad põllumajandusühistute föderatsioonid, põllumajanduskooperatiivide liidud ja põllumajandustootjate organisatsioonide ühendused, mis vastavad komisjoni soovituses 2003/361/EÜ käsitletud mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlusele.

Nagu lisatud kavandatud korralduse artiklis 4 on kindlaks määratud, ei tohi eraldatav abi ületada 220 000 EUR toetuse saaja kohta aastas ning see võib olla:

Majandusharu ja statistilisi andmeid käsitlevate uurimuste teostamiseks; andmebaaside loomiseks; trükkimiseks, paljundamiseks ja köitmiseks, Murcia piirkonna põllumajandussektoriga seotud aspektide käsitlemiseks antav abi (vastavalt määruse artikli 15 lõike 2 punktile c).

Abikõlblikud kulutused, mis on seotud teabekogumise, põllumajandussektori uurimusi käsitlevate andmete sorteerimise ja töötlemise, andmebaaside loomiseks omandatava tarkvara ning trükkimise, paljundamise ja köitmise kuludega. Toetust võib anda kuni 70 % abikõlblikest kulutustest, maksimumsumma — 60 000 EUR aastas.

Nõustamisteenused, mis ei või olla pidevad ega korrapärased tegevused ega seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam, tingimusel et Murcia piirkonna ühendused ja põllumajandustootjad neid teenuseid taotlevad (vastavalt määruse artikli 15 lõike 2 punktile c).

Toetust võib anda kuni 70 % abikõlblikest kulutustest, maksimumsumma — 30 000 EUR aastas.

Osalemine messidel, kaastöö ja tehnilised külastused, mille kohta tuleb taotlusega koos esitada kavandatavate eesmärkide üksikasju käsitlev programm. Arvesse võivad minna osalemine messidel, näituse haldamisega seotud personali reisi-, majutus- ja toitlustuskulud, näitusepinna rendiga, näituse ülespanemisega ja näituseboksi rendiga seotud kulud, avaldamiskulud, saatja palgakulud jne; arvesse võetakse messidel ja tehnilistel külaskäikudel osalemine, palgatud personali, piirkonna ühenduste tootjate ja põllumajandustootjate reisi-, majutus- ja toitlustuskulud, kui seda taotletakse (vastavalt määruse artikli 15 lõike 2 punktile d).

Messidel võib osaleda kuni 20 inimest toetust saava asutuse kohta ning kaks inimest ühenduse ja kolm inimest organisatsiooni kohta. Toetust võib anda kuni 70 % abikõlblikest kulutustest, maksimumsumma — 130 000 EUR aastas

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajanduslik tootmine: maaharimine ja loomakasvatus

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Veebileht: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Muu teave: Kuigi on ette nähtud, et toetust antakse erialastele põllumajandusorganisatsioonidele ja muudele põllumajandussektorit esindavatele asutustele (kuna arvatakse, et sellega tagatakse koolituste ja tehnoloogia-alaste teadmiste laialdasim ja parim levitamine kogu põllumajandustoodete tootmise sektoris), tuleks siiski meeles pidada, et lõplikud toetuse saajad on Murcia piirkonna põllumajandustootjad ja põllumajandusloomade pidajad

Abi number: XA 315/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Ig

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % muudes piirkondades.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | investeeringud tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 %, investeeringud tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 75 % vähem soodsates piirkondades ja kuni 60 % muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

investeeringud tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 100 %, investeeringud tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamiseks kuni 75 % vähem soodsates piirkondades ja kuni 60 % muudes piirkondades.

3.   Kindlustustoetus:

| — | vahe järgmiste summade vahel: riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summa ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllukultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

vahe järgmiste summade vahel: riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summa ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllukultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest.

6.   Tehnilise abi andmine:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest.

7.   Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist. Kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegsema rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 % ja muudes piirkondades vähemalt 60 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %. Kui ümberpaigutamine toob kaasa tootmismahu suurenemise, peab abisaaja osa tootmismahu suurenemisega seotud kulutustest olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 % |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist. Kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegsema rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 % ja muudes piirkondades vähemalt 60 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %. Kui ümberpaigutamine toob kaasa tootmismahu suurenemise, peab abisaaja osa tootmismahu suurenemisega seotud kulutustest olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne, kui Euroopa Komisjoni veebisaidil on avaldatud kokkuvõte)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine.

Haldusüksuse eeskirjad hõlmavad meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001) (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 6: Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Muu teave: Põllukultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi ebasoodsaid ilmastikuolusid, mida võib käsitada loodusõnnetusena: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Haldusüksuse eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Janez CIMPERMAN

Linnapea

---

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/8

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2008/C 109/05)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  (Märkus 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Täispuhutavad kummipaadid — Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Täispuhutavad kummipaadid — Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a.) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Täispuhutavad kummipaadid — Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Väikelaevad — Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Väikelaevad — WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Väikelaevad — Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Väikelaevad — Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid — Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Väikelaevad — Põhiandmed (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Väikelaevad — Rooliseade — Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Väikelaevad — Elektrilised alalisvoolu pilssi pumbasüsteemid (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Väikelaevad — Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Väikelaevad — Laevakere tuvastamine — Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Väikelaevad — Püsipaigaldatud küttesüsteemid ja fikseeritud kütusepaagid (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Väikelaevad — Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Väikelaevad — Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Väikelaevad — Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Väikelaevad — Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Väikelaevad — Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Väikelaevad — Käiviti blokeering (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Väikelaevad, mootoriveoga — Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega — Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Väikelaevad — Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Väikelaevad — Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed — Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Väikelaevad — Isiklik veesõiduk — Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Väikelaevad — Rooliseade — Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Väikelaevad — Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Väikelaevad — Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra — Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Väikelaevad — Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Väikelaevad — Ehitusplaat (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Väikelaevad — Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Väikelaevad — Pilssi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Väikelaevad — Ankurdus, sildumine ja pukseerimine — Tugevpunktid (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Väikelaevad — Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Väikelaevad — Laeva sees asuvad bensiinimootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Väikelaevad — Laeva sees asuvad diiselmootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Väikelaevad — Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Väikelaevad — Elektriseadmed — Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Väikelaevad — Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

(Märkus 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Täispuhutavad kummipaadid — Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Täispuhutavad kummipaadid — Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a.) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Täispuhutavad kummipaadid — Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Väikelaevad — Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Väikelaevad — WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Väikelaevad — Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Väikelaevad — Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid — Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Väikelaevad — Põhiandmed (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Väikelaevad — Rooliseade — Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Väikelaevad — Elektrilised alalisvoolu pilssi pumbasüsteemid (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Väikelaevad — Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur — Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Väikelaevad — Tulekaitse — Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Väikelaevad — Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Väikelaevad — Laevakere tuvastamine — Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Väikelaevad — Püsipaigaldatud küttesüsteemid ja fikseeritud kütusepaagid (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Väikelaevad — Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Väikelaevad — Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Väikelaevad — Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Väikelaevad — Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Väikelaevad — Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Väikelaevad — Käiviti blokeering (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Väikelaevad, mootoriveoga — Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega — Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Väikelaevad — Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Väikelaevad — Kerekonstruktsioon ja prussid — Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Väikelaevad — Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed — Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Väikelaevad — Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine — Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Väikelaevad — Elektrisüsteemid — Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Väikelaevad — Isiklik veesõiduk — Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Väikelaevad — Rooliseade — Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Väikelaevad — Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Väikelaevad — Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra — Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Väikelaevad — Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Väikelaevad — Ehitusplaat (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Väikelaevad — Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Väikelaevad — Pilssi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Väikelaevad — Ankurdus, sildumine ja pukseerimine — Tugevpunktid (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Väikelaevad — Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Väikelaevad — Laeva sees asuvad bensiinimootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Väikelaevad — Laeva sees asuvad diiselmootorid — Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Väikelaevad — Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Väikelaevad — Elektriseadmed — Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Väikelaevad — Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Väikelaevad — Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

Märkus:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (3)) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (3)) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/13

---

KONKURSIKUTSE — EACEA/10/08

Meede 4.5 — Konkursikutse noorte ja noorsootöötajate teavitamismeetmeid toetavatele projektidele

Programm „Aktiivsed noored”

(2008/C 109/06)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesoleva konkursikutse eesmärk on toetada projekte, millega juhitakse noorte ja noorsootöötajate tähelepanu side- ja teabevahetusele Euroopa aspektist. Pakutud projektide tulemuseks peab olema parem kvaliteetse teabe kättesaadavus ning noortele riiklikul ja Euroopa tasandil teabele ja erinevatele sidekanalitele parema juurdepääsu võimaldamine.

Projektid peaksid olema suunatud noorte kaasamisele avalikku ellu ja aitama neil ellu viia aktiivseks ja vastustundlikuks kodanikuks saamise potentsiaali.

Eelistatud on uuenduslikud ja ulatuslikud projektid, mis keskenduvad noortele või noorsootöötajatele huvipakkuvatele teemadele ja mis hõlmavad programmi „Aktiivsed noored” prioriteete:

| — | noorte osalemine; |
| --- | --- |

—

noorte osalemine;

| — | kultuuriline mitmekesisus; |
| --- | --- |

—

kultuuriline mitmekesisus;

| — | Euroopa kodakondsus; |
| --- | --- |

—

Euroopa kodakondsus;

| — | väiksemate võimalustega noorte kaasamine. |
| --- | --- |

—

väiksemate võimalustega noorte kaasamine.

Projektide sihtrühmaks on noored ja noorsootöötajad, näiteks noorteorganisatsioonide ja -struktuuride, piirkondlike või kohalike ametiasutuste töötajad.

Käesolev konkursikutse käsitleb programmi „Aktiivsed noored” meedet 4.5, mis avaldatakse vastavalt 2008. aasta hariduse ja kultuuri valdkonna toetussummade ja lepingute kavas sätestatud korras, mille komisjon võttis vastu 11. märtsil 2008. aastal kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ (1) artiklitega 4 ja 7.

Käesoleva konkursi läbiviimise eest vastutab Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus.

2.   Abikõlblikud kandidaadid

Taotlusi võivad esitada mittetulundusorganisatsioonid ja -ühingud või kohalikud või piirkondlikud avalik-õiguslikud asutused, millel on juriidilise isiku staatus ja mis on loodud vähemalt üks aasta enne avalduse esitamise kuupäeva riigis, mida programm hõlmab. Programmiriigid on järgmised:

| — | Euroopa Liidu liikmesriigid (2); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriigid (2);

| — | Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalised Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid: Island, Liechtenstein ja Norra; |
| --- | --- |

—

Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalised Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid: Island, Liechtenstein ja Norra;

| — | ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta ühenduse programmides: Türgi. |
| --- | --- |

—

ühinemiseelse strateegia raames abi saavad kandidaatriigid kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis on sätestatud nende riikidega sõlmitud raamkokkulepetes nende osalemise kohta ühenduse programmides: Türgi.

Projektipartnerid peavad olema vähemalt kahest eri riigist (taotlejaorganisatsioon kaasa arvatud), millest vähemalt üks peab olema registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis.

Käesolevas pakkumiskutses võivad osaleda eraettevõtjad, kes tegutsevad teabe ja side valdkonnas, juhul kui need osalevad partnerorganisatsioonidena ja ei saa osalemisest tulu.

Taotlused tuleb saata Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele (EACEA) hiljemalt 30. juuniks 2008. Saatmise kuupäevaks loetakse postitamiskuupäev.

3.   Projektide eelarve ja kestus

Käesoleva konkursi raames projektide kaasrahastamiseks eraldatav kogusumma on hinnanguliselt ligikaudu 900 000 EUR.

Ameti rahaline abi ei või ületada 80 % projekti abikõlblikest kogukuludest. Toetuse maksimaalne suurus on 100 000 EUR.

Projekti tegevus peab kindlasti algama ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. märts 2009. Projektide miinimumkestus on 12 kuud ja maksimumkestus 18 kuud.

4.   Kandideerimise tähtaeg

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele (EACEA) kandideerimistaotluste esitamise tähtaeg on 30. juuni 2008 (arvestatakse postitempli kuupäeva).

5.   Täiendav teave

Käesoleva konkursikutse täisteksti ja kandideerimisvormid leiate järgmiselt veebiaadressilt:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Taotlused peavad vastama käesoleva konkursikutse täistekstis esitatud nõuetele ning need tuleb esitada selleks ettenähtud vormis.

---

(1)  Nõukogu 28. juuni 1999 otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

(2)  Programmi „Aktiivsed noored” raames on abikõlblikud ka ülemeremaade ja -territooriumide isikud ning asjakohastel juhtudel ka ülemeremaade ja -territooriumide avalik- ja eraõiguslikud asutused ja institutsioonid, mille suhtes kohaldatakse programmi eeskirju ja nendes liikmesriikides kehtivat korda, millega ülemeremaad ja -territooriumid on seotud. Kõnealuste ülemeremaade ja -territooriumide loend on esitatud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuse 2001/822/EÜ (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus)) 1A lisas (EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/15

---

RIIGIABI — TAANI

Riigiabi C 5/08 (ex NN 58/07) — Äriühingu Aarhus Lufthavn A/S sisseviidud ebaseaduslik subsiidiumikorraldus lennuettevõtjale Ryanair

Kutse selgituste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 109/07)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 30. jaanuaril 2008 kirjas teavitas komisjon Taanit oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses eespool nimetatud meetmetega.

Huvitatud isikud võivad saata oma selgitused meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A General Affairs |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A General Affairs

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 296 41 04

Selgitused edastatakse Taanile. Selgitusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

MENETLUS

2005. aasta veebruaris esitas lennufirma SAS komisjonile kaebuse seoses äriühingu Aarhus Lufthavn A/S poolt lennuettevõtjale Ryanair antud väidetavate ebaseaduslike subsiidiumidega. Väidetavad saadud subsiidiumid hõlmasid vähendatud lennujaamatasusid ja maapealse käitlemise tasusid.

Komisjon saatis järelepärimise Taani ametiasutustele 2. märtsil 2005 ja 20. mail 2006, millele Taani ametiasutused vastasid vastavalt 18. mail 2005 ja 10. juulil 2006.

Komisjon sai äriühingult Aarhus Lufthavn A/S täiendavat teavet 27. aprilli 2005. aasta kirjaga. Kõnealune teave on seotud komisjoni 2. märtsi 2005. aasta kirjaga Taani ametiasutustele.

MEETMETE KIRJELDUS

| — | Århusi lennujaama omav ja käitav äriühing Aarhus Lufthavn A/S on 100 % riigi omandis olev piiratud vastutusega äriühing. |
| --- | --- |

—

Århusi lennujaama omav ja käitav äriühing Aarhus Lufthavn A/S on 100 % riigi omandis olev piiratud vastutusega äriühing.

| — | 1999. aastal sõlmis äriühing Aarhus Lufthavn A/S lepingu lennuettevõtjaga Ryanair, mille alusel tagati lennuettevõtjale Ryanair sooduskohtlemine Århusi lennujaamas. Lepingu kavandatud kehtivusaeg on kuni 2009. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

—

1999. aastal sõlmis äriühing Aarhus Lufthavn A/S lepingu lennuettevõtjaga Ryanair, mille alusel tagati lennuettevõtjale Ryanair sooduskohtlemine Århusi lennujaamas. Lepingu kavandatud kehtivusaeg on kuni 2009. aasta lõpuni.

| — | Kaebuse esitaja sõnul on äriühingu Aarhus Lufthavn A/S ja lennuettevõtja Ryanair vahel sõlmitud lepinguga hõlmatud järgmised aspektid:






  — | avaldatud summast 50 % võrra väiksem tasumisele kuuluv reisija teenustasu; |
| --- | --- | --- |

—

Kaebuse esitaja sõnul on äriühingu Aarhus Lufthavn A/S ja lennuettevõtja Ryanair vahel sõlmitud lepinguga hõlmatud järgmised aspektid:

—

avaldatud summast 50 % võrra väiksem tasumisele kuuluv reisija teenustasu;

| — | stardi- ja maandumismaksude tasumisest vabastamine. Selle asemel tasub lennuettevõtja Ryanair reisija kohta kindlaksmääratud koondmaksu; |
| --- | --- |

—

stardi- ja maandumismaksude tasumisest vabastamine. Selle asemel tasub lennuettevõtja Ryanair reisija kohta kindlaksmääratud koondmaksu;

| — | maapealse käitlemise tasudest vabastamine või kõnealuste tasude vähendamine. |
| --- | --- |

—

maapealse käitlemise tasudest vabastamine või kõnealuste tasude vähendamine.

| — | Kaebuse esitaja on arvamusel, et äriühing Aarhus Lufthavn A/S on tekitanud kahjumi, mis vastab lennuettevõtjale Ryanair antud subsiidiumidele. |
| --- | --- |

—

Kaebuse esitaja on arvamusel, et äriühing Aarhus Lufthavn A/S on tekitanud kahjumi, mis vastab lennuettevõtjale Ryanair antud subsiidiumidele.

MEETMETE HINDAMINE

Praegu kättesaadava teabe põhjal on komisjonil kahtlused järgmiste aspektide suhtes:

| — | kas äriühing Aarhus Lufthavn A/S teeb osutatavate teenuste suhtes otsuseid oma aktsionäridest (viis valitsusasutust) sõltumata; |
| --- | --- |

—

kas äriühing Aarhus Lufthavn A/S teeb osutatavate teenuste suhtes otsuseid oma aktsionäridest (viis valitsusasutust) sõltumata;

| — | kas lennuettevõtja Ryanair suhtes on Århusi lennujaamas rakendatud sooduskohtlemist maksmisele kuuluva reisija lennujaamatasu, stardi- ja maandumistasude ning maapealse käitlemise tasude vähendamisega; |
| --- | --- |

—

kas lennuettevõtja Ryanair suhtes on Århusi lennujaamas rakendatud sooduskohtlemist maksmisele kuuluva reisija lennujaamatasu, stardi- ja maandumistasude ning maapealse käitlemise tasude vähendamisega;

| — | Århusi lennujaamas kehtestatud lennujaamatasude taseme ja teistele lennuettevõtjatele antud võimaliku eelisseisundi suhtes, kui lennujaamatasude kehtestatud tase ei võimalda lennujaama käitada kasu andval viisil. |
| --- | --- |

—

Århusi lennujaamas kehtestatud lennujaamatasude taseme ja teistele lennuettevõtjatele antud võimaliku eelisseisundi suhtes, kui lennujaamatasude kehtestatud tase ei võimalda lennujaama käitada kasu andval viisil.

Pidades silmas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaseid soodustusi, mis anti Århusi lennujaamas lennuettevõtjale Ryanair ja tõenäoliselt teistele lennuettevõtjatele, kahtleb komisjon, kas kõnealune abi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 ettenähtud erandite kohaselt ühisturuga kokkusobiv.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib abisaajalt nõuda igasuguse ebaseaduslikult antud abi tagastamist.

KIRJA TEKST

| „1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

„1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

MUUD AKTID

Nõukogu

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/23

---

Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määrusega (EÜ) nr 385/2008 lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 817/2006) artiklites 11 ja 15 sätestatud nimekirjadesse

(2008/C 109/08)

Ühises seisukohas 2008/349/ÜVJP on Euroopa Liidu Nõukogu otsustanud muuta ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP (1) teatavaid lisasid, olles kindlaks teinud, et:

| 1. | ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP II lisas loetletud isikud ja üksused on:






  a) | Birma/Myanmari valitsuse liikmed või |
| --- | --- | --- |

1.

ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP II lisas loetletud isikud ja üksused on:

a)

Birma/Myanmari valitsuse liikmed või

| b) | nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, keda on nimetatud ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1; |
| --- | --- |

b)

nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, keda on nimetatud ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1;

| 2. | ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP III lisas loetletud isikud ja üksused on:






  a) | Birma/Myanmari valitsusele või avalik-õiguslikele asutustele, ettevõtetele, sealhulgas eraõiguslikele äriühingutele, milles riiklikel ametiasutustel on enamusosalus, ja kõnealuse riigi ametkondadele kuuluvad või nende kontrolli all olevad äriühingud; |
| --- | --- | --- |

2.

ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP III lisas loetletud isikud ja üksused on:

a)

Birma/Myanmari valitsusele või avalik-õiguslikele asutustele, ettevõtetele, sealhulgas eraõiguslikele äriühingutele, milles riiklikel ametiasutustel on enamusosalus, ja kõnealuse riigi ametkondadele kuuluvad või nende kontrolli all olevad äriühingud;

| b) | Birma/Myanmari valitsuse liikmetele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele kuuluvad või nende kontrolli all olevad äriühingud või |
| --- | --- |

b)

Birma/Myanmari valitsuse liikmetele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele kuuluvad või nende kontrolli all olevad äriühingud või

| c) | punktis a või b nimetatud äriühingutele kuuluvad või nende kontrolli all olevad, neid esindavad või nende nimel tegutsevad juriidilised isikud, üksused või asutused. |
| --- | --- |

c)

punktis a või b nimetatud äriühingutele kuuluvad või nende kontrolli all olevad, neid esindavad või nende nimel tegutsevad juriidilised isikud, üksused või asutused.

Seepärast on komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (2) artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud volituste kohaselt vastu võtnud määruse (EÜ) nr 385/2008 (3), millega muudetakse määruse (EÜ) nr 194/2008 VI ja VII lisa.

Määruses (EÜ) nr 194/2008 on sätestatud, et:

| 1. | kõik VI lisas loetletud isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning nende käsutusse ei tohi ei otseselt ega kaudselt anda rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse; ning |
| --- | --- |

1.

kõik VI lisas loetletud isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning nende käsutusse ei tohi ei otseselt ega kaudselt anda rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse; ning

| 2. | keelatud on teha uusi investeeringuid VII lisas loetletud äriühingutesse, juriidilistesse isikutesse, üksustesse või organisatsioonidesse. |
| --- | --- |

2.

keelatud on teha uusi investeeringuid VII lisas loetletud äriühingutesse, juriidilistesse isikutesse, üksustesse või organisatsioonidesse.

VI lisas loetletud isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 194/2008 IV lisas loetletud veebisaitidel osutatud asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus loa saamiseks külmutatud vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 13.

Asjaomased isikud ja üksused võivad igal ajal esitada taotluse, et nõukogu vaataks läbi otsuse, mis käsitleb nende kandmist eespool nimetatud loetellu ja nende seal säilitamist. Taotlus koos täiendavate dokumentidega tuleb esitada järgmisel aadressil:

| Euroopa Liidu Nõukogu |
| --- |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruxelles |

Euroopa Liidu Nõukogu

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruxelles

Sellised taotlused vaadatakse läbi nende saabumisel. Seoses sellega juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu sellele, et vastavalt ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP artiklile 9 vaatab nõukogu kõnealuseid loetelusid korrapäraselt läbi.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada määrus (EÜ) nr 385/2008 Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 230 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 77. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2008/349/ÜVJP (ELT L 116, 30.4.2008.)

(2)  ELT L 66, 10.3.2008, lk 1.

(3)  ELT L 116, 30.4.2008, lk 5.

---

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/25

---

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu

(2008/C 109/09)

Nõukogu otsuses 2007/868/EÜ loetletud Hofstadgroepi rühmitusele teatatakse järgmist:

Euroopa Liidu Nõukogu on kindlaks teinud, et põhjendused eespool nimetatud rühmituse kandmiseks nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) ette nähtud piiravaid meetmeid, on endiselt kehtivad. Sellest tulenevalt kavatseb nõukogu jätta kõnealuse rühmituse eespool nimetatud loetellu.

Rühmituse tähelepanu juhitakse asjaolule, et pärast otsuse 2007/868/EÜ vastuvõtmist on nõukogule esitatud täiendavat teavet seoses kõnealuse loeteluga. Olles uue teabe arvesse võtnud, kavatseb nõukogu jätta asjaomase rühmituse eespool nimetatud loetellu. Seetõttu on nõukogu vastavalt muutnud põhjendusi.

Kõnealune rühmitus võib järgmisel aadressil esitada taotluse, et saada nõukogu muudetud põhjendused tema kandmise ja jätmise kohta eespool nimetatud loeteludesse:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brussels |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Brussels

Kõnealune rühmitus võib eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos mis tahes täiendavate dokumentidega, et otsus tema kandmise ja jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse läbi vaadataks. Selline taotlus vaadatakse pärast selle kättesaamist läbi. Sellega seoses juhitakse rühmituse tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikega 6. Selleks, et taotlust käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleb see esitada ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest.

Kõnealuse rühmituse tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2. Pädevate asutuste ajakohastatud loetelu on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/s3

---

TEADE

30. aprillil 2008 ilmub Euroopa Liidu Teatajas C 109 A„Ühtne köögiviljakultuuride sordileht — 26. tervikväljaande 4. lisa” ja „Ühtne põllukultuuride sordileht — 26. tervikväljaande 4. lisa”

Euroopa Liidu Teataja tellijad saavad nimetatud numbri tasuta vastavalt oma Euroopa Liidu Teataja tellimuse eksemplaride arvule ja keeleversioonile. Tellijatel palutakse lisatud tellimisblankett korrektselt täita, märkides ka tellimuse registreerimisnumbri (kood, mis on igal sildil vasakul ja algab O/...), ja saata lisatud aadressil. Seda Euroopa Liidu Teatajat on võimalik saada tasuta ühe aasta jooksul alates selle väljaandmise kuupäevast.

Teised saavad seda Euroopa Liidu Teatajat tellida tasu eest igast meie müügikontorist (vt http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).

Nimetatud Euroopa Liidu Teatajat — nagu kõiki Euroopa Liidu Teatajaid (L, C, CA, CE) — saab tasuta sirvida Internetis aadressil http://eur-lex.europa.eu

Image

---