# Diario Oficial C 109/2008

| | ISSN 1725-244X |
| --- | --- |
| Diario Oficial
  de la Unión Europea | C 109 |
| | |
| Edición en lengua española | Comunicaciones e informaciones | 51o año30 de abril de 2008 |

ISSN 1725-244X

Diario Oficial

de la Unión Europea

C 109

Edición en lengua española

Comunicaciones e informaciones

51o año30 de abril de 2008

---

| Número de información | Sumario | Página |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicaciones |
| | COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2008/C 109/01 | No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Número de información

Sumario

Página

II   Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2008/C 109/01

No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informaciones |
| --- | --- |
| | INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión |
| 2008/C 109/02 | Tipo de cambio del euro | 2 |
| 2008/C 109/03 | Comunicación de la Comisión sobre la disponibilidad estimada de recursos financieros para la concesión de la ayuda de reestructuración para la campaña de comercialización 2008/2009, en aplicación del Reglamento (CE) no 320/2006 del Consejo por el que se establece un régimen temporal para la reestructuración del sector del azúcar en las Comunidades Europeas | 3 |
| | INFORMACIONES PROCEDENTES DE LOS ESTADOS MIEMBROS |
| 2008/C 109/04 | Información resumida comunicada por los Estados miembros acerca de las ayudas estatales concedidas de conformidad con el Reglamento (CE) no 1857/2006 de la Comisión sobre la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado a las ayudas estatales para las pequeñas y medianas empresas dedicadas a la producción de productos agrícolas y por el que se modifica el Reglamento (CE) no 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Comunicación de la Comisión en el marco de la aplicación de la Directiva 94/25/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximación de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros relativas a embarcaciones de recreo (
  1
  ) | 8 |

IV   Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

2008/C 109/02

Tipo de cambio del euro

2

2008/C 109/03

Comunicación de la Comisión sobre la disponibilidad estimada de recursos financieros para la concesión de la ayuda de reestructuración para la campaña de comercialización 2008/2009, en aplicación del Reglamento (CE) no 320/2006 del Consejo por el que se establece un régimen temporal para la reestructuración del sector del azúcar en las Comunidades Europeas

o

3

INFORMACIONES PROCEDENTES DE LOS ESTADOS MIEMBROS

2008/C 109/04

Información resumida comunicada por los Estados miembros acerca de las ayudas estatales concedidas de conformidad con el Reglamento (CE) no 1857/2006 de la Comisión sobre la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado a las ayudas estatales para las pequeñas y medianas empresas dedicadas a la producción de productos agrícolas y por el que se modifica el Reglamento (CE) no 70/2001

o

o

4

2008/C 109/05

Comunicación de la Comisión en el marco de la aplicación de la Directiva 94/25/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximación de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros relativas a embarcaciones de recreo (
  1
  )

1

8

| | V   Anuncios |
| --- | --- |
| | PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS |
| | Comisión |
| 2008/C 109/06 | Convocatoria de propuestas — EACEA/10/08 — Acción 4.5 — Convocatoria de propuestas de proyectos destinados a apoyar acciones de información dirigidas a los jóvenes y a las personas que trabajan con ellos — Programa La juventud en acción | 13 |
| | PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA |
| | Comisión |
| 2008/C 109/07 | Ayuda estatal — Dinamarca — Ayuda estatal C 5/08 (ex NN 58/07) — Subvenciones ilícitas concedidas por Aarhus Lufthavn A/S a Ryanair — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  ) | 15 |
| | OTROS ACTOS |
| | Consejo |
| 2008/C 109/08 | Comunicación a la atención de las personas y entidades citados en las listas contempladas en los artículos 7, 11 y 15 del Reglamento (CE) no 194/2008 del Consejo, por el que se renuevan y refuerzan las medidas restrictivas aplicables a Birmania/Myanmar y se deroga el Reglamento (CE) no 817/2006 en virtud del Reglamento (CE) no 385/2008 de la Comisión | 23 |
| 2008/C 109/09 | Notificación a la atención de aquellas personas, grupos y entidades que han sido incluidos en la lista contemplada en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) no 2580/2001 del Consejo sobre medidas restrictivas específicas dirigidas a determinadas personas y entidades con el fin de luchar contra el terrorismo | 25 |

V   Anuncios

PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS

Comisión

2008/C 109/06

Convocatoria de propuestas — EACEA/10/08 — Acción 4.5 — Convocatoria de propuestas de proyectos destinados a apoyar acciones de información dirigidas a los jóvenes y a las personas que trabajan con ellos — Programa La juventud en acción

13

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

2008/C 109/07

Ayuda estatal — Dinamarca — Ayuda estatal C 5/08 (ex NN 58/07) — Subvenciones ilícitas concedidas por Aarhus Lufthavn A/S a Ryanair — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  )

1

15

OTROS ACTOS

Consejo

2008/C 109/08

Comunicación a la atención de las personas y entidades citados en las listas contempladas en los artículos 7, 11 y 15 del Reglamento (CE) no 194/2008 del Consejo, por el que se renuevan y refuerzan las medidas restrictivas aplicables a Birmania/Myanmar y se deroga el Reglamento (CE) no 817/2006 en virtud del Reglamento (CE) no 385/2008 de la Comisión

o

o

o

23

2008/C 109/09

Notificación a la atención de aquellas personas, grupos y entidades que han sido incluidos en la lista contemplada en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) no 2580/2001 del Consejo sobre medidas restrictivas específicas dirigidas a determinadas personas y entidades con el fin de luchar contra el terrorismo

o

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Aviso | s3 |

2008/C 109/10

Aviso

Aviso

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texto pertinente a efectos del EEE |

---

(1)   Texto pertinente a efectos del EEE

1

| ES | |
| --- | --- |

ES

---

II Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/1

---

No oposición a una concentración notificada

(Asunto COMP/M.4926 — Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

(2008/C 109/01)

El 4 de febrero de 2008, la Comisión decidió no oponerse a la concentración notificada citada en el encabezamiento y declararla compatible con el mercado común. Esta Decisión se basa en la letra b) del apartado 1 del artículo 6 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo. El texto íntegro de la Decisión solamente está disponible en inglés y se hará público una vez suprimidos los secretos comerciales que pueda contener. Estará disponible:

| — | en el sitio web de la DG Competencia del servidor Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Este sitio web proporciona diversos métodos de búsqueda de las decisiones sobre concentraciones, en particular por nombre de la empresa, número de asunto, fecha de la decisión e índices sectoriales, |
| --- | --- |

—

en el sitio web de la DG Competencia del servidor Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Este sitio web proporciona diversos métodos de búsqueda de las decisiones sobre concentraciones, en particular por nombre de la empresa, número de asunto, fecha de la decisión e índices sectoriales,

| — | en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex por número de documento 32008M4926. CELEX es el sistema de acceso informático a la legislación comunitaria (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex por número de documento 32008M4926. CELEX es el sistema de acceso informático a la legislación comunitaria (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informaciones

INFORMACIONES PROCEDENTES DE INSTITUCIONES Y ÓRGANOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/2

---

Tipo de cambio del euro (1)

29 de abril de 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Moneda | Tipo de cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dólar estadounidense | 1,5571 |
| JPY | yen japonés | 161,73 |
| DKK | corona danesa | 7,4613 |
| GBP | libra esterlina | 0,78895 |
| SEK | corona sueca | 9,3578 |
| CHF | franco suizo | 1,6153 |
| ISK | corona islandesa | 115,20 |
| NOK | corona noruega | 7,9800 |
| BGN | lev búlgaro | 1,9558 |
| CZK | corona checa | 25,250 |
| EEK | corona estonia | 15,6466 |
| HUF | forint húngaro | 252,93 |
| LTL | litas lituana | 3,4528 |
| LVL | lats letón | 0,6983 |
| PLN | zloty polaco | 3,4564 |
| RON | leu rumano | 3,6856 |
| SKK | corona eslovaca | 32,238 |
| TRY | lira turca | 2,0008 |
| AUD | dólar australiano | 1,6710 |
| CAD | dólar canadiense | 1,5782 |
| HKD | dólar de Hong Kong | 12,1328 |
| NZD | dólar neozelandés | 2,0097 |
| SGD | dólar de Singapur | 2,1190 |
| KRW | won de Corea del Sur | 1 559,44 |
| ZAR | rand sudafricano | 11,8167 |
| CNY | yuan renminbi | 10,8763 |
| HRK | kuna croata | 7,2629 |
| IDR | rupia indonesia | 14 356,46 |
| MYR | ringgit malayo | 4,9072 |
| PHP | peso filipino | 65,686 |
| RUB | rublo ruso | 36,8630 |
| THB | baht tailandés | 49,385 |
| BRL | real brasileño | 2,6408 |
| MXN | peso mexicano | 16,3464 |

Moneda

Tipo de cambio

USD

dólar estadounidense

1,5571

JPY

yen japonés

161,73

DKK

corona danesa

7,4613

GBP

libra esterlina

0,78895

SEK

corona sueca

9,3578

CHF

franco suizo

1,6153

ISK

corona islandesa

115,20

NOK

corona noruega

7,9800

BGN

lev búlgaro

1,9558

CZK

corona checa

25,250

EEK

corona estonia

15,6466

HUF

forint húngaro

252,93

LTL

litas lituana

3,4528

LVL

lats letón

0,6983

PLN

zloty polaco

3,4564

RON

leu rumano

3,6856

SKK

corona eslovaca

32,238

TRY

lira turca

2,0008

AUD

dólar australiano

1,6710

CAD

dólar canadiense

1,5782

HKD

dólar de Hong Kong

12,1328

NZD

dólar neozelandés

2,0097

SGD

dólar de Singapur

2,1190

KRW

won de Corea del Sur

1 559,44

ZAR

rand sudafricano

11,8167

CNY

yuan renminbi

10,8763

HRK

kuna croata

7,2629

IDR

rupia indonesia

14 356,46

MYR

ringgit malayo

4,9072

PHP

peso filipino

65,686

RUB

rublo ruso

36,8630

THB

baht tailandés

49,385

BRL

real brasileño

2,6408

MXN

peso mexicano

16,3464

---

(1)

Fuente: tipo de cambio de referencia publicado por el Banco Central Europeo.

---

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/3

---

Comunicación de la Comisión sobre la disponibilidad estimada de recursos financieros para la concesión de la ayuda de reestructuración para la campaña de comercialización 2008/2009, en aplicación del Reglamento (CE) no 320/2006 del Consejo por el que se establece un régimen temporal para la reestructuración del sector del azúcar en las Comunidades Europeas

(2008/C 109/03)

De conformidad con el artículo 10, apartado 2, del Reglamento (CE) no 968/2006 de la Comisión, de 27 de junio de 2006, que establece disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 320/2006 del Consejo por el que se establece un régimen temporal para la reestructuración del sector del azúcar en la Comunidad (1), la Comisión informa a los Estados miembros que los recursos financieros estimados del fondo de reestructuración temporal son suficientes para conceder las ayudas de reestructuración a todas las solicitudes presentadas a más tardar el 31 de marzo de 2008 relativas a la campaña de comercialización 2008/2009 y consideradas admisibles por los Estados miembros.

---

(1)  DO L 176 de 30.6.2006, p. 32. Reglamento modificado en último lugar por el Reglamento (CE) no 1261/2007 (DO L 283 de 27.10.2007, p. 8).

---

INFORMACIONES PROCEDENTES DE LOS ESTADOS MIEMBROS

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/4

---

Información resumida comunicada por los Estados miembros acerca de las ayudas estatales concedidas de conformidad con el Reglamento (CE) no 1857/2006 de la Comisión sobre la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado a las ayudas estatales para las pequeñas y medianas empresas dedicadas a la producción de productos agrícolas y por el que se modifica el Reglamento (CE) no 70/2001

(2008/C 109/04)

Ayuda no: XA 259/07

Estado miembro: República Federal de Alemania

Región: Freistaat Bayern

Denominación del régimen de ayudas o nombre de la empresa que recibe la ayuda individual: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Base jurídica: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Gasto anual previsto en virtud del régimen o cuantía global de la ayuda individual concedida a la empresa beneficiaria: 3,2 millones de EUR para el período 2007-2009

Intensidad máxima de la ayuda: Hasta el 50 %; 50 000 EUR como máximo por explotación y año civil

Fecha de aplicación: Concesión en función de las necesidades

Duración del régimen o de la ayuda individual: Hasta el 31 de diciembre de 2009

Objetivo de la ayuda: Las ayudas tienen como finalidad paliar los daños sufridos por las explotaciones dedicadas a la cría de aves de corral que se encuentran en zonas restringidas o de observación, así como por las explotaciones en observación. Las ayudas no son indemnizaciones, ya que se conceden por daños no asegurables (por ejemplo, por un descenso de la producción, por limitaciones del aprovechamiento, por daños a los bienes de la explotación por contaminación), causadas directamente por orden de las autoridades.

Base jurídica de la ayuda: artículo 10, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1857/2006

Sector o sectores afectados: Empresas agrícolas o forestales

Nombre y dirección de la autoridad que concede las ayudas: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Para solicitar más información, diríjase a:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Dirección de Internet: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Información adicional: No constan

Ayuda no: XA 301/07

Estado miembro: Irlanda

Región: Todo el Estado miembro

Denominación del régimen de ayudas o nombre de la empresa que recibe la ayuda individual: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Base jurídica: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Gasto anual previsto en virtud del régimen o cuantía global de la ayuda individual concedida a la empresa beneficiaria: La cuantía total de las ayudas pagaderas en virtud de este régimen depende del nivel de la enfermedad que, a su vez, determina el número de animales reaccionantes positivos y de explotaciones objeto de restricciones en relación con la tuberculosis y la brucelosis. Por este motivo, no es posible realmente predecir el nivel de gasto a lo largo del período 2007-2013. Por consiguiente, las cifras de gastos previstos que figuran a continuación se basan en los niveles de enfermedad actuales y en los gastos previstos para 2007:

Intensidad máxima de la ayuda: Se cubre con esta medida aproximadamente el 20 % de los costes de la realización de las pruebas

Fecha de aplicación:

Duración del régimen o de la ayuda individual: Este régimen de pagos a veterinarios privados para la realización de pruebas en animales se aplica con carácter permanente, pues se halla vinculado directamente con el nivel de la tuberculosis y la brucelosis en Irlanda. El régimen seguirá en vigor hasta tanto no se hayan erradicado estas dos enfermedades

Objetivo de la ayuda: Garantizar la existencia de un programa de pruebas completo que prevea la realización de las mismas en todos los animales al menos una vez al año a fin de conseguir la erradicación total de la tuberculosis y la brucelosis.

Esta ayuda se presta de conformidad con el artículo 10, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1857/2006 — Ayudas relativas a las enfermedades de animales o plantas o infestaciones parasitarias

Sector o sectores beneficiarios: Sector bovino

Nombre y dirección del organismo que concede la ayuda:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Dirección web: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Ayuda no: XA 302/07

Estado miembro: Irlanda

Región: Todo el Estado miembro

Denominación del régimen de ayudas o nombre de la empresa que recibe la ayuda individual: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Base jurídica: Diseases of Animals Act 1966

Gasto anual previsto en virtud del régimen o cuantía global de la ayuda individual concedida a la empresa beneficiaria: La cuantía total de las ayudas pagaderas en virtud de este régimen depende del nivel de la enfermedad que, a su vez, determina el número de animales reaccionantes positivos y de explotaciones objeto de restricciones en relación con la tuberculosis (TB) y la brucelosis (BR). Por este motivo, no es posible realmente predecir el nivel de gasto a lo largo del período 2007-2013. Por consiguiente, las cifras de gastos previstos que figuran a continuación se basan en los niveles de enfermedad actuales y en los gastos previstos para 2007:

Intensidad máxima de la ayuda: 100 %

Fecha de aplicación:

Duración del régimen o de la ayuda individual: El régimen de suplemento de ingresos se aplica con carácter permanente, pues se halla vinculado directamente con el nivel de la tuberculosis y la brucelosis en Irlanda. El régimen seguirá en vigor hasta tanto no se hayan erradicado estas dos enfermedades

Objetivo de la ayuda: Indemnizar a los ganaderos por las pérdidas derivadas de la identificación y retirada de los animales considerados reaccionantes positivos a la tuberculosis o a la brucelosis.

Desincentivar la ocultación de la enfermedad

Esta ayuda se presta de conformidad con el artículo 10, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1857/2006 — Ayudas relativas a las enfermedades de animales o plantas o infestaciones parasitarias

Sector o sectores beneficiarios: Sector bovino

Nombre y dirección del organismo que concede la ayuda:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Dirección web: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

Ayuda no: XA 305/07

Estado miembro: España

Región: Región de Murcia

Denominación del régimen de ayudas o nombre de la empresa que recibe la ayuda individual: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Base jurídica: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Gasto anual previsto en virtud del régimen o cuantía global de la ayuda individual concedida a la empresa beneficiaria: El gasto anual previsto es de 650 000 EUR, lo que supone para el período de seis años (2008-2013) un importe de 3 900 000 EUR

Intensidad máxima de la ayuda: 70 % con el límite máximo de 220 000 EUR por año y beneficiario

Fecha de aplicación: Enero de 2008

Duración del régimen o de la ayuda individual: Hasta diciembre de 2013

Objetivo de la ayuda: Son medidas que se incluyen en el artículo 15 del Reglamento por ser de apoyo técnico a los productores primarios. Con estas medidas se pretende facilitar el acceso a los productores de información sobre nuevas tecnologías aplicadas a la producción agraria, y serán llevadas a cabo por Federaciones, Uniones de Cooperativas Agrarias y Asociaciones de Organizaciones de Productores Agrarios que cumplan con la Recomendación 2003/361/CE de la Comisión sobre la definición de microempresas, pequeñas y medianas empresas.

Las ayudas previstas que se concederán no podrán sobrepasar de 220 000 EUR/año por beneficiario, tal y como se refleja en el artículo 4 de la Propuesta de Orden que se adjunta y podrán consistir en:

ayudas a la realización de estudios sectoriales, estadísticos y de elaboración de base de datos, gastos de impresión, reproducción y encuadernación, sobre temas relativos a aspectos del sector agrario murciano [enmarcada en el art 15.2, letra c), del Reglamento].

Serán gastos subvencionables los relativos a la recogida de información, depuración y elaboración de los datos para el estudio del sector agrario, así como los costes de adquisición de software para el establecimiento de bases de datos, de impresión, reproducción y encuadernación. Se podrá conceder una subvención de hasta el 70 % del gasto que se justifique, con un límite máximo de 60 000 EUR/año,

servicios de asesoría que no constituyan una actividad continua o periódica ni estén relacionados con los gastos de funcionamiento habituales de la asociación, como los servicios normales de asesoramiento fiscal, los servicios jurídicos periódicos o la publicidad, dirigido a las entidades asociadas y a los agricultores de la Región de Murcia que lo demanden (enmarcada en el art 15.2, letra c), del Reglamento).

La ayuda consistirá en una subvención de hasta el 70 % del gasto que se justifique con un límite máximo de 30 000 EUR/año:

participación en ferias, asistencia y visitas técnicas en los que será requisito previo presentar con la solicitud un programa con los objetivos que se pretenden conseguir. Se consideraran en la participación en ferias, los gastos de desplazamiento, manutención y alojamiento del personal que atienda el stand, gastos de suelo, gastos de montaje y alquiler de stand, los costes de publicaciones, contratos de azafatas, etc; y en la asistencia a ferias y visitas técnicas los gastos de desplazamiento, manutención y alojamiento del personal empleado, socios productores de las entidades y agricultores de la región que lo demanden [enmarcada en el art 15.2, letra d), del Reglamento].

El número máximo de asistentes a las ferias por entidad beneficiaria será de 20 personas y como máximo dos por entidad asociada y tres por la Organización. La ayuda consistirá en una subvención de hasta el 70 % del gasto que se justifique con un límite máximo de 130 000 EUR/año.

Sector o sectores beneficiarios: Producción agraria, tanto agrícola como ganadera

Nombre y dirección del organismo que concede la ayuda:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Dirección web: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Información adicional: Son ayudas que aunque van destinadas a las Organizaciones Profesionales Agrarias y otras Entidades representativas del sector agrario (ya que se considera que así el grado de penetración de las acciones formativas y de transferencia tecnológica en el tejido productivo agrario es el más amplio y mayor posible), se ha de tener en cuenta que los destinatarios finales de las ayudas son la totalidad de los agricultores y ganaderos de la Región de Murcia

Ayuda no: XA 315/07

Estado miembro: República de Eslovenia

Región: Območje občine Ig

Denominación del régimen de ayudas o nombre de la empresa beneficiaria de la ayuda individual: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Base jurídica: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Gasto anual previsto en virtud del régimen o importe total de la ayuda individual concedida a la empresa beneficiaria:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Intensidad máxima de la ayuda:

1.   Inversiones en explotaciones para producción primaria:

| — | hasta el 50 % en las zonas desfavorecidas y hasta el 40 % en las demás zonas. |
| --- | --- |

—

hasta el 50 % en las zonas desfavorecidas y hasta el 40 % en las demás zonas.

2.   Conservación de paisajes y edificios tradicionales:

| — | hasta el 100 % para las inversiones en instalaciones sin finalidad productiva; hasta el 75 % en las zonas desfavorecidas o hasta el 60 % en las demás zonas para las inversiones en medios de producción. |
| --- | --- |

—

hasta el 100 % para las inversiones en instalaciones sin finalidad productiva; hasta el 75 % en las zonas desfavorecidas o hasta el 60 % en las demás zonas para las inversiones en medios de producción.

3.   Ayudas para el pago de primas de seguros:

| — | la diferencia entre el importe de la cofinanciación de primas de seguro procedente del presupuesto nacional y hasta el 50 % de los costes subvencionables de primas para asegurar cultivos y frutas y para asegurar el ganado contra los riesgos de enfermedad. |
| --- | --- |

—

la diferencia entre el importe de la cofinanciación de primas de seguro procedente del presupuesto nacional y hasta el 50 % de los costes subvencionables de primas para asegurar cultivos y frutas y para asegurar el ganado contra los riesgos de enfermedad.

4.   Ayudas para concentración parcelaria:

| — | hasta el 100 % de los costes subvencionables. |
| --- | --- |

—

hasta el 100 % de los costes subvencionables.

5.   Ayudas para fomentar la producción de productos agrícolas de calidad:

| — | hasta el 100 % de los costes subvencionables. |
| --- | --- |

—

hasta el 100 % de los costes subvencionables.

6.   Asistencia técnica al sector agrario:

| — | hasta el 100 % de los costes subvencionables. |
| --- | --- |

—

hasta el 100 % de los costes subvencionables.

7.   Traslado de edificios agrarios por interés público:

| — | hasta el 100 % de los costes reales, cuando el traslado que vaya a efectuarse por interés público consista sencillamente en desmantelar, retirar y erigir de nuevo las instalaciones existentes; cuando, como consecuencia del traslado por interés público, el agricultor pase a disfrutar de unas instalaciones más modernas, este deberá aportar al menos el 60 %, o el 50 % en las zonas desfavorecidas, del incremento del valor de las instalaciones después del traslado; si el beneficiario es un joven agricultor, dicha aportación será, como mínimo, del 55 % y el 45 %, respectivamente; cuando, como consecuencia del traslado por interés público, se produzca un aumento de la capacidad de producción, la aportación del beneficiario será como mínimo equivalente al 60 %, o el 50 % en las zonas desfavorecidas, de los gastos relacionados con ese aumento; si el beneficiario es un joven agricultor, la aportación será, como mínimo, del 55 % o el 45 %, respectivamente |
| --- | --- |

—

hasta el 100 % de los costes reales, cuando el traslado que vaya a efectuarse por interés público consista sencillamente en desmantelar, retirar y erigir de nuevo las instalaciones existentes; cuando, como consecuencia del traslado por interés público, el agricultor pase a disfrutar de unas instalaciones más modernas, este deberá aportar al menos el 60 %, o el 50 % en las zonas desfavorecidas, del incremento del valor de las instalaciones después del traslado; si el beneficiario es un joven agricultor, dicha aportación será, como mínimo, del 55 % y el 45 %, respectivamente; cuando, como consecuencia del traslado por interés público, se produzca un aumento de la capacidad de producción, la aportación del beneficiario será como mínimo equivalente al 60 %, o el 50 % en las zonas desfavorecidas, de los gastos relacionados con ese aumento; si el beneficiario es un joven agricultor, la aportación será, como mínimo, del 55 % o el 45 %, respectivamente

Fecha de aplicación: Octubre de 2007 (la ayuda no se concederá en tanto en cuanto no se publiquen las presentes informaciones en el sitio web de la Comisión Europea)

Duración del régimen o de la ayuda individual: Hasta el 31 de diciembre de 2013

Objetivo de la ayuda: Apoyo a las PYME

El Reglamento municipal establece medidas que constituyen una ayuda estatal conforme a los artículos siguientes del Reglamento (CE) no 1857/2006 de la Comisión, de 15 de diciembre de 2006, sobre la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado a las ayudas estatales para las pequeñas y medianas empresas dedicadas a la producción de productos agrícolas y por el que se modifica el Reglamento (CE) no 70/2001 (DO L 358 de 16.12.2006, p. 3):

artículo 4: Inversiones en explotaciones agrarias,

artículo 5: Conservación de paisajes y edificios tradicionales,

artículo 6: Traslado de edificios agrarios por interés público,

artículo 12: Ayudas para el pago de primas de seguros,

artículo 13: Ayudas para concentración parcelaria,

artículo 14: Ayudas para fomentar la producción de productos agrícolas de calidad,

artículo 15: Asistencia técnica al sector agrario

Sector o sectores afectados: Agricultura

Nombre y dirección de la autoridad que concede la ayuda:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Dirección web: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Información adicional: La medida correspondiente al pago de primas de seguros para asegurar los cultivos y frutos incluye los siguientes fenómenos climáticos adversos asimilables a catástrofes naturales: heladas de primavera, granizo, rayos, incendios causados por rayos, tormentas e inundaciones.

El reglamento municipal se ajusta a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1857/2006 sobre las medidas que deben adoptar los municipios y las disposiciones generales de aplicación (procedimiento de concesión de la ayuda, acumulación, transparencia y seguimiento de la ayuda)

Janez CIMPERMAN

Alcalde

---

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/8

---

Comunicación de la Comisión en el marco de la aplicación de la Directiva 94/25/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la aproximación de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros relativas a embarcaciones de recreo

(Texto pertinente a efectos del EEE)

(Publicación de títulos y referencias de normas armonizadas conforme a la directiva)

(2008/C 109/05)

| OEN (1) | Referencia y título de la norma
  (y documento de referencia) | Referencia de la norma retirada y sustituida | Fecha límite para obtener presunción de conformidad respecto a la norma sustituida
  (Nota 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Embarcaciones neumáticas — Parte 1: Embarcaciones con motor de potencia máxima de 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Embarcaciones neumáticas — Parte 2: Embarcaciones con un motor de potencia máxima de 4,5 kW a 15 kW ambos inclusos (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Embarcaciones neumáticas — Parte 3: Embarcaciones con un motor de potencia máxima de 15 kW y superior (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Pequeñas embarcaciones — Mangueras resistentes al fuego para carburantes (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Fecha vencida
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Embarcaciones de recreo — Sistemas de retención de desechos de instalaciones sanitarias (aseos) (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Pequeñas embarcaciones — Mangueras para combustible no resistentes al fuego (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Fecha vencida
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Pequeñas embarcaciones — Motores de propulsión marinos, alternativos, de combustión interna — Mediciones y declaraciones de la potencia (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Fecha vencida
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Pequeñas embarcaciones — Datos principales (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Pequeñas embarcaciones — Mecanismos de gobierno — Sistemas de guardines y roldanas (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Fecha vencida
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Pequeñas embarcaciones — Bombas de sentinas eléctricas de corriente continua (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Fecha vencida
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Embarcaciones de recreo — Grifos de fondo y pasacascos — Parte 1: Metálicos (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Pequeñas embarcaciones — Grifos de fondo y pasacascos — Parte 2: No metálicos (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Pequeñas embarcaciones — Protección contra incendios — Parte 1: Embarcaciones de eslora inferior o igual a 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Pequeñas embarcaciones — Protección contra incendios — Parte 2: Embarcaciones de eslora superior a 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Embarcaciones de recreo — Ventiladores eléctricos (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Nota 3 | Fecha vencida
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Pequeñas embarcaciones — Identificación de cascos — Sistema de codificación (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Fecha vencida
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Embarcaciones de recreo — Sistemas de combustible instalados de forma permanente y tanques fijos de combustible (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Embarcaciones de recreo — Sistemas eléctricos — Instalaciones de corriente continua a muy baja tensión (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Embarcaciones de recreo — Sistemas alimentados por gas licuado de petróleo (GLP) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Pequeñas embarcaciones — Manual del propietario (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Fecha vencida
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Embarcaciones de recreo — Sistemas hidráulicos de gobierno (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Nota 3 | Fecha vencida
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Embarcaciones menores — Ventilación de las salas de motores de gasolina y/o de los compartimentos para los depósitos de gasolina (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Pequeñas embarcaciones — Símbolos gráficos (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Embarcaciones de recreo — Dispositivos de protección contra el arranque con marcha engranda (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Nota 3 | Fecha vencida
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Embarcaciones de recreo a motor — Campo de visión desde la posición del timón (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Embarcaciones de recreo de eslora menor de 8 m — Determinación de la potencia nominal máxima de propulsión (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Embarcaciones pequeñas — Bañeras estancas y bañeras de vaciado rápido (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Embarcaciones de recreo — Construcción de cascos y escantillones — Parte 1: Materiales: resinas termoestables, refuerzos de fibra de vidrio, laminado de referencia (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Pequeñas embarcaciones — Construcción de cascos y de escantillones — Parte 2: Materiales: Materiales del núcleo para construcciones tipo sándwich, materiales embutidos (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Pequeñas embarcaciones — Construcción de cascos y de escantillones — Parte 3: Materiales: Acero, aleaciones de aluminio, madera, otros materiales (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Pequeñas embarcaciones — Construcción de cascos y de escantillones — Parte 4: Talleres y fabricación (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Pequeñas embarcaciones — Ventanas, portillos, escotillas, tapas y puertas — Requisitos de resistencia y estanquidad (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Pequeñas embarcaciones — Evaluación y clasificación de la estabilidad y la flotabilidad — Parte 1: Embarcaciones no propulsadas a vela de eslora igual o superior a 6 m (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Pequeñas embarcaciones — Evaluación y clasificación de la estabilidad y la flotabilidad — Parte 2: Embarcaciones propulsadas a vela de eslora igual o superior a 6 m (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Pequeñas embarcaciones — Evaluación y clasificación de la estabilidad y la flotabilidad — Parte 3: Embarcaciones de eslora inferior a 6 m (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Embarcaciones de recreo — Sistemas eléctricos — Instalaciones de corriente alterna (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Pequeñas embarcaciones — Motos acuáticas — Requisitos de construcción y de la instalación de los sistemas (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Embarcaciones de recreo — Mecanismo de gobierno — Sistemas de transmisión por engranajes (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Embarcaciones de recreo — Medición del ruido aéreo emitido por las embarcaciones de recreo equipadas con motor (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Nota 3 | Fecha vencida
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Pequeñas embarcaciones — Ruido aéreo emitido por embarcaciones de recreo motorizadas — Parte 2: Evaluación del ruido mediante embarcaciones de referencia (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Pequeñas embarcaciones — Hornillos de cocina alimentados por combustible líquido (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Pequeñas embarcaciones — Placa del constructor (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Embarcaciones de recreo — Capacidad de carga máxima (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Pequeñas embarcaciones — Sistemas de bombeo de sentinas (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Pequeñas embarcaciones — Fondeo, amarre y remolque — Puntos de amarre (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Pequeñas embarcaciones — Prevención de la caída de personas al mar y reembarque a bordo (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Embarcaciones de recreo — Motores de gasolina intraborda — Componentes de combustible y eléctricos montados en el motor (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Pequeñas embarcaciones — Mecanismos de gobierno para pequeñas embarcaciones con toberas a bordo (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Pequeñas embarcaciones — Motores diesel intraborda — Componentes de combustible y eléctricos montados en el motor (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Pequeñas embarcaciones — Depósitos de gasolina y diesel instalados permanentemente (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Embarcaciones de recreo — Equipos eléctricos — Protección contra la inflamación de los ambientes gaseosos inflamables (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Nota 3 | Fecha vencida
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Embarcaciones de recreo — Mecanismos de gobierno a distancia (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Nota 3 | Fecha vencida
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Embarcaciones de recreo — Mecanismos de gobierno a distancia para motores únicos fuera borda de potencia comprendida entre 15 kw y 40 kw (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Nota 3 | Fecha vencida
  (31.3.2001) |

OEN (1)

Referencia y título de la norma

(y documento de referencia)

Referencia de la norma retirada y sustituida

Fecha límite para obtener presunción de conformidad respecto a la norma sustituida

(Nota 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Embarcaciones neumáticas — Parte 1: Embarcaciones con motor de potencia máxima de 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Embarcaciones neumáticas — Parte 2: Embarcaciones con un motor de potencia máxima de 4,5 kW a 15 kW ambos inclusos (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Embarcaciones neumáticas — Parte 3: Embarcaciones con un motor de potencia máxima de 15 kW y superior (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Pequeñas embarcaciones — Mangueras resistentes al fuego para carburantes (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Fecha vencida

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Embarcaciones de recreo — Sistemas de retención de desechos de instalaciones sanitarias (aseos) (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Pequeñas embarcaciones — Mangueras para combustible no resistentes al fuego (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Fecha vencida

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Pequeñas embarcaciones — Motores de propulsión marinos, alternativos, de combustión interna — Mediciones y declaraciones de la potencia (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Fecha vencida

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Pequeñas embarcaciones — Datos principales (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Pequeñas embarcaciones — Mecanismos de gobierno — Sistemas de guardines y roldanas (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Fecha vencida

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Pequeñas embarcaciones — Bombas de sentinas eléctricas de corriente continua (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Fecha vencida

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Embarcaciones de recreo — Grifos de fondo y pasacascos — Parte 1: Metálicos (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Pequeñas embarcaciones — Grifos de fondo y pasacascos — Parte 2: No metálicos (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Pequeñas embarcaciones — Protección contra incendios — Parte 1: Embarcaciones de eslora inferior o igual a 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Pequeñas embarcaciones — Protección contra incendios — Parte 2: Embarcaciones de eslora superior a 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Embarcaciones de recreo — Ventiladores eléctricos (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Nota 3

Fecha vencida

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Pequeñas embarcaciones — Identificación de cascos — Sistema de codificación (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Fecha vencida

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Embarcaciones de recreo — Sistemas de combustible instalados de forma permanente y tanques fijos de combustible (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Embarcaciones de recreo — Sistemas eléctricos — Instalaciones de corriente continua a muy baja tensión (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Embarcaciones de recreo — Sistemas alimentados por gas licuado de petróleo (GLP) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Pequeñas embarcaciones — Manual del propietario (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Fecha vencida

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Embarcaciones de recreo — Sistemas hidráulicos de gobierno (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Nota 3

Fecha vencida

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Embarcaciones menores — Ventilación de las salas de motores de gasolina y/o de los compartimentos para los depósitos de gasolina (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Pequeñas embarcaciones — Símbolos gráficos (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Embarcaciones de recreo — Dispositivos de protección contra el arranque con marcha engranda (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Nota 3

Fecha vencida

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Embarcaciones de recreo a motor — Campo de visión desde la posición del timón (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Embarcaciones de recreo de eslora menor de 8 m — Determinación de la potencia nominal máxima de propulsión (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Embarcaciones pequeñas — Bañeras estancas y bañeras de vaciado rápido (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Embarcaciones de recreo — Construcción de cascos y escantillones — Parte 1: Materiales: resinas termoestables, refuerzos de fibra de vidrio, laminado de referencia (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Pequeñas embarcaciones — Construcción de cascos y de escantillones — Parte 2: Materiales: Materiales del núcleo para construcciones tipo sándwich, materiales embutidos (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Pequeñas embarcaciones — Construcción de cascos y de escantillones — Parte 3: Materiales: Acero, aleaciones de aluminio, madera, otros materiales (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Pequeñas embarcaciones — Construcción de cascos y de escantillones — Parte 4: Talleres y fabricación (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Pequeñas embarcaciones — Ventanas, portillos, escotillas, tapas y puertas — Requisitos de resistencia y estanquidad (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Pequeñas embarcaciones — Evaluación y clasificación de la estabilidad y la flotabilidad — Parte 1: Embarcaciones no propulsadas a vela de eslora igual o superior a 6 m (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Pequeñas embarcaciones — Evaluación y clasificación de la estabilidad y la flotabilidad — Parte 2: Embarcaciones propulsadas a vela de eslora igual o superior a 6 m (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Pequeñas embarcaciones — Evaluación y clasificación de la estabilidad y la flotabilidad — Parte 3: Embarcaciones de eslora inferior a 6 m (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Embarcaciones de recreo — Sistemas eléctricos — Instalaciones de corriente alterna (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Pequeñas embarcaciones — Motos acuáticas — Requisitos de construcción y de la instalación de los sistemas (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Embarcaciones de recreo — Mecanismo de gobierno — Sistemas de transmisión por engranajes (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Embarcaciones de recreo — Medición del ruido aéreo emitido por las embarcaciones de recreo equipadas con motor (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Nota 3

Fecha vencida

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Pequeñas embarcaciones — Ruido aéreo emitido por embarcaciones de recreo motorizadas — Parte 2: Evaluación del ruido mediante embarcaciones de referencia (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Pequeñas embarcaciones — Hornillos de cocina alimentados por combustible líquido (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Pequeñas embarcaciones — Placa del constructor (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Embarcaciones de recreo — Capacidad de carga máxima (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Pequeñas embarcaciones — Sistemas de bombeo de sentinas (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Pequeñas embarcaciones — Fondeo, amarre y remolque — Puntos de amarre (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Pequeñas embarcaciones — Prevención de la caída de personas al mar y reembarque a bordo (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Embarcaciones de recreo — Motores de gasolina intraborda — Componentes de combustible y eléctricos montados en el motor (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Pequeñas embarcaciones — Mecanismos de gobierno para pequeñas embarcaciones con toberas a bordo (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Pequeñas embarcaciones — Motores diesel intraborda — Componentes de combustible y eléctricos montados en el motor (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Pequeñas embarcaciones — Depósitos de gasolina y diesel instalados permanentemente (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Embarcaciones de recreo — Equipos eléctricos — Protección contra la inflamación de los ambientes gaseosos inflamables (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Nota 3

Fecha vencida

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Embarcaciones de recreo — Mecanismos de gobierno a distancia (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Nota 3

Fecha vencida

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Embarcaciones de recreo — Mecanismos de gobierno a distancia para motores únicos fuera borda de potencia comprendida entre 15 kw y 40 kw (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Nota 3

Fecha vencida

(31.3.2001)

| Nota 1 | Generalmente la fecha límite para obtener presunción de conformidad será la fecha de la retirada («dow»), indicada por el organismo europeo de normalización, pero se llama la atención de los usuarios de estas normas sobre el hecho de que en ciertas ocasiones excepcionales pudiera ser otro el caso. |
| --- | --- |

Nota 1

Generalmente la fecha límite para obtener presunción de conformidad será la fecha de la retirada («dow»), indicada por el organismo europeo de normalización, pero se llama la atención de los usuarios de estas normas sobre el hecho de que en ciertas ocasiones excepcionales pudiera ser otro el caso.

| Nota 3 | En caso de modificaciones, la norma referenciada es la norma EN CCCCC:YYYY, sus modificaciones previas, si las hubiera, y esta nueva modificación; la norma retirada y sustituida (columna 4), por lo tanto, consiste en la norma EN CCCCC:YYYY y sus modificaciones previas, si las hubiera, pero sin la nueva modificación |
| --- | --- |

Nota 3

En caso de modificaciones, la norma referenciada es la norma EN CCCCC:YYYY, sus modificaciones previas, si las hubiera, y esta nueva modificación; la norma retirada y sustituida (columna 4), por lo tanto, consiste en la norma EN CCCCC:YYYY y sus modificaciones previas, si las hubiera, pero sin la nueva modificación

Aviso:

| — | todas las informaciones sobre la disponibilidad de las normas pueden obtenerse o en los organismos europeos de normalización o en los organismos nacionales de normalización, podrán encontrar una lista que figura en anexo de la Directiva 98/34/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (2) modificada por la Directiva 98/48/CE (3), |
| --- | --- |

—

todas las informaciones sobre la disponibilidad de las normas pueden obtenerse o en los organismos europeos de normalización o en los organismos nacionales de normalización, podrán encontrar una lista que figura en anexo de la Directiva 98/34/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (2) modificada por la Directiva 98/48/CE (3),

| — | la publicación de las referencias en el Diario Oficial de la Unión Europea no implica que las normas estén disponibles en todos los idiomas comunitarios, |
| --- | --- |

—

la publicación de las referencias en el Diario Oficial de la Unión Europea no implica que las normas estén disponibles en todos los idiomas comunitarios,

| — | esta lista reemplaza las listas anteriores publicadas en el Diario Oficial de la Unión Europea. La Comisión garantiza la puesta al día de la presente lista. |
| --- | --- |

—

esta lista reemplaza las listas anteriores publicadas en el Diario Oficial de la Unión Europea. La Comisión garantiza la puesta al día de la presente lista.

Para obtener más información consulte la dirección siguiente:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  OEN: Organismo Europeo de Normalización:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselas, tel. (32-2) 550 08 11, fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselas, tel. (32-2) 550 08 11, fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselas, tel. (32-2) 519 68 71, fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselas, tel. (32-2) 519 68 71, fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00, fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00, fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  DO L 204 de 21.7.1998, p. 37.

(3)  DO L 217 de 5.8.1998, p. 18.

---

V Anuncios

PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS

Comisión

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/13

---

CONVOCATORIA DE PROPUESTAS — EACEA/10/08

Acción 4.5 — Convocatoria de propuestas de proyectos destinados a apoyar acciones de información dirigidas a los jóvenes y a las personas que trabajan con ellos

Programa «La juventud en acción»

(2008/C 109/06)

1.   Objetivos y descripción

La presente convocatoria tiene por objeto apoyar proyectos destinados a promover acciones de información y comunicación con una dimensión europea para los jóvenes y las personas que trabajan con ellos. Los proyectos propuestos deberán incrementar la divulgación de una información de calidad y reforzar el acceso de los jóvenes a la información, así como a los distintos canales de comunicación tanto a escala nacional como europea.

La finalidad última de estos proyectos es animar a los jóvenes a participar en la vida pública, y permitirles desarrollar su potencial como ciudadanos europeos activos y responsables.

Se dará preferencia a proyectos innovadores y a gran escala que traten asuntos de interés o de actualidad para los jóvenes o las personas que trabajan con ellos y se correspondan con las prioridades del programa «La Juventud en acción», a saber:

| — | la participación de los jóvenes, |
| --- | --- |

—

la participación de los jóvenes,

| — | la diversidad cultural, |
| --- | --- |

—

la diversidad cultural,

| — | la ciudadanía europea, |
| --- | --- |

—

la ciudadanía europea,

| — | la inclusión de los jóvenes con menos oportunidades. |
| --- | --- |

—

la inclusión de los jóvenes con menos oportunidades.

Los beneficiarios finales de estos proyectos son los jóvenes y las personas que trabajan en el ámbito de la juventud, bien en organizaciones y estructuras juveniles, bien en corporaciones regionales o locales.

La presente convocatoria se refiere a la acción 4.5 del programa «La juventud en acción». Se publica de acuerdo con las modalidades previstas en el programa de trabajo anual en materia de subvenciones y contratos en el ámbito de la educación y la cultura para 2008, adoptado por la Comisión el 11 de marzo de 2008 de conformidad con el procedimiento contemplado en los artículos 4 y 7 de la Decisión 1999/468/CE (1).

De la tramitación de la presente convocatoria será responsable la Agencia Ejecutiva en el Ámbito Educativo, Audiovisual y Cultural.

2.   Solicitantes elegibles

Podrán presentar propuestas organizaciones no gubernamentales o asociaciones sin ánimo de lucro o entidades públicas locales o regionales dotadas de personalidad jurídica propia y legalmente establecidas en uno de los países del programa desde al menos un año en el momento de presentar la solicitud. Los países del programa son los siguientes:

| — | los Estados miembros de la Unión Europea (2), |
| --- | --- |

—

los Estados miembros de la Unión Europea (2),

| — | los países miembros de la Asociación Europea de Libre Comercio (AELC) que son parte en el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (EEE): Islandia, Liechtenstein y Noruega, |
| --- | --- |

—

los países miembros de la Asociación Europea de Libre Comercio (AELC) que son parte en el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (EEE): Islandia, Liechtenstein y Noruega,

| — | los países candidatos beneficiarios de una estrategia de preadhesión conforme a los principios generales y las condiciones y modalidades generales establecidas en los acuerdos marco concluidos con estos países para su participación en los programas comunitarios (Turquía). |
| --- | --- |

—

los países candidatos beneficiarios de una estrategia de preadhesión conforme a los principios generales y las condiciones y modalidades generales establecidas en los acuerdos marco concluidos con estos países para su participación en los programas comunitarios (Turquía).

En los proyectos deberán participar organizaciones socias de al menos dos países diferentes (uno de ellos el del licitador), uno de los cuales como mínimo deberá tener su domicilio social en uno de los Estados miembros de la Unión Europea.

La convocatoria de propuestas está abierta a la participación de organizaciones privadas activas en el ámbito de la información y la comunicación únicamente como socios, siempre y cuando dichas entidades participen en el proyecto sin ánimo de lucro.

Las solicitudes deberán transmitirse a la Agencia Ejecutiva en el Ámbito Educativo, Audiovisual y Cultural («la Agencia») a más tardar el 30 de junio de 2008, de lo que dará fe el matasellos de correos.

3.   Presupuesto y duración de los proyectos

El presupuesto total asignado para la cofinanciación de proyectos en el marco de la presente convocatoria se estima en 900 000 EUR.

La ayuda financiera de la Agencia no podrá superar el 80 % del total de los gastos elegibles del proyecto. La subvención otorgada a cada proyecto no podrá superar los 100 000 EUR.

Las actividades deberán comenzar imperativamente entre el 1 de enero de 2009 y el 31 de marzo de 2009. Los proyectos deberán ser de una duración mínima de 12 meses y no exceder una duración máxima de 18 meses.

4.   Plazo de presentación de las solicitudes

Las solicitudes deberán transmitirse a la Agencia Ejecutiva en el Ámbito Educativo, Audiovisual y Cultural («la Agencia») a más tardar el 30 de junio de 2008, de lo que dará fe el matasellos de correos.

5.   Información complementaria

El texto completo de la presente convocatoria y los formularios de solicitud están disponibles en Internet, a la siguiente dirección:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Las solicitudes deberán respetar las disposiciones del texto completo de la convocatoria de propuestas y presentarse mediante el formulario previsto a tal efecto.

---

(1)  Decisión 1999/468/CE del Consejo, de 28 de junio de 1999, por la que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecución atribuidas a la Comisión (DO L 184 de 17.7.1999, p. 23).

(2)  Los ciudadanos de un País o Territorio de Ultramar (PTU) y, cuando proceda, los organismos y las instituciones públicos o privados de un PTU podrán optar al programa «La juventud en acción» en las condiciones previstas en el mismo y de conformidad con las disposiciones aplicables al Estado miembro al que estén vinculados. Los PTU en cuestión se enumeran en el anexo 1A de la Decisión 2001/822/CE del Consejo, de 27 de noviembre de 2001, relativa a la asociación de los países y territorios de Ultramar a la Comunidad Europea («Decisión de Asociación Ultramar») (DO L 314 de 30.11.2001, p. 1).

---

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/15

---

AYUDA ESTATAL — DINAMARCA

Ayuda estatal C 5/08 (ex NN 58/07) — Subvenciones ilícitas concedidas por Aarhus Lufthavn A/S a Ryanair

Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE

(Texto pertinente a efectos del EEE)

(2008/C 109/07)

Por carta de 30 de enero de 2008, reproducida en la versión lingüística auténtica en las páginas siguientes al presente resumen, la Comisión notificó a Dinamarca su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con las medidas antes citadas.

Los interesados podrán presentar sus observaciones sobre las medidas en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación del presente resumen y de la carta siguiente, enviándolas a:

| Comisión Europea |
| --- |
| Dirección General de Energía y Transportes |
| Dirección A «Asuntos Generales» |
| B-1049 Bruselas |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Comisión Europea

Dirección General de Energía y Transportes

Dirección A «Asuntos Generales»

B-1049 Bruselas

Fax (32-2) 296 41 04

Dichas observaciones serán comunicadas a Dinamarca. Los interesados que presenten observaciones podrán solicitar por escrito, exponiendo los motivos de su solicitud, que su identidad sea tratada de forma confidencial.

TEXTO DEL RESUMEN

PROCEDIMIENTO

En febrero de 2005, la Comisión recibió una denuncia de SAS referente a supuestas subvenciones ilícitas concedidas por Aarhus Lufthavn A/S a Ryanair. Las subvenciones supuestamente recibidas consisten en una reducción de las tasas de aeropuerto y de servicios de asistencia en tierra.

El 2 de marzo de 2005 y el 20 de mayo de 2006, la Comisión envió a las autoridades de Dinamarca una serie de preguntas, a las que estas respondieron el 18 de mayo de 2005 y el 10 de julio de 2006.

La Comisión recibió información complementaria de Aarhus Lufthavn A/S mediante carta de 27 de abril de 2005. Esa información se refería a la carta enviada por la Comisión a las autoridades danesas el 2 de marzo de 2005.

DESCRIPCIÓN DE LAS MEDIDAS

| — | Aarhus Lufthavn A/S, propietaria y gestora del aeropuerto de Aarhus, es una sociedad pública de responsabilidad limitada, |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S, propietaria y gestora del aeropuerto de Aarhus, es una sociedad pública de responsabilidad limitada,

| — | en 1999, Aarhus Lufthavn A/S celebró un acuerdo con Ryanair por el que le concedía un trato preferencial para sus actividades en el aeropuerto de Aarhus. Está previsto que ese acuerdo esté vigente hasta finales de 2009, |
| --- | --- |

—

en 1999, Aarhus Lufthavn A/S celebró un acuerdo con Ryanair por el que le concedía un trato preferencial para sus actividades en el aeropuerto de Aarhus. Está previsto que ese acuerdo esté vigente hasta finales de 2009,

| — | según el denunciante, el acuerdo confidencial suscrito entre Aarhus Lufthavn A/S y Ryanair incluye los aspectos siguientes:






  — | una reducción del 50 % de la tasa de servicio a los pasajeros respecto a la tarifa publicada, |
| --- | --- | --- |

—

según el denunciante, el acuerdo confidencial suscrito entre Aarhus Lufthavn A/S y Ryanair incluye los aspectos siguientes:

—

una reducción del 50 % de la tasa de servicio a los pasajeros respecto a la tarifa publicada,

| — | exención del pago de tasas de despegue y aterrizaje. Ryanair abona a cambio una tasa global por pasajero, |
| --- | --- |

—

exención del pago de tasas de despegue y aterrizaje. Ryanair abona a cambio una tasa global por pasajero,

| — | exención o reducciones de los pagos por servicios de asistencia en tierra, |
| --- | --- |

—

exención o reducciones de los pagos por servicios de asistencia en tierra,

| — | el denunciante considera que Aarhus Lufthavn A/S registró pérdidas que corresponden a las subvenciones concedidas a Ryanair. |
| --- | --- |

—

el denunciante considera que Aarhus Lufthavn A/S registró pérdidas que corresponden a las subvenciones concedidas a Ryanair.

EVALUACIÓN DE LAS MEDIDAS

Sobre la base de la información que obra actualmente en su poder, la Comisión alberga dudas en relación con los aspectos siguientes:

| — | la independencia en cuanto al funcionamiento y la toma de decisiones de Aarhus Lufthavn A/S respecto de sus accionistas, a saber, cinco entidades públicas, |
| --- | --- |

—

la independencia en cuanto al funcionamiento y la toma de decisiones de Aarhus Lufthavn A/S respecto de sus accionistas, a saber, cinco entidades públicas,

| — | trato preferencial otorgado a Ryanair en el aeropuerto de Aarhus por la reducción de las tasas aeroportuarias de servicio a pasajeros, despegue, aterrizaje y asistencia en tierra, |
| --- | --- |

—

trato preferencial otorgado a Ryanair en el aeropuerto de Aarhus por la reducción de las tasas aeroportuarias de servicio a pasajeros, despegue, aterrizaje y asistencia en tierra,

| — | nivel de tasas aeroportuarias en el aeropuerto de Aarhus y posible ventaja a otras compañías aéreas si el nivel establecido de tasas aeroportuarias no permitiera una explotación rentable del aeropuerto. |
| --- | --- |

—

nivel de tasas aeroportuarias en el aeropuerto de Aarhus y posible ventaja a otras compañías aéreas si el nivel establecido de tasas aeroportuarias no permitiera una explotación rentable del aeropuerto.

Por lo que respecta a las ventajas concedidas a Ryanair y, eventualmente, a otras compañías aéreas por sus actividades, de conformidad con el artículo 87, artículo 1, del Tratado CE, la Comisión duda que dicha ayuda pueda ser compatible con el mercado común sobre la base de las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 3, del Tratado CE.

De conformidad con el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, toda ayuda ilegal puede ser objeto de recuperación ante el beneficiario.

TEXTO DE LA CARTA

| «1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

«1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.» |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.»

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

OTROS ACTOS

Consejo

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/23

---

Comunicación a la atención de las personas y entidades citados en las listas contempladas en los artículos 7, 11 y 15 del Reglamento (CE) no 194/2008 del Consejo, por el que se renuevan y refuerzan las medidas restrictivas aplicables a Birmania/Myanmar y se deroga el Reglamento (CE) no 817/2006 en virtud del Reglamento (CE) no 385/2008 de la Comisión

(2008/C 109/08)

Mediante la Posición Común 2008/349/PESC, el Consejo de la Unión Europea ha decidido modificar determinados anexos de la Posición Común 2006/318/PESC (1), al haber determinado que:

| 1. | Las personas y entidades enumerados en el anexo II de la Posición Común 2006/318/PESC son:






  a) | miembros individuales del Gobierno de Birmania/Myanmar; o |
| --- | --- | --- |

1.

Las personas y entidades enumerados en el anexo II de la Posición Común 2006/318/PESC son:

a)

miembros individuales del Gobierno de Birmania/Myanmar; o

| b) | personas físicas o jurídicas, entidades u organismos asociados con ellas, con arreglo a los artículos 4.1 y 5.1 de la Posición Común 2006/318/PESC. |
| --- | --- |

b)

personas físicas o jurídicas, entidades u organismos asociados con ellas, con arreglo a los artículos 4.1 y 5.1 de la Posición Común 2006/318/PESC.

| 3. | Las personas y entidades enumerados en el anexo III de la Posición Común 2006/318/PESC son:






  a) | empresas poseídas o controladas por el Gobierno de Birmania/Myanmar u organismos públicos, sociedades, incluidas empresas establecidas de conformidad con el derecho privado en las que los poderes públicos tienen una participación mayoritaria, y organismos de ese Estado; |
| --- | --- | --- |

3.

Las personas y entidades enumerados en el anexo III de la Posición Común 2006/318/PESC son:

a)

empresas poseídas o controladas por el Gobierno de Birmania/Myanmar u organismos públicos, sociedades, incluidas empresas establecidas de conformidad con el derecho privado en las que los poderes públicos tienen una participación mayoritaria, y organismos de ese Estado;

| b) | empresas poseídas o controladas por miembros individuales del Gobierno de Birmania/Myanmar o personas físicas o jurídicas, entidades u organismos asociados con ellos; o |
| --- | --- |

b)

empresas poseídas o controladas por miembros individuales del Gobierno de Birmania/Myanmar o personas físicas o jurídicas, entidades u organismos asociados con ellos; o

| c) | personas jurídicas, entidades u organismos poseídos o controlados por las empresas citadas en las letras a) o b) o que actúan en su nombre. |
| --- | --- |

c)

personas jurídicas, entidades u organismos poseídos o controlados por las empresas citadas en las letras a) o b) o que actúan en su nombre.

Por lo tanto, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 18.1, letra b), del Reglamento (CE) no 194/2008 del Consejo (2), la Comisión ha adoptado el Reglamento (CE) no 385/2008 (3), que modifica los anexos VI y VII del Reglamento (CE) no 194/2008.

El Reglamento (CE) no 194/2008 establece:

| 1) | el bloqueo de todos los fondos, otros activos financieros y recursos económicos pertenecientes a las personas y entidades enumerados en el anexo VI y la prohibición de poner a su disposición, directa o indirectamente, capitales, otros activos financieros y recursos económicos; y |
| --- | --- |

1)

el bloqueo de todos los fondos, otros activos financieros y recursos económicos pertenecientes a las personas y entidades enumerados en el anexo VI y la prohibición de poner a su disposición, directa o indirectamente, capitales, otros activos financieros y recursos económicos; y

| 2) | la prohibición de nuevas inversiones en las empresas, personas jurídicas, entidades u organismos enumerados en el anexo VII. |
| --- | --- |

2)

la prohibición de nuevas inversiones en las empresas, personas jurídicas, entidades u organismos enumerados en el anexo VII.

Se pone en conocimiento de las personas y entidades enumerados en el anexo VI la posibilidad de presentar una solicitud ante las autoridades competentes del Estado miembro pertinente, con arreglo a lo indicado en los sitios internet enumerados en el anexo IV del Reglamento (CE) no 194/2008, con el fin de obtener una autorización para utilizar fondos bloqueados a efectos de necesidades básicas o pagos específicos de conformidad con el artículo 13 del susodicho Reglamento.

Las personas y entidades afectados podrán presentar en cualquier momento al Consejo (acompañada de la documentación justificativa) una solicitud de reconsideración de la decisión de incluirlos o mantenerlos en las listas citadas anteriormente, remitiéndola a la siguiente dirección:

| Consejo de la Unión Europea |
| --- |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruselas |

Consejo de la Unión Europea

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruselas

Una vez recibidas, dichas peticiones serán estudiadas. A este respecto, se recuerda a las personas y entidades afectados que el Consejo procede regularmente a una revisión de las listas en virtud del artículo 9 de la Posición Común 2006/318/PESC.

Asimismo, se informa a las personas y entidades afectados que tienen la posibilidad de impugnar el Reglamento (CE) no 385/2008 ante el Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades Europeas, de conformidad con las condiciones establecidas en el artículo 230, apartados 4 y 5, del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea.

---

(1)  DO L 116 de 29.4.2006, p. 77. Posición Común modificada en último lugar por la Posición Común 2008/349/PESC (DO L 116 de 30.4.2008).

(2)  DO L 66 de 10.3.2008, p. 1.

(3)  DO L 116 de 30.4.2008, p. 5.

---

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/25

---

Notificación a la atención de aquellas personas, grupos y entidades que han sido incluidos en la lista contemplada en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) no 2580/2001 del Consejo sobre medidas restrictivas específicas dirigidas a determinadas personas y entidades con el fin de luchar contra el terrorismo

(2008/C 109/09)

Se comunica al Hofstadgroep, incluido en la lista que figura en la Decisión 2007/868/CE del Consejo, la siguiente información.

El Consejo de la Unión Europea ha resuelto que los motivos para incluir a las personas, grupos y entidades que figuran en las citadas listas de personas, grupos y entidades sujetos a las medidas restrictivas dispuestas en virtud del Reglamento (CE) no 2580/2001 del Consejo, de 27 de diciembre de 2001, sobre medidas restrictivas específicas dirigidas a determinadas personas y entidades con el fin de luchar contra el terrorismo, siguen siendo válidos. Por consiguiente, el Consejo se propone mantener al mencionado grupo en la lista.

Se señala, a la atención del grupo en cuestión, que con posterioridad a la adopción de la Decisión 2007/868/CE, se ha proporcionado al Consejo nueva información relativa a la mencionada lista. Tras considerar esta nueva información, el Consejo se propone mantener al grupo en cuestión en la lista. Por lo tanto, el Consejo ha modificado en consecuencia la correspondiente exposición de motivos.

El mencionado grupo tiene la posibilidad de presentar una solicitud a fin de obtener la exposición revisada de los motivos del Consejo para incluirlo o mantenerlo en las listas citadas, solicitud que deberá dirigirse a la siguiente dirección:

| Consejo de la Unión Europea |
| --- |
| (A la atención de: Designaciones CP 931) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruselas |

Consejo de la Unión Europea

(A la atención de: Designaciones CP 931)

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruselas

El grupo en cuestión podrá presentar en cualquier momento a la dirección citada del Consejo, junto con cualquier documentación probatoria, una solicitud para que el Consejo reconsidere la decisión de incluir y mantener al grupo en la lista. Dicha solicitud se estudiará cuando se reciba. A este respecto, se advierte al grupo que el Consejo revisa periódicamente la lista, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 1, apartado 6, de la Posición Común 2001/931/PESC. Para que la solicitud se estudie en la próxima revisión, deberá presentarse en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente notificación.

Por último, se señala al grupo afectado la posibilidad de solicitar a las autoridades competentes del Estado miembro o los Estados miembros correspondientes enumeradas en el anexo del Reglamento la obtención de una autorización de uso de los fondos congelados para satisfacer necesidades básicas o efectuar pagos específicos, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5, apartado 2, del Reglamento. Una lista actualizada de las autoridades competentes figura en la siguiente dirección de Internet:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 109/s3

---

AVISO

El 30 de abril de 2008 se publicará en el Diario Oficial de la Unión Europea C 109 A el «Catálogo común de variedades de especies de plantas hortícolas — Cuarto suplemento a la vigesimosexta edición integral» y el «Catálogo común de variedades de especies de plantas agrícolas — Cuarto suplemento a la vigesimosexta edición integral».

Los suscriptores del Diario Oficial podrán obtener de forma gratuita tantos ejemplares y versiones lingüísticas de este Diario Oficial como hayan suscrito. Se les ruega que devuelvan la orden de pedido adjunta debidamente cumplimentada, indicando el número de suscriptor (código que aparece a la izquierda de cada etiqueta y que comienza por: O/...). La gratuidad y la disponibilidad se garantizan durante un año a partir de la fecha de publicación del Diario Oficial en cuestión.

Los interesados no suscritos pueden encargar, previo pago, este Diario Oficial en nuestras oficinas de venta (véase: http://publications.europa.eu/others/agents/index_es.htm).

Este Diario Oficial —al igual que todos los Diarios Oficiales (L, C, C A, C E)— puede consultarse gratuitamente en el sitio Internet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---