# Euroopan unionin C 120/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 120 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta16. toukokuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 120

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta16. toukokuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| | 12. ja 13. joulukuuta 2007 pidetty 440. täysistuntö |
| 2008/C 120/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista | 1 |
| 2008/C 120/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisestaKOM(2007) 510 lopullinen — 2007/0187 COD | 14 |
| 2008/C 120/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasosta (Kodifioitu toisinto) KOM(2007) 588 lopullinen — 2007/0205 COD | 15 |
| 2008/C 120/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia vartenKOM(2007) 140 lopullinen — SEK(2007) 388 | 15 |
| 2008/C 120/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rajanylittävä maataloustyövoima | 19 |
| 2008/C 120/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maatalouden työmarkkinat | 25 |
| 2008/C 120/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen rooli | 29 |
| 2008/C 120/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja laivanromutustoiminnan parantamisestaKOM(2007) 269 lopullinen | 33 |
| 2008/C 120/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission vihreä kirja neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — Vaihtoehdot EU:n toimilleKOM(2007) 354 lopullinen | 38 |
| 2008/C 120/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston asetus viinin yhteisestä markkinajärjestelystä ja eräiden asetusten muuttamisestaKOM(2007) 372 lopullinen — 2007/0138 CNS | 42 |
| 2008/C 120/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maatalouden tulevaisuudennäkymät erityisistä luonnonhaitoista kärsivillä alueilla (vuoristoalueet, saaret ja syrjäisimmät alueet) | 47 |
| 2008/C 120/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 998/2003 muuttamisesta siirtymäkauden pidentämisen osaltaKOM(2007) 572 lopullinen — 2007/0202 COD | 49 |
| 2008/C 120/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista | 50 |
| 2008/C 120/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Alueellisen verolainsäädännön vaikutus teollisuuden muutoksiin | 51 |
| 2008/C 120/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n ympäristösäännösten vaikutus teollisuuden muutoksiin | 57 |
| 2008/C 120/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminenKOM(2007) 244 lopullinen | 66 |
| 2008/C 120/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudestaKOM(2007) 273 lopullinen | 73 |
| 2008/C 120/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muuttoliikkeen ja kehityksen mahdollisuudet ja haasteet | 82 |
| 2008/C 120/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n ja Moldovan suhteissa | 89 |
| 2008/C 120/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lissabonin strategian täytäntöönpanon nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät | 96 |
| 2008/C 120/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu toisinto) KOM(2007) 587 lopullinen | 100 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

12. ja 13. joulukuuta 2007 pidetty 440. täysistuntö

2008/C 120/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

1

2008/C 120/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisestaKOM(2007) 510 lopullinen — 2007/0187 COD

KOM(2007) 510 lopullinen — 2007/0187 COD

14

2008/C 120/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasosta (Kodifioitu toisinto) KOM(2007) 588 lopullinen — 2007/0205 COD

KOM(2007) 588 lopullinen — 2007/0205 COD

15

2008/C 120/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia vartenKOM(2007) 140 lopullinen — SEK(2007) 388

KOM(2007) 140 lopullinen — SEK(2007) 388

15

2008/C 120/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Rajanylittävä maataloustyövoima

19

2008/C 120/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maatalouden työmarkkinat

25

2008/C 120/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen rooli

29

2008/C 120/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja laivanromutustoiminnan parantamisestaKOM(2007) 269 lopullinen

KOM(2007) 269 lopullinen

33

2008/C 120/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission vihreä kirja neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — Vaihtoehdot EU:n toimilleKOM(2007) 354 lopullinen

KOM(2007) 354 lopullinen

38

2008/C 120/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston asetus viinin yhteisestä markkinajärjestelystä ja eräiden asetusten muuttamisestaKOM(2007) 372 lopullinen — 2007/0138 CNS

KOM(2007) 372 lopullinen — 2007/0138 CNS

42

2008/C 120/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maatalouden tulevaisuudennäkymät erityisistä luonnonhaitoista kärsivillä alueilla (vuoristoalueet, saaret ja syrjäisimmät alueet)

47

2008/C 120/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 998/2003 muuttamisesta siirtymäkauden pidentämisen osaltaKOM(2007) 572 lopullinen — 2007/0202 COD

KOM(2007) 572 lopullinen — 2007/0202 COD

49

2008/C 120/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

50

2008/C 120/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Alueellisen verolainsäädännön vaikutus teollisuuden muutoksiin

51

2008/C 120/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n ympäristösäännösten vaikutus teollisuuden muutoksiin

57

2008/C 120/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminenKOM(2007) 244 lopullinen

KOM(2007) 244 lopullinen

66

2008/C 120/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudestaKOM(2007) 273 lopullinen

KOM(2007) 273 lopullinen

73

2008/C 120/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muuttoliikkeen ja kehityksen mahdollisuudet ja haasteet

82

2008/C 120/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n ja Moldovan suhteissa

89

2008/C 120/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lissabonin strategian täytäntöönpanon nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät

96

2008/C 120/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu toisinto) KOM(2007) 587 lopullinen

KOM(2007) 587 lopullinen

100

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

12. ja 13. joulukuuta 2007 pidetty 440. täysistuntö

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista”ja |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista”ja

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista” ja |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista” ja

| — | ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3052/95/EY kumoamisesta” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3052/95/EY kumoamisesta”

KOM(2007) 37 lopullinen — 2007/0029 COD

KOM(2007) 53 lopullinen — 2007/0030 COD

KOM(2007) 36 lopullinen — 2007/0028 COD

(2008/C 120/01)

Neuvosto päätti 14. maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan ja 133 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista.

Neuvosto päätti 2. huhtikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 ja 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3052/95/EY kumoamisesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 68 ääntä puolesta ja 2 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea on täysin vakuuttunut siitä, että on tärkeää taata perustamissopimukseen kirjatun ja EY:n tuomioistuimen useissa tuomioissaan vahvistaman tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen täysi toteuttaminen, jotta yhdessä jäsenvaltiossa laillisesti kaupan olevia tuotteita voidaan vaikeuksitta pitää kaupan koko EU:ssa. |
| --- | --- |

1.1

Komitea on täysin vakuuttunut siitä, että on tärkeää taata perustamissopimukseen kirjatun ja EY:n tuomioistuimen useissa tuomioissaan vahvistaman tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen täysi toteuttaminen, jotta yhdessä jäsenvaltiossa laillisesti kaupan olevia tuotteita voidaan vaikeuksitta pitää kaupan koko EU:ssa.

| 1.2 | Komitea katsoo, että on ensisijaisen tärkeää taata kaupan varmuus, avoimuus ja tehokkuus poistamalla päällekkäiset tarkastukset ja testit sekä varmistamalla kuluttajien, kansalaisten ja yritysten korkeatasoinen suoja. Yhtä tärkeää on varmistaa tuoteturvallisuudesta annettujen yhteisön säännösten aktiivinen ja yhtenäinen soveltaminen koordinoimalla ja vahvistamalla markkinavalvontaa. |
| --- | --- |

1.2

Komitea katsoo, että on ensisijaisen tärkeää taata kaupan varmuus, avoimuus ja tehokkuus poistamalla päällekkäiset tarkastukset ja testit sekä varmistamalla kuluttajien, kansalaisten ja yritysten korkeatasoinen suoja. Yhtä tärkeää on varmistaa tuoteturvallisuudesta annettujen yhteisön säännösten aktiivinen ja yhtenäinen soveltaminen koordinoimalla ja vahvistamalla markkinavalvontaa.

| 1.3 | Komitea korostaa, että tavaroiden vapaa liikkuvuus on Euroopan yhtenäismarkkinoiden kilpailukyvyn sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen keskeinen moottori ja että turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden kaupan pitämisen edellytysten vahvistaminen ja ajanmukaistaminen ovat eurooppalaisten kuluttajien, yritysten ja kansalaisten kannalta avaintekijöitä. |
| --- | --- |

1.3

Komitea korostaa, että tavaroiden vapaa liikkuvuus on Euroopan yhtenäismarkkinoiden kilpailukyvyn sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen keskeinen moottori ja että turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden kaupan pitämisen edellytysten vahvistaminen ja ajanmukaistaminen ovat eurooppalaisten kuluttajien, yritysten ja kansalaisten kannalta avaintekijöitä.

| 1.4 | Komitea katsoo, että tavaroita koskeva EU:n lainsäädäntö on ajanmukaistettava ja uudistettava viipymättä, kun ajatellaan






  — | perustamissopimuksen määräysten soveltamisessa ja toteuttamisessa kohdattuja vaikeuksia |
| --- | --- | --- |

1.4

Komitea katsoo, että tavaroita koskeva EU:n lainsäädäntö on ajanmukaistettava ja uudistettava viipymättä, kun ajatellaan

—

perustamissopimuksen määräysten soveltamisessa ja toteuttamisessa kohdattuja vaikeuksia

| — | jäsenvaltioiden markkinavalvontajärjestelmien epäyhtenäisyyttä |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden markkinavalvontajärjestelmien epäyhtenäisyyttä

| — | vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ja CE-merkinnän oikeudellisen suojan puutteita |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ja CE-merkinnän oikeudellisen suojan puutteita

| — | yritysten, hallinnon ja kansalaisten puutteellista tietämystä omista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. |
| --- | --- |

—

yritysten, hallinnon ja kansalaisten puutteellista tietämystä omista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan.

| 1.5 | Komitea kannattaakin komission aloitetta asianomaisesta lainsäädäntöpaketista, sikäli kun sen avulla onnistutaan






  — | soveltamaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta tehokkaasti ja yhdenmukaisesti |
| --- | --- | --- |

1.5

Komitea kannattaakin komission aloitetta asianomaisesta lainsäädäntöpaketista, sikäli kun sen avulla onnistutaan

—

soveltamaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta tehokkaasti ja yhdenmukaisesti

| — | vahvistamaan markkinavalvontaa |
| --- | --- |

—

vahvistamaan markkinavalvontaa

| — | luomaan yleishyödyllisen julkisen palvelun muodossa toteutettava eurooppalainen akkreditointijärjestelmä |
| --- | --- |

—

luomaan yleishyödyllisen julkisen palvelun muodossa toteutettava eurooppalainen akkreditointijärjestelmä

| — | varmistamaan akkreditoitujen sertifiointielinten yhteinen pätevyystaso |
| --- | --- |

—

varmistamaan akkreditoitujen sertifiointielinten yhteinen pätevyystaso

| — | laatimaan nykyistä tiukemmat valintakriteerit ja yhdenmukaistetut valintamenettelyt vaatimustenmukaisuuden arviointia varten |
| --- | --- |

—

laatimaan nykyistä tiukemmat valintakriteerit ja yhdenmukaistetut valintamenettelyt vaatimustenmukaisuuden arviointia varten

| — | lisäämään jäsenvaltioiden viranomaisten jatkuvaa ja järjestelmällistä yhteistyötä |
| --- | --- |

—

lisäämään jäsenvaltioiden viranomaisten jatkuvaa ja järjestelmällistä yhteistyötä

| — | vahvistamaan CE-merkinnän oikeudellista suojaa ja välttämään sekaannuksia merkkien suuren määrän johdosta |
| --- | --- |

—

vahvistamaan CE-merkinnän oikeudellista suojaa ja välttämään sekaannuksia merkkien suuren määrän johdosta

| — | varmistamaan tuotteita markkinoille saattavan tahon vastuun täysi tunnustaminen ja määrittely |
| --- | --- |

—

varmistamaan tuotteita markkinoille saattavan tahon vastuun täysi tunnustaminen ja määrittely

| — | varmistamaan entistä yhtenäisempi lainsäädäntökehys ja nykyisten säännösten entistä parempi johdonmukaisuus sekä korkea yhdenmukaisuustaso ja mahdollisimman pieni hallinnollinen taakka |
| --- | --- |

—

varmistamaan entistä yhtenäisempi lainsäädäntökehys ja nykyisten säännösten entistä parempi johdonmukaisuus sekä korkea yhdenmukaisuustaso ja mahdollisimman pieni hallinnollinen taakka

| — | takaamaan kaikkien markkinoille saatettujen tuotteiden jäljitettävyys |
| --- | --- |

—

takaamaan kaikkien markkinoille saatettujen tuotteiden jäljitettävyys

| — | soveltamaan menettelyihin sekä sertifiointikuluihin täysimittaisesti suhteellisuusperiaatetta etenkin pienyritysten sekä pienissä määrissä tuotettujen tai muiden kuin sarjatuotannossa olevien tuotteiden osalta |
| --- | --- |

—

soveltamaan menettelyihin sekä sertifiointikuluihin täysimittaisesti suhteellisuusperiaatetta etenkin pienyritysten sekä pienissä määrissä tuotettujen tai muiden kuin sarjatuotannossa olevien tuotteiden osalta

| — | varmistamaan kaikkien markkinatoimijoiden ja etenkin kuluttajien täysi osallistuminen |
| --- | --- |

—

varmistamaan kaikkien markkinatoimijoiden ja etenkin kuluttajien täysi osallistuminen

| — | säätämään ilman oikeudellista menettelyä toteutettavista mekanismeista, joihin käytetty aika on mahdollisimman lyhyt ja joiden kulut ovat mahdollisimman alhaiset. |
| --- | --- |

—

säätämään ilman oikeudellista menettelyä toteutettavista mekanismeista, joihin käytetty aika on mahdollisimman lyhyt ja joiden kulut ovat mahdollisimman alhaiset.

| 1.6 | Komitean mielestä on ensisijaisen tärkeää varmistaa vastavuoroisessa tunnustamisessa riittävä avoimuus ja oikeusvarmuus yhteisiä menettelyjä sovellettaessa siten, että






  — | sovelletaan käänteistä todistustaakkaa ja luodaan mahdollisuus nostaa kanne jäsenvaltioiden tuomioistuimissa |
| --- | --- | --- |

1.6

Komitean mielestä on ensisijaisen tärkeää varmistaa vastavuoroisessa tunnustamisessa riittävä avoimuus ja oikeusvarmuus yhteisiä menettelyjä sovellettaessa siten, että

—

sovelletaan käänteistä todistustaakkaa ja luodaan mahdollisuus nostaa kanne jäsenvaltioiden tuomioistuimissa

| — | annetaan mahdollisuus riita-asioiden käsittelyyn ilman oikeudellista menettelyä jäsenvaltioiden tuoteyhteyspisteissä myös internet-sivuston avulla |
| --- | --- |

—

annetaan mahdollisuus riita-asioiden käsittelyyn ilman oikeudellista menettelyä jäsenvaltioiden tuoteyhteyspisteissä myös internet-sivuston avulla

| — | lyhennetään menettelyiden edellyttämiä käsittelyaikoja sekä oikeudellisten menettelyjen että ilman oikeudellista menettelyä käsiteltävien tapausten yhteydessä |
| --- | --- |

—

lyhennetään menettelyiden edellyttämiä käsittelyaikoja sekä oikeudellisten menettelyjen että ilman oikeudellista menettelyä käsiteltävien tapausten yhteydessä

| — | luodaan jäsenvaltioissa tehokkaat ja pätevät tekniset rakenteet sekä kiireellisyysmenettely, jotta voidaan nopeasti tuottaa mahdolliset todisteet |
| --- | --- |

—

luodaan jäsenvaltioissa tehokkaat ja pätevät tekniset rakenteet sekä kiireellisyysmenettely, jotta voidaan nopeasti tuottaa mahdolliset todisteet

| — | annetaan standardointielimille aktiivinen rooli laadittaessa telemaattista opasta, jonka avulla koko EU:ssa voidaan saada yleiskuva voimassa olevista säännöksistä. |
| --- | --- |

—

annetaan standardointielimille aktiivinen rooli laadittaessa telemaattista opasta, jonka avulla koko EU:ssa voidaan saada yleiskuva voimassa olevista säännöksistä.

| 1.7 | Komitea kannattaa ehdotuksen periaatteita, jotka perustuvat uudesta lähestymistavasta saatuihin myönteisiin kokemuksiin yhdistettynä vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevaan yleiseen lähestymistapaan. Kyseisiä periaatteita tulisi soveltaa yleisesti nykyiseen ja tulevaan yhteisön lainsäädäntöön, joka kattaa kaupan pidettävien tuotteiden kaikki näkökohdat etenkin terveyden, turvallisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla. |
| --- | --- |

1.7

Komitea kannattaa ehdotuksen periaatteita, jotka perustuvat uudesta lähestymistavasta saatuihin myönteisiin kokemuksiin yhdistettynä vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevaan yleiseen lähestymistapaan. Kyseisiä periaatteita tulisi soveltaa yleisesti nykyiseen ja tulevaan yhteisön lainsäädäntöön, joka kattaa kaupan pidettävien tuotteiden kaikki näkökohdat etenkin terveyden, turvallisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla.

| 1.8 | Komitea korostaa olevan tärkeää, että kaikki toimitus- ja jakeluketjuun osallistuvat talouden toimijat — riippumatta siitä, onko kyse valmistajista, valtuutetuista edustajista tai maahantuojista — ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin ja ottavat yhtälailla vastuuta siitä, että markkinoille saatetaan ainoastaan lainsäädännön vaatimusten mukaisia tuotteita. |
| --- | --- |

1.8

Komitea korostaa olevan tärkeää, että kaikki toimitus- ja jakeluketjuun osallistuvat talouden toimijat — riippumatta siitä, onko kyse valmistajista, valtuutetuista edustajista tai maahantuojista — ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin ja ottavat yhtälailla vastuuta siitä, että markkinoille saatetaan ainoastaan lainsäädännön vaatimusten mukaisia tuotteita.

| 1.9 | Tuotteiden jäljitettävyyden avulla voidaan asettaa vastuuseen ne talouden toimijat, jotka saattavat tavaroita Euroopan markkinoille. Sen yhteydessä onkin mahdollistettava näiden toimijoiden selkeä tunnistaminen yhteisön lainsäädännön tehokasta soveltamista varten. |
| --- | --- |

1.9

Tuotteiden jäljitettävyyden avulla voidaan asettaa vastuuseen ne talouden toimijat, jotka saattavat tavaroita Euroopan markkinoille. Sen yhteydessä onkin mahdollistettava näiden toimijoiden selkeä tunnistaminen yhteisön lainsäädännön tehokasta soveltamista varten.

| 1.10 | Komitean mielestä olisi tarkasteltava myös ongelmia, jotka liittyvät tuotteiden markkinoille saattamiseen internetissä, sillä sähköisiä markkinoita ei ole vielä täysin säännelty. |
| --- | --- |

1.10

Komitean mielestä olisi tarkasteltava myös ongelmia, jotka liittyvät tuotteiden markkinoille saattamiseen internetissä, sillä sähköisiä markkinoita ei ole vielä täysin säännelty.

| 1.11 | Uuden lähestymistavan nykykehyksen parantamiseksi komitea pitää välttämättömänä seuraavien seikkojen selkiyttämistä:






  — | talouden toimijoiden velvoitteet, joiden on oltava perusteltuja ja oikeasuhteisia ja joiden ei tule aiheuttaa kalliita byrokraattisia eikä hallinnollisia rasitteita |
| --- | --- | --- |

1.11

Uuden lähestymistavan nykykehyksen parantamiseksi komitea pitää välttämättömänä seuraavien seikkojen selkiyttämistä:

—

talouden toimijoiden velvoitteet, joiden on oltava perusteltuja ja oikeasuhteisia ja joiden ei tule aiheuttaa kalliita byrokraattisia eikä hallinnollisia rasitteita

| — | nykyistä tehokkaampi markkinavalvonta sekä ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten nykyistä yhtenäisempi pätevyyden taso, jotta koko Euroopan talousalueella varmistetaan mahdollisimman pitkälle puolueettomuus ja tehokkuus sekä kaikkien tuottajien yhdenvertainen kilpailu. |
| --- | --- |

—

nykyistä tehokkaampi markkinavalvonta sekä ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten nykyistä yhtenäisempi pätevyyden taso, jotta koko Euroopan talousalueella varmistetaan mahdollisimman pitkälle puolueettomuus ja tehokkuus sekä kaikkien tuottajien yhdenvertainen kilpailu.

| 1.12 | Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että CE-merkinnän asemaa ja merkitystä on vahvistettava ja että sille on annettava nykyistä suurempi oikeudellinen suoja rekisteröimällä se yhteisön yhteismerkiksi, minkä ansiosta viranomaiset voivat toimia nopeasti väärinkäytösten estämiseksi. |
| --- | --- |

1.12

Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että CE-merkinnän asemaa ja merkitystä on vahvistettava ja että sille on annettava nykyistä suurempi oikeudellinen suoja rekisteröimällä se yhteisön yhteismerkiksi, minkä ansiosta viranomaiset voivat toimia nopeasti väärinkäytösten estämiseksi.

| 1.13 | Komitea vahvistaa, että teknisellä standardointiprosessilla on alalla keskeinen rooli, sillä uusi lähestymistapa perustuu nimenomaan keskeisten lakisääteisten vaatimusten ja eurooppalaisten teknisten standardien tiiviiseen suhteeseen. Teknisiä standardeja on tuettava ja vahvistettava. |
| --- | --- |

1.13

Komitea vahvistaa, että teknisellä standardointiprosessilla on alalla keskeinen rooli, sillä uusi lähestymistapa perustuu nimenomaan keskeisten lakisääteisten vaatimusten ja eurooppalaisten teknisten standardien tiiviiseen suhteeseen. Teknisiä standardeja on tuettava ja vahvistettava.

| 1.14 | Eurooppalaisessa akkreditointijärjestelmässä, jonka on määrä olla yleishyödyllinen julkinen palvelu, on varmistettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten yleinen hyväksyminen sekä vältettävä tarpeetonta päällekkäistä arviointia. Järjestelmän on perustuttava kansainvälisesti tunnustettuihin standardeihin ja selkeisiin määritelmiin. |
| --- | --- |

1.14

Eurooppalaisessa akkreditointijärjestelmässä, jonka on määrä olla yleishyödyllinen julkinen palvelu, on varmistettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten yleinen hyväksyminen sekä vältettävä tarpeetonta päällekkäistä arviointia. Järjestelmän on perustuttava kansainvälisesti tunnustettuihin standardeihin ja selkeisiin määritelmiin.

| 1.15 | Eurooppalaisesta akkreditointijärjestelmästä annetun asetuksen säännöksiä on sovellettava kaikkiin akkreditointilaitoksiin ja niiden tuottamiin palveluihin Euroopan talousalueella riippumatta asiakkaille tarjottujen, vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien palvelujen luonteesta. |
| --- | --- |

1.15

Eurooppalaisesta akkreditointijärjestelmästä annetun asetuksen säännöksiä on sovellettava kaikkiin akkreditointilaitoksiin ja niiden tuottamiin palveluihin Euroopan talousalueella riippumatta asiakkaille tarjottujen, vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien palvelujen luonteesta.

| 1.16 | Säännösten avulla on varmistettava






  — | yhteiset, selkeät, avoimet ja kansainvälisten standardien mukaiset määritelmät, joita sovelletaan kaikissa uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä sekä tuotekohtaisissa direktiiveissä (1), mukaan luettuina vaatimustenmukaisuuden arviointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia koskevat direktiivit |
| --- | --- | --- |

1.16

Säännösten avulla on varmistettava

—

yhteiset, selkeät, avoimet ja kansainvälisten standardien mukaiset määritelmät, joita sovelletaan kaikissa uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä sekä tuotekohtaisissa direktiiveissä (1), mukaan luettuina vaatimustenmukaisuuden arviointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia koskevat direktiivit

| — | viranomaisen hallinnoima akkreditointijärjestelmä, johon ei sovelleta kaupallista kilpailua |
| --- | --- |

—

viranomaisen hallinnoima akkreditointijärjestelmä, johon ei sovelleta kaupallista kilpailua

| — | kaiken asianomaisen yhteisön lainsäädännön kuuluminen säännösten piiriin poikkeuksetta niin terveyden ja turvallisuuden kuin ympäristönsuojelun aloilla |
| --- | --- |

—

kaiken asianomaisen yhteisön lainsäädännön kuuluminen säännösten piiriin poikkeuksetta niin terveyden ja turvallisuuden kuin ympäristönsuojelun aloilla

| — | yleinen soveltaminen kaikkiin akkreditoinnin piiriin kuuluviin toimiin, mukaan luettuna kalibrointi, riippumatta siitä, onko tällaisen akkreditoinnin tarkoituksena lakisääteisten vaatimustenmukaisuusvelvoitteiden täyttäminen vai yksityisten sopimusten noudattaminen |
| --- | --- |

—

yleinen soveltaminen kaikkiin akkreditoinnin piiriin kuuluviin toimiin, mukaan luettuna kalibrointi, riippumatta siitä, onko tällaisen akkreditoinnin tarkoituksena lakisääteisten vaatimustenmukaisuusvelvoitteiden täyttäminen vai yksityisten sopimusten noudattaminen

| — | kansallisia akkreditointilaitoksia koskevien pätevyys- ja puolueettomuusstandardien noudattaminen siten, että ne osallistuvat vertaisarviointiin (peer evaluation), jonka toteuttamista valvovat kaikki akkreditointiprosessiin osallistuvat tahot. |
| --- | --- |

—

kansallisia akkreditointilaitoksia koskevien pätevyys- ja puolueettomuusstandardien noudattaminen siten, että ne osallistuvat vertaisarviointiin (peer evaluation), jonka toteuttamista valvovat kaikki akkreditointiprosessiin osallistuvat tahot.

| 1.17 | Komitea katsoo, että eurooppalaista akkreditointiyhteistyötä (European Cooperation for Accreditation, EA) varten on laadittava selkeä oikeusperusta. Kyseisen yhteistyön roolia on vahvistettava, ja se on määriteltävä nykyistä paremmin: kaikkien kansallisten akkreditointielinten on kuuluttava yhteistyön piiriin, jotta varmistetaan samantasoisuus, avoimuus, luotettavuus ja tehokkuus. Jäsenvaltioiden on tuettava eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön verkkoa. |
| --- | --- |

1.17

Komitea katsoo, että eurooppalaista akkreditointiyhteistyötä (European Cooperation for Accreditation, EA) varten on laadittava selkeä oikeusperusta. Kyseisen yhteistyön roolia on vahvistettava, ja se on määriteltävä nykyistä paremmin: kaikkien kansallisten akkreditointielinten on kuuluttava yhteistyön piiriin, jotta varmistetaan samantasoisuus, avoimuus, luotettavuus ja tehokkuus. Jäsenvaltioiden on tuettava eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön verkkoa.

| 1.18 | Jotta akkreditointilaitokset voivat osoittaa olevansa niihin kohdistetun luottamuksen arvoisia, niiden on komitean mielestä voitava todistaa, että ne osallistuvat menestyksekkäästi vertaisarviointiin. |
| --- | --- |

1.18

Jotta akkreditointilaitokset voivat osoittaa olevansa niihin kohdistetun luottamuksen arvoisia, niiden on komitean mielestä voitava todistaa, että ne osallistuvat menestyksekkäästi vertaisarviointiin.

| 1.19 | Komitea katsoo myös, että kaikkien sidosryhmien on tärkeää olla edustettuina akkreditointilaitoksissa. Asiaa koskeva säännös tulisi sisällyttää uuteen asetukseen. |
| --- | --- |

1.19

Komitea katsoo myös, että kaikkien sidosryhmien on tärkeää olla edustettuina akkreditointilaitoksissa. Asiaa koskeva säännös tulisi sisällyttää uuteen asetukseen.

| 1.20 | Komitea on sitä mieltä, että kuluttajien oikeudet on tunnettava ja tunnustettava nykyistä paremmin sisämarkkinoilla ja että tätä varten on suunniteltava asianmukaisia toimia. |
| --- | --- |

1.20

Komitea on sitä mieltä, että kuluttajien oikeudet on tunnettava ja tunnustettava nykyistä paremmin sisämarkkinoilla ja että tätä varten on suunniteltava asianmukaisia toimia.

| 1.21 | Markkinavalvonnan on ulotuttava myös yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin piiriin kuuluviin tuotteisiin, sillä monia tuotteita myydään sekä ammattikäyttöön että kuluttajille. Komitea pitää myös täysin oikeutettuna nykyistä nopeaa Rapex-tiedonvaihtojärjestelmää, jonka avulla voidaan varmistaa tehokas markkinavalvonta. |
| --- | --- |

1.21

Markkinavalvonnan on ulotuttava myös yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin piiriin kuuluviin tuotteisiin, sillä monia tuotteita myydään sekä ammattikäyttöön että kuluttajille. Komitea pitää myös täysin oikeutettuna nykyistä nopeaa Rapex-tiedonvaihtojärjestelmää, jonka avulla voidaan varmistaa tehokas markkinavalvonta.

| 1.22 | Tulliviranomaisten on tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa eurooppalaisessa verkossa, jotta varmistetaan tuotteiden tehokkaat tarkastukset ennen kuin ne lasketaan liikkumaan vapaasti unionin sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

1.22

Tulliviranomaisten on tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa eurooppalaisessa verkossa, jotta varmistetaan tuotteiden tehokkaat tarkastukset ennen kuin ne lasketaan liikkumaan vapaasti unionin sisämarkkinoille.

| 1.23 | Myös tämän vuoksi tulliviranomaisilla on oltava käytössään ammattitaitoista henkilökuntaa sekä asianmukaiset varat ja toimivaltuudet, jotta ne voivat toteuttaa tehokkaasti niille annetut tehtävät. Lisäksi niillä on oltava käytössään asianmukaiset välineet, joiden avulla voidaan toimia nopeasti sesonkiluonteisten tai rajoitetun ajan kaupan pidettävien tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

1.23

Myös tämän vuoksi tulliviranomaisilla on oltava käytössään ammattitaitoista henkilökuntaa sekä asianmukaiset varat ja toimivaltuudet, jotta ne voivat toteuttaa tehokkaasti niille annetut tehtävät. Lisäksi niillä on oltava käytössään asianmukaiset välineet, joiden avulla voidaan toimia nopeasti sesonkiluonteisten tai rajoitetun ajan kaupan pidettävien tuotteiden osalta.

| 1.24 | Lopuksi komitea katsoo, että asetuksessa tulisi säätää selkeästi siitä, että myös toimissa, jotka toteutetaan osoitetun vaatimustenvastaisuuden johdosta, noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

1.24

Lopuksi komitea katsoo, että asetuksessa tulisi säätää selkeästi siitä, että myös toimissa, jotka toteutetaan osoitetun vaatimustenvastaisuuden johdosta, noudatetaan suhteellisuusperiaatetta.

2.   Johdanto

| 2.1 | Tavaroiden sisämarkkinat sekä edistävät keskeisesti kasvua yhteisössä että vaikuttavat voimakkaasti Euroopan unionin kansainväliseen kilpailukykyyn. Komitea on useaan otteeseen korostanut seuraavaa: ”Globalisaatiotekijän merkitys on kasvanut. Se on sekä haaste että mahdollisuus. Haasteeseen voidaan vastata vain, jos hyödynnetään yhtenäismarkkinoiden koko potentiaali (2)”. |
| --- | --- |

2.1

Tavaroiden sisämarkkinat sekä edistävät keskeisesti kasvua yhteisössä että vaikuttavat voimakkaasti Euroopan unionin kansainväliseen kilpailukykyyn. Komitea on useaan otteeseen korostanut seuraavaa: ”Globalisaatiotekijän merkitys on kasvanut. Se on sekä haaste että mahdollisuus. Haasteeseen voidaan vastata vain, jos hyödynnetään yhtenäismarkkinoiden koko potentiaali (2)”.

| 2.2 | Yhtenäismarkkinoiden keskeinen pilari on tavaroiden vapaa liikkuvuus: EY:n perustamissopimuksen 28–30 artiklaa (3) soveltamalla on edistytty huomattavasti teknisten määräysten yhtenäistämisessä EU:n tasolla ja poistettu näin kaupan teknisiä esteitä etenkin ”uuden lähestymistavan” direktiivien avulla (tunnetaan myös nimellä ”CE-merkintä” -direktiivit). |
| --- | --- |

2.2

Yhtenäismarkkinoiden keskeinen pilari on tavaroiden vapaa liikkuvuus: EY:n perustamissopimuksen 28–30 artiklaa (3) soveltamalla on edistytty huomattavasti teknisten määräysten yhtenäistämisessä EU:n tasolla ja poistettu näin kaupan teknisiä esteitä etenkin ”uuden lähestymistavan” direktiivien avulla (tunnetaan myös nimellä ”CE-merkintä” -direktiivit).

| 2.3 | Perustamissopimuksen määräysten soveltamisessa ja täytäntöönpanossa on kuitenkin ilmennyt puutteita etenkin tuotealoilla, joita ei ole yhdenmukaistettu. Kansallisten teknisten määräysten asettaminen on luonut vakavia vapaan kaupan esteitä etenkin pk-yrityksille, sillä lainsäädäntökehys on vielä liian pirstaleinen, eikä jäsenvaltioilla ole yhtenäistä lähestymistapaa markkinavalvontaan. |
| --- | --- |

2.3

Perustamissopimuksen määräysten soveltamisessa ja täytäntöönpanossa on kuitenkin ilmennyt puutteita etenkin tuotealoilla, joita ei ole yhdenmukaistettu. Kansallisten teknisten määräysten asettaminen on luonut vakavia vapaan kaupan esteitä etenkin pk-yrityksille, sillä lainsäädäntökehys on vielä liian pirstaleinen, eikä jäsenvaltioilla ole yhtenäistä lähestymistapaa markkinavalvontaan.

| 2.4 | Komitea on korostanut, että ”jäsenvaltioilla on merkittävä vastuu varmistettaessa, että EU:n toimet saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön” ja että ”on tärkeää, että prosessin tuloksena kansallisella tasolla on sääntelykehys, joka on yritysten, työntekijöiden, kuluttajien ja kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kannalta sisällöltään mahdollisimman tasapainoinen ja samalla mahdollisimman yksinkertainen” (4). |
| --- | --- |

2.4

Komitea on korostanut, että ”jäsenvaltioilla on merkittävä vastuu varmistettaessa, että EU:n toimet saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön” ja että ”on tärkeää, että prosessin tuloksena kansallisella tasolla on sääntelykehys, joka on yritysten, työntekijöiden, kuluttajien ja kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kannalta sisällöltään mahdollisimman tasapainoinen ja samalla mahdollisimman yksinkertainen” (4).

| 2.5 | Komitea kannattaa painokkaasti tavoitteita, joilla tähdätään nykyistä avoimempiin ja tehokkaampiin määräyksiin sekä turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden markkinointiedellytysten vahvistamiseen ja ajanmukaistamiseen. Näin voidaan varmistaa seuraavat seikat:






  — | Kuluttajille tarjotaan sekä kotimaisten että tuontitavaroiden luotettavien vaatimustenmukaisuuden arviointien pohjalta korkea turvallisuus- ja laatutaso ja entistä suurempi valinnanvapaus. |
| --- | --- | --- |

2.5

Komitea kannattaa painokkaasti tavoitteita, joilla tähdätään nykyistä avoimempiin ja tehokkaampiin määräyksiin sekä turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden markkinointiedellytysten vahvistamiseen ja ajanmukaistamiseen. Näin voidaan varmistaa seuraavat seikat:

—

Kuluttajille tarjotaan sekä kotimaisten että tuontitavaroiden luotettavien vaatimustenmukaisuuden arviointien pohjalta korkea turvallisuus- ja laatutaso ja entistä suurempi valinnanvapaus.

| — | Tuottajilla on käytössään varma, selkeä ja yhtenäinen lainsäädäntö sekä yhteinen kehys teollisuustuotteita varten. Järjestelmä on riittävän joustava, jotta voidaan mukautua tekniseen kehitykseen. Kaupankäynti on vapaata ilman tarpeettomia teknisiä esteitä, hallinnollista valvontaa ja raskaita lisätestejä yksittäisten jäsenvaltioiden markkinoille pääsemiseksi. |
| --- | --- |

—

Tuottajilla on käytössään varma, selkeä ja yhtenäinen lainsäädäntö sekä yhteinen kehys teollisuustuotteita varten. Järjestelmä on riittävän joustava, jotta voidaan mukautua tekniseen kehitykseen. Kaupankäynti on vapaata ilman tarpeettomia teknisiä esteitä, hallinnollista valvontaa ja raskaita lisätestejä yksittäisten jäsenvaltioiden markkinoille pääsemiseksi.

| — | Kansalaiset hyötyvät terveyden- ja ympäristönsuojelusta, raskaan ja tarpeettoman hallinnollisen taakan poistamisesta sekä laatuun ja läheisyyteen perustuvasta konkreettisesta ”tulosten Euroopasta”, joka on Euroopan kansalaisuuden keskeinen tekijä. |
| --- | --- |

—

Kansalaiset hyötyvät terveyden- ja ympäristönsuojelusta, raskaan ja tarpeettoman hallinnollisen taakan poistamisesta sekä laatuun ja läheisyyteen perustuvasta konkreettisesta ”tulosten Euroopasta”, joka on Euroopan kansalaisuuden keskeinen tekijä.

| 2.6 | Komitea korostaa aiheesta ”Sisämarkkinastrategia — Vuosien 2003–2006 painopisteet” (5) antamassaan lausunnossa, että ”kauppa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa on kasvanut nopeammin kuin EU:n jäsenvaltioiden välinen kauppa” ja että ”yhtenä syynä on se, että vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä, joka luotiin vahvistamaan kuluttajien luottamusta toisessa maassa valmistettuihin tuotteisiin, on epäonnistunut. Jäsenvaltioiden tulisi luottaa toistensa järjestelmiin. Vakaa oikeusjärjestelmä, tiukat ja avoimet laatustandardit sekä kuluttajavalistusaloitteet ovat parhaita edellytyksiä tavarakaupan vilkastuttamiseksi jäsenvaltioiden välillä”. |
| --- | --- |

2.6

Komitea korostaa aiheesta ”Sisämarkkinastrategia — Vuosien 2003–2006 painopisteet” (5) antamassaan lausunnossa, että ”kauppa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa on kasvanut nopeammin kuin EU:n jäsenvaltioiden välinen kauppa” ja että ”yhtenä syynä on se, että vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä, joka luotiin vahvistamaan kuluttajien luottamusta toisessa maassa valmistettuihin tuotteisiin, on epäonnistunut. Jäsenvaltioiden tulisi luottaa toistensa järjestelmiin. Vakaa oikeusjärjestelmä, tiukat ja avoimet laatustandardit sekä kuluttajavalistusaloitteet ovat parhaita edellytyksiä tavarakaupan vilkastuttamiseksi jäsenvaltioiden välillä”.

| 2.7 | Komitea on myös tähdentänyt, ettei kuluttajien oikeuksia tunneta riittävästi sisämarkkinoilla, ja kiinnittänyt useaan otteeseen huomiota (6) kyseisiin puutteisiin etenkin syrjäisissä ja unioniin äskettäin liittyneissä maissa sekä tapaan, jolla jäsenvaltio- ja paikallistason viranomaiset usein käyttävät hyväkseen tätä tietämättömyyttä. |
| --- | --- |

2.7

Komitea on myös tähdentänyt, ettei kuluttajien oikeuksia tunneta riittävästi sisämarkkinoilla, ja kiinnittänyt useaan otteeseen huomiota (6) kyseisiin puutteisiin etenkin syrjäisissä ja unioniin äskettäin liittyneissä maissa sekä tapaan, jolla jäsenvaltio- ja paikallistason viranomaiset usein käyttävät hyväkseen tätä tietämättömyyttä.

| 2.8 | Komitea muistuttaa myös siitä, että yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän vuonna 2007 määrittelemät, sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa haittaavat kolme pääestettä ovat






  — | talouden toimijoiden ja jäsenvaltioiden hallintojen epävarmuus vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamiseen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista |
| --- | --- | --- |

2.8

Komitea muistuttaa myös siitä, että yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän vuonna 2007 määrittelemät, sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa haittaavat kolme pääestettä ovat

—

talouden toimijoiden ja jäsenvaltioiden hallintojen epävarmuus vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamiseen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista

| — | riittämätön luottamus, avoimuus ja jäsenvaltioiden yhteistyö vastavuoroisen tunnustamisen, sertifioinnin hyväksymisen sekä tavaroiden vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi; vaatimustenmukaisuuden arviointia, akkreditointi- ja markkinavalvontajärjestelmiä sekä CE-merkinnän avoimuutta ja suojelua varten tarvitaan nykyistä selkeämpi kehys |
| --- | --- |

—

riittämätön luottamus, avoimuus ja jäsenvaltioiden yhteistyö vastavuoroisen tunnustamisen, sertifioinnin hyväksymisen sekä tavaroiden vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi; vaatimustenmukaisuuden arviointia, akkreditointi- ja markkinavalvontajärjestelmiä sekä CE-merkinnän avoimuutta ja suojelua varten tarvitaan nykyistä selkeämpi kehys

| — | sellaisten yhtenäisten toimien puute, joilla varmistettaisiin markkinoille saatettaviin tuotteisiin sovellettavat korkeatasoiset turvallisuus- ja terveellisyysvaateet sekä optimaaliset yleiset vaatimukset. |
| --- | --- |

—

sellaisten yhtenäisten toimien puute, joilla varmistettaisiin markkinoille saatettaviin tuotteisiin sovellettavat korkeatasoiset turvallisuus- ja terveellisyysvaateet sekä optimaaliset yleiset vaatimukset.

| 2.9 | Komitea on todennut, että ”on valitettavasti nähtävissä, että Euroopan pitkään jatkuneesta yhdentymiskehityksestä huolimatta EU:n lainsäädäntöä ja politiikkaa ei monissa jäsenvaltioissa pidetä riittävässä määrin sisäpoliittisen päätöksenteon poliittisena ja hallinnollisena tasona sellaisilla aloilla, joilla valtiot ovat sitoutuneet yhteiseen politiikkaan ja toteuttamaan yhteisen päätöksenteon tuloksia” (7). |
| --- | --- |

2.9

Komitea on todennut, että ”on valitettavasti nähtävissä, että Euroopan pitkään jatkuneesta yhdentymiskehityksestä huolimatta EU:n lainsäädäntöä ja politiikkaa ei monissa jäsenvaltioissa pidetä riittävässä määrin sisäpoliittisen päätöksenteon poliittisena ja hallinnollisena tasona sellaisilla aloilla, joilla valtiot ovat sitoutuneet yhteiseen politiikkaan ja toteuttamaan yhteisen päätöksenteon tuloksia” (7).

| 2.10 | Lisäksi komitea katsoo, että ”EU-asioihin jäsenvaltiotasolla sovellettava tehokas ja avoin lähestymistapa on välttämätön. Erilaisista hallintokulttuureista ja -perinteistä huolimatta unionin 25 jäsenvaltion on kunnioitettava yhteistä säännöstöä, johon kuuluu yhteisiä vaatimuksia EU-lainsäädännön laatimisesta, saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, soveltamisesta ja noudattamisen valvonnasta” (8). |
| --- | --- |

2.10

Lisäksi komitea katsoo, että ”EU-asioihin jäsenvaltiotasolla sovellettava tehokas ja avoin lähestymistapa on välttämätön. Erilaisista hallintokulttuureista ja -perinteistä huolimatta unionin 25 jäsenvaltion on kunnioitettava yhteistä säännöstöä, johon kuuluu yhteisiä vaatimuksia EU-lainsäädännön laatimisesta, saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, soveltamisesta ja noudattamisen valvonnasta” (8).

| 2.11 | Kokin raportin (9) mukaan tavaroiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa haittaavat edelleen paikalliset määräykset, joita usein sovelletaan mielivaltaisesti ja selvässä ristiriidassa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen kanssa (10). |
| --- | --- |

2.11

Kokin raportin (9) mukaan tavaroiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa haittaavat edelleen paikalliset määräykset, joita usein sovelletaan mielivaltaisesti ja selvässä ristiriidassa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen kanssa (10).

| 2.12 | Edellä esitetyn valossa komitea katsoo, että Euroopan integraation tulevaisuuden varmistamiseksi sekä kuluttajien ja kansalaisten että eurooppalaisten yritysten tulevaisuuden suojelemiseksi on ehdottoman tärkeää, että






  — | taataan perustamissopimukseen kirjatun ja EY:n tuomioistuimen useissa tuomioissaan vahvistaman tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen täysi toteuttaminen, jotta yhdessä jäsenvaltiossa laillisesti kaupan olevat tuotteet voidaan vaikeuksitta saattaa markkinoille koko EU:ssa |
| --- | --- | --- |

2.12

Edellä esitetyn valossa komitea katsoo, että Euroopan integraation tulevaisuuden varmistamiseksi sekä kuluttajien ja kansalaisten että eurooppalaisten yritysten tulevaisuuden suojelemiseksi on ehdottoman tärkeää, että

—

taataan perustamissopimukseen kirjatun ja EY:n tuomioistuimen useissa tuomioissaan vahvistaman tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen täysi toteuttaminen, jotta yhdessä jäsenvaltiossa laillisesti kaupan olevat tuotteet voidaan vaikeuksitta saattaa markkinoille koko EU:ssa

| — | taataan kaupan varmuus, avoimuus ja tehokkuus poistamalla päällekkäiset tarkastukset ja testit sekä varmistamalla kuluttajien, kansalaisten ja yritysten korkeatasoinen suoja |
| --- | --- |

—

taataan kaupan varmuus, avoimuus ja tehokkuus poistamalla päällekkäiset tarkastukset ja testit sekä varmistamalla kuluttajien, kansalaisten ja yritysten korkeatasoinen suoja

| — | poistetaan epävarmuudet, päällekkäinen lainsäädäntö, oikeudelliset epäjohdonmukaisuudet sekä tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointien tarpeeton monimutkaisuus: arviointien tulee olla asianmukaisia, virallisia, riippumattomia ja puolueettomia sekä teollisuustuotteista annetun yhteisen lainsäädäntökehyksen mukaisia |
| --- | --- |

—

poistetaan epävarmuudet, päällekkäinen lainsäädäntö, oikeudelliset epäjohdonmukaisuudet sekä tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointien tarpeeton monimutkaisuus: arviointien tulee olla asianmukaisia, virallisia, riippumattomia ja puolueettomia sekä teollisuustuotteista annetun yhteisen lainsäädäntökehyksen mukaisia

| — | varmistetaan tuoteturvallisuudesta annettujen yhteisön säännösten aktiivinen ja yhtenäinen soveltaminen koordinoimalla ja vahvistamalla markkinavalvontaa |
| --- | --- |

—

varmistetaan tuoteturvallisuudesta annettujen yhteisön säännösten aktiivinen ja yhtenäinen soveltaminen koordinoimalla ja vahvistamalla markkinavalvontaa

| — | hyödynnetään, vahvistetaan ja suojellaan nykyistä paremmin CE-merkintää; sen on oltava todellinen ”vaatimustenmukaisuuspassi”, joka oikeuttaa vapaaseen liikkuvuuteen koko EU:ssa yhteisön lainsäädännössä määritellyt turvallisuus- ja laatutasot huomioon ottaen. |
| --- | --- |

—

hyödynnetään, vahvistetaan ja suojellaan nykyistä paremmin CE-merkintää; sen on oltava todellinen ”vaatimustenmukaisuuspassi”, joka oikeuttaa vapaaseen liikkuvuuteen koko EU:ssa yhteisön lainsäädännössä määritellyt turvallisuus- ja laatutasot huomioon ottaen.

3.   Komission ehdotukset

| 3.1 | Komission lähtökohtana on toteamus, jonka mukaan ”sisämarkkinoita ei ole vielä toteutettu”.






  — | Jäsenvaltioiden tekniset määräykset muodostavat vielä vakavia kaupan esteitä EU:ssa. Eräässä tutkimuksessa on osoitettu (11), että yli kolmannes yrittäjistä katsoo toisen jäsenvaltion teknisten määräysten aiheuttavan ongelmia, ja noin puolet on päättänyt mukauttaa tuotteensa kyseisten määräysten mukaisiksi. |
| --- | --- | --- |

3.1

Komission lähtökohtana on toteamus, jonka mukaan ”sisämarkkinoita ei ole vielä toteutettu”.

—

Jäsenvaltioiden tekniset määräykset muodostavat vielä vakavia kaupan esteitä EU:ssa. Eräässä tutkimuksessa on osoitettu (11), että yli kolmannes yrittäjistä katsoo toisen jäsenvaltion teknisten määräysten aiheuttavan ongelmia, ja noin puolet on päättänyt mukauttaa tuotteensa kyseisten määräysten mukaisiksi.

| — | Liian monet EU:n määräykset ovat epäjohdonmukaisia ja monimutkaisia: samaan tuotteeseen sovelletaan eri määritelmiä, vaatimuksenmukaisuuden arviointiprosessit ovat päällekkäisiä, vaatimuksenmukaisuuden arviointilaitokset eroavat toisistaan, lainsäädäntökehys on pirstaleinen, säännöt ja menettelytavat ovat hajanaisia. |
| --- | --- |

—

Liian monet EU:n määräykset ovat epäjohdonmukaisia ja monimutkaisia: samaan tuotteeseen sovelletaan eri määritelmiä, vaatimuksenmukaisuuden arviointiprosessit ovat päällekkäisiä, vaatimuksenmukaisuuden arviointilaitokset eroavat toisistaan, lainsäädäntökehys on pirstaleinen, säännöt ja menettelytavat ovat hajanaisia.

| — | Niin kuluttajien ja kansalaisten kuin pk-yritysten tiedot ja valveutuneisuus omista oikeuksista sisämarkkina-asioissa ovat vielä hyvin puutteellisia. Lisäksi kyseisiä oikeuksia käytettäessä syntyy asteittain uusia esteitä ja uusia raskaita hallinnollisia muodollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Niin kuluttajien ja kansalaisten kuin pk-yritysten tiedot ja valveutuneisuus omista oikeuksista sisämarkkina-asioissa ovat vielä hyvin puutteellisia. Lisäksi kyseisiä oikeuksia käytettäessä syntyy asteittain uusia esteitä ja uusia raskaita hallinnollisia muodollisuuksia.

| 3.2 | Kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi komissio ehdottaa seuraavaa:






  — | asetus (KOM(2007) 36 lopullinen) tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3095/95/EY kumoamisesta |
| --- | --- | --- |

3.2

Kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi komissio ehdottaa seuraavaa:

—

asetus (KOM(2007) 36 lopullinen) tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3095/95/EY kumoamisesta

| — | päätös (KOM(2007) 53 lopullinen) tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista; samalla komissio aikoo rekisteröidä CE-merkinnän yhteisön yhteismerkiksi antaakseen sille oikeudellisen suojan |
| --- | --- |

—

päätös (KOM(2007) 53 lopullinen) tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista; samalla komissio aikoo rekisteröidä CE-merkinnän yhteisön yhteismerkiksi antaakseen sille oikeudellisen suojan

| — | asetus (KOM(2007) 37 lopullinen) tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

—

asetus (KOM(2007) 37 lopullinen) tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista.

| 3.3 | Ehdotuksessa asetukseksi (KOM(2007) 36 lopullinen) esitetään nykyisen vastavuoroisen tietojenvaihtomenettelyn kumoamista ja tarkastellaan yhdenmukaistamattomien alojen eräitä näkökohtia:






  — | uusi menettely jäsenvaltioiden viranomaisille silloin, kun ne aikovat noudattaa kansallista teknistä määräystä eivätkä katso voivansa soveltaa vastavuoroista tunnustamista |
| --- | --- | --- |

3.3

Ehdotuksessa asetukseksi (KOM(2007) 36 lopullinen) esitetään nykyisen vastavuoroisen tietojenvaihtomenettelyn kumoamista ja tarkastellaan yhdenmukaistamattomien alojen eräitä näkökohtia:

—

uusi menettely jäsenvaltioiden viranomaisille silloin, kun ne aikovat noudattaa kansallista teknistä määräystä eivätkä katso voivansa soveltaa vastavuoroista tunnustamista

| — | EU-tason määritelmä jäsenvaltioiden viranomaisten sekä sellaisten yritysten oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka haluavat myydä jossakin jäsenvaltiossa tuotetta, joka on jo laillisesti kaupan jossakin toisessa jäsenvaltiossa |
| --- | --- |

—

EU-tason määritelmä jäsenvaltioiden viranomaisten sekä sellaisten yritysten oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka haluavat myydä jossakin jäsenvaltiossa tuotetta, joka on jo laillisesti kaupan jossakin toisessa jäsenvaltiossa

| — | yhden tai useamman tuoteyhteyspisteen perustaminen kuhunkin jäsenvaltioon; tuoteyhteyspisteiden tehtävänä on antaa tietoa sovellettavista teknisistä määräyksistä sekä ilmoittaa toimivaltaiset viranomaiset tai organisaatiot, joiden puoleen tulee kääntyä; lisäksi on mahdollista perustaa tuoteyhteyspisteiden telemaattinen verkko tiedonvaihtoa varten HVTYK-ohjelman (yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille) mukaisesti. |
| --- | --- |

—

yhden tai useamman tuoteyhteyspisteen perustaminen kuhunkin jäsenvaltioon; tuoteyhteyspisteiden tehtävänä on antaa tietoa sovellettavista teknisistä määräyksistä sekä ilmoittaa toimivaltaiset viranomaiset tai organisaatiot, joiden puoleen tulee kääntyä; lisäksi on mahdollista perustaa tuoteyhteyspisteiden telemaattinen verkko tiedonvaihtoa varten HVTYK-ohjelman (yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille) mukaisesti.

| 3.4 | Ehdotuksessa päätökseksi (KOM(2007) 53 lopullinen) esitetään yhtenäinen yleiskehys tulevalle alakohtaiselle lainsäädännölle:






  — | yhdenmukaistetut määritelmät, talouden toimijoiden yhteiset velvoitteet, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten valintakriteerit, ilmoittamisesta vastaavia kansallisia viranomaisia koskevat kriteerit ja säännöt ilmoittamismenettelyä varten |
| --- | --- | --- |

3.4

Ehdotuksessa päätökseksi (KOM(2007) 53 lopullinen) esitetään yhtenäinen yleiskehys tulevalle alakohtaiselle lainsäädännölle:

—

yhdenmukaistetut määritelmät, talouden toimijoiden yhteiset velvoitteet, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten valintakriteerit, ilmoittamisesta vastaavia kansallisia viranomaisia koskevat kriteerit ja säännöt ilmoittamismenettelyä varten

| — | säännöt vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen valintaa varten sekä yhdenmukaistetut menettelyt raskaiden päällekkäisyyksien välttämiseksi |
| --- | --- |

—

säännöt vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen valintaa varten sekä yhdenmukaistetut menettelyt raskaiden päällekkäisyyksien välttämiseksi

| — | yksi määritelmä CE-merkinnälle (sekä vastuu- ja suojasäännöt) yhteisön yhteismerkkinä niiden direktiivien osalta, joissa jo säädetään sen käytöstä |
| --- | --- |

—

yksi määritelmä CE-merkinnälle (sekä vastuu- ja suojasäännöt) yhteisön yhteismerkkinä niiden direktiivien osalta, joissa jo säädetään sen käytöstä

| — | tiedonvälitys- ja markkinavalvontamenettely, joka täydentää yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin mukaista järjestelmää |
| --- | --- |

—

tiedonvälitys- ja markkinavalvontamenettely, joka täydentää yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin mukaista järjestelmää

| — | yhdenmukaistetut säännökset tulevia suojamekanismeja varten markkinavalvontaa koskevien säännösten täydentämiseksi. |
| --- | --- |

—

yhdenmukaistetut säännökset tulevia suojamekanismeja varten markkinavalvontaa koskevien säännösten täydentämiseksi.

| 3.5 | Ehdotuksessa asetukseksi (KOM(2007) 37 lopullinen) säädetään akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevien määräysten vahvistamisesta, jotta vaatimustenvastaiset tuotteet voidaan tunnistaa helposti ja poistaa markkinoilta. Ehdotuksen päätavoite on varmistaa tavaroiden vapaa liikkuvuus yhdenmukaistetulla alueella seuraavin keinoin:






  — | Vahvistetaan eurooppalaista yhteistyötä, jotta akkreditointi voi toimia tehokkaasti valvonnan viimeisenä tasona varmistettaessa EU-lainsäädännön asianmukainen toiminta. |
| --- | --- | --- |

3.5

Ehdotuksessa asetukseksi (KOM(2007) 37 lopullinen) säädetään akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevien määräysten vahvistamisesta, jotta vaatimustenvastaiset tuotteet voidaan tunnistaa helposti ja poistaa markkinoilta. Ehdotuksen päätavoite on varmistaa tavaroiden vapaa liikkuvuus yhdenmukaistetulla alueella seuraavin keinoin:

—

Vahvistetaan eurooppalaista yhteistyötä, jotta akkreditointi voi toimia tehokkaasti valvonnan viimeisenä tasona varmistettaessa EU-lainsäädännön asianmukainen toiminta.

| — | Vahvistetaan puitteet jo olemassa olevan eurooppalaisten akkreditointielinten yhteistyöjärjestön (European Co-operation for Accreditation, EA) tunnustamiselle, jotta varmistetaan jäsenvaltioiden akkreditointielinten (12) perusteellinen vertaisarviointi. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan puitteet jo olemassa olevan eurooppalaisten akkreditointielinten yhteistyöjärjestön (European Co-operation for Accreditation, EA) tunnustamiselle, jotta varmistetaan jäsenvaltioiden akkreditointielinten (12) perusteellinen vertaisarviointi.

| — | Vahvistetaan kehys yhteisön markkinavalvonnalle sekä yhteisön markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksille, jotta varmistetaan jäsenvaltioiden viranomaisten ja tulliviranomaisten nykyistä tiiviimpi yhteistyö sekä jäsenvaltioiden viranomaisten tiedonvaihto ja yhteistyö useampien jäsenvaltioiden markkinoilla olevien tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan kehys yhteisön markkinavalvonnalle sekä yhteisön markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksille, jotta varmistetaan jäsenvaltioiden viranomaisten ja tulliviranomaisten nykyistä tiiviimpi yhteistyö sekä jäsenvaltioiden viranomaisten tiedonvaihto ja yhteistyö useampien jäsenvaltioiden markkinoilla olevien tuotteiden osalta.

| — | Sovelletaan kaikilla aloilla selkeitä vakiosääntöjä, varmistetaan toimien oikeudellinen vakaus ja johdonmukaisuus, kevennetään markkinoille saattamista edeltäviä velvoitteita sekä vähennetään vaatimustenmukaisuuden arvioinnista aiheutuvia rasitteita. |
| --- | --- |

—

Sovelletaan kaikilla aloilla selkeitä vakiosääntöjä, varmistetaan toimien oikeudellinen vakaus ja johdonmukaisuus, kevennetään markkinoille saattamista edeltäviä velvoitteita sekä vähennetään vaatimustenmukaisuuden arvioinnista aiheutuvia rasitteita.

| — | Myönnetään yhteisön rahoitusta alakohtaisille akkreditointiohjelmille, EA:n keskussihteeristön toiminnalle, markkinavalvontahankkeiden perustamiselle ja koordinoinnille sekä kansallisten viranomaisten — myös tulliviranomaisten — koulutus- ja vaihto-ohjelmille. |
| --- | --- |

—

Myönnetään yhteisön rahoitusta alakohtaisille akkreditointiohjelmille, EA:n keskussihteeristön toiminnalle, markkinavalvontahankkeiden perustamiselle ja koordinoinnille sekä kansallisten viranomaisten — myös tulliviranomaisten — koulutus- ja vaihto-ohjelmille.

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea on täysin vakuuttunut siitä, että tavaroiden vapaa liikkuvuus on Euroopan yhtenäismarkkinoiden kilpailukyvyn sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen keskeinen moottori ja että turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden kaupan pitämisen edellytysten vahvistaminen ja ajanmukaistaminen ovat eurooppalaisten kuluttajien, yritysten ja kansalaisten kannalta avaintekijöitä. |
| --- | --- |

4.1

Komitea on täysin vakuuttunut siitä, että tavaroiden vapaa liikkuvuus on Euroopan yhtenäismarkkinoiden kilpailukyvyn sekä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen keskeinen moottori ja että turvallisten ja laadukkaiden tuotteiden kaupan pitämisen edellytysten vahvistaminen ja ajanmukaistaminen ovat eurooppalaisten kuluttajien, yritysten ja kansalaisten kannalta avaintekijöitä.

| 4.2 | Tavaroiden yhtenäismarkkinat ovat 50 viime vuoden aikana osaltaan lähentäneet yhä enemmän Euroopan talouksia. Nykyisin 27 jäsenvaltion EU:ssa jäsenvaltioiden välisen kaupan osuus on unionin kokonaiskaupasta kaksi kolmannesta. |
| --- | --- |

4.2

Tavaroiden yhtenäismarkkinat ovat 50 viime vuoden aikana osaltaan lähentäneet yhä enemmän Euroopan talouksia. Nykyisin 27 jäsenvaltion EU:ssa jäsenvaltioiden välisen kaupan osuus on unionin kokonaiskaupasta kaksi kolmannesta.

| 4.3 | Yhteisön sisäisen kaupan kehityksen keskeisiä pilareita ovat EY:n perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan (13) määräysten toteuttaminen, vanhan ja uuden lähestymistavan mukaisten teknisten määräysten yhtenäistämisprosessi sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen oikea soveltaminen. |
| --- | --- |

4.3

Yhteisön sisäisen kaupan kehityksen keskeisiä pilareita ovat EY:n perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan (13) määräysten toteuttaminen, vanhan ja uuden lähestymistavan mukaisten teknisten määräysten yhtenäistämisprosessi sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen oikea soveltaminen.

| 4.4 | Tavaroita koskeva EU:n lainsäädäntö on ajanmukaistettava ja uudistettava viipymättä, kun ajatellaan perustamissopimuksen määräysten soveltamisessa ja toteuttamisessa kohdattuja vaikeuksia, jäsenvaltioiden markkinavalvontajärjestelmien epäyhtenäisyyttä, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ja CE-merkinnän oikeudellisen suojan puutteita, usein kumulatiivisten ja päällekkäisten, erilaisia menettelyjä edellyttävien unionin säännösten epäjohdonmukaisuuksia ja monimutkaisuutta sekä yritysten, hallinnon ja kansalaisten puutteellista tietämystä omista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. |
| --- | --- |

4.4

Tavaroita koskeva EU:n lainsäädäntö on ajanmukaistettava ja uudistettava viipymättä, kun ajatellaan perustamissopimuksen määräysten soveltamisessa ja toteuttamisessa kohdattuja vaikeuksia, jäsenvaltioiden markkinavalvontajärjestelmien epäyhtenäisyyttä, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ja CE-merkinnän oikeudellisen suojan puutteita, usein kumulatiivisten ja päällekkäisten, erilaisia menettelyjä edellyttävien unionin säännösten epäjohdonmukaisuuksia ja monimutkaisuutta sekä yritysten, hallinnon ja kansalaisten puutteellista tietämystä omista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan.

| 4.5 | Komitea kannattaakin komission aloitetta, sillä se on yhtenäismarkkinoista antamissaan lausunnoissa (14) jo painottanut asiaa ja kehottanut toteuttamaan kyseisen aloitteen. Komitea on tyytyväinen tehtyihin ehdotuksiin, kunhan niissä otetaan huomioon käsillä olevassa lausunnossa esitetyt huomiot. |
| --- | --- |

4.5

Komitea kannattaakin komission aloitetta, sillä se on yhtenäismarkkinoista antamissaan lausunnoissa (14) jo painottanut asiaa ja kehottanut toteuttamaan kyseisen aloitteen. Komitea on tyytyväinen tehtyihin ehdotuksiin, kunhan niissä otetaan huomioon käsillä olevassa lausunnossa esitetyt huomiot.

| 4.6 | Komitean mielestä esitettyjä aloitteita tulisi arvioida neljän avainkriteerin pohjalta, jotta varmistetaan, että ne sisällytetään nykyiseen yhteisön kehykseen:






  — | avoimuuden, yksinkertaistamisen, luotettavuuden, oikeusvarmuuden ja ymmärrettävyyden taso yhteisön käyttäjän — kuluttajan, yrityksen, julkishallinnon tai kansalaisen — kannalta |
| --- | --- | --- |

4.6

Komitean mielestä esitettyjä aloitteita tulisi arvioida neljän avainkriteerin pohjalta, jotta varmistetaan, että ne sisällytetään nykyiseen yhteisön kehykseen:

—

avoimuuden, yksinkertaistamisen, luotettavuuden, oikeusvarmuuden ja ymmärrettävyyden taso yhteisön käyttäjän — kuluttajan, yrityksen, julkishallinnon tai kansalaisen — kannalta

| — | johdonmukaisuus suhteessa unionin muihin politiikanaloihin ja tavoitteisiin |
| --- | --- |

—

johdonmukaisuus suhteessa unionin muihin politiikanaloihin ja tavoitteisiin

| — | oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan, asianomaisten yhteisön toimijoiden välisen tiedotuksen ja viestinnän taso |
| --- | --- |

—

oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan, asianomaisten yhteisön toimijoiden välisen tiedotuksen ja viestinnän taso

| — | tarpeettoman byrokratian määrä ja siihen liittyvät rasitteet etenkin pienille toimijoille, kuten kuluttajille, pienille ja keskisuurille yrityksille sekä yksittäisille kansalaisille. |
| --- | --- |

—

tarpeettoman byrokratian määrä ja siihen liittyvät rasitteet etenkin pienille toimijoille, kuten kuluttajille, pienille ja keskisuurille yrityksille sekä yksittäisille kansalaisille.

| 4.7 | Komitea katsoo, että komission ehdotukset ovat merkittävä askel eteenpäin, sillä niihin sisältyy






  — | säännöksiä markkinavalvonnan vahvistamiseksi |
| --- | --- | --- |

4.7

Komitea katsoo, että komission ehdotukset ovat merkittävä askel eteenpäin, sillä niihin sisältyy

—

säännöksiä markkinavalvonnan vahvistamiseksi

| — | yhteinen akkreditointijärjestelmä |
| --- | --- |

—

yhteinen akkreditointijärjestelmä

| — | akkreditoitujen sertifiointielinten yhteinen pätevyystaso |
| --- | --- |

—

akkreditoitujen sertifiointielinten yhteinen pätevyystaso

| — | nykyistä tiukemmat valintakriteerit ja yhdenmukaistetut valintamenettelyt vaatimustenmukaisuuden arviointia varten |
| --- | --- |

—

nykyistä tiukemmat valintakriteerit ja yhdenmukaistetut valintamenettelyt vaatimustenmukaisuuden arviointia varten

| — | jäsenvaltioiden viranomaisten nykyistä laajempi yhteistyö ja tiedonvaihto |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden viranomaisten nykyistä laajempi yhteistyö ja tiedonvaihto

| — | CE-merkinnän oikeudellisen suojan vahvistaminen yhteisön yhteismerkkinä. |
| --- | --- |

—

CE-merkinnän oikeudellisen suojan vahvistaminen yhteisön yhteismerkkinä.

| 4.8 | Komitea on komission kanssa täysin samaa mieltä siitä, että ilmoitettujen laitosten akkreditointijärjestelmää on parannettava laadullisesti ja että kyseisten laitosten nimeämistä, hallintoa ja valvontaa varten on laadittava nykyistä tiukemmat kriteerit. Lisäksi tarvitaan oikeudellinen kehys, jolla taataan hajautetun järjestelmän yhtenäisyys, vertailtavuus ja koordinointi luotettavuuden ja keskinäisen luottamuksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.8

Komitea on komission kanssa täysin samaa mieltä siitä, että ilmoitettujen laitosten akkreditointijärjestelmää on parannettava laadullisesti ja että kyseisten laitosten nimeämistä, hallintoa ja valvontaa varten on laadittava nykyistä tiukemmat kriteerit. Lisäksi tarvitaan oikeudellinen kehys, jolla taataan hajautetun järjestelmän yhtenäisyys, vertailtavuus ja koordinointi luotettavuuden ja keskinäisen luottamuksen varmistamiseksi.

| 4.9 | Etenkin etenevää maailmanlaajuistumista silmällä pitäen markkinavalvontajärjestelmän on taattava yhteinen sääntelykehys, jotta lainsäädäntöä sovelletaan tehokkaasti ja yhdenmukaisesti koko unionissa. |
| --- | --- |

4.9

Etenkin etenevää maailmanlaajuistumista silmällä pitäen markkinavalvontajärjestelmän on taattava yhteinen sääntelykehys, jotta lainsäädäntöä sovelletaan tehokkaasti ja yhdenmukaisesti koko unionissa.

| 4.10 | Vaatimustenvastaisten ja mahdollisesti vaarallisten tuotteiden saattaminen markkinoille on estettävä, kuten todetaan Rapexin (tuoteturvallisuuden nopea hälytysjärjestelmä) vuosikertomuksessa 2006 (15). |
| --- | --- |

4.10

Vaatimustenvastaisten ja mahdollisesti vaarallisten tuotteiden saattaminen markkinoille on estettävä, kuten todetaan Rapexin (tuoteturvallisuuden nopea hälytysjärjestelmä) vuosikertomuksessa 2006 (15).

| 4.11 | CE-merkintä on tarkoitettu vaatimustenmukaisuusmerkiksi eikä laatumerkiksi. Komitea pitää tärkeänä, että luottamus vaatimustenmukaisuusmerkkeihin palautetaan. CE-merkinnälle on palautettava sille kuuluva merkitys. Näin vahvistetaan mahdollisuuksia nostaa kanne sen väärinkäytöstä ja taataan sen oikeudellinen suoja, sillä se edustaa sääntelyjärjestelmää, johon kaikki nykyään 20 tuotantoalaa kattavat ”uuden lähestymistavan” direktiivit perustuvat. |
| --- | --- |

4.11

CE-merkintä on tarkoitettu vaatimustenmukaisuusmerkiksi eikä laatumerkiksi. Komitea pitää tärkeänä, että luottamus vaatimustenmukaisuusmerkkeihin palautetaan. CE-merkinnälle on palautettava sille kuuluva merkitys. Näin vahvistetaan mahdollisuuksia nostaa kanne sen väärinkäytöstä ja taataan sen oikeudellinen suoja, sillä se edustaa sääntelyjärjestelmää, johon kaikki nykyään 20 tuotantoalaa kattavat ”uuden lähestymistavan” direktiivit perustuvat.

| 4.12 | Nykyistä lainsäädäntökehystä ajatellen komitea katsoo, että epäjohdonmukaisuudet, päällekkäiset säännökset ja oikeudelliset epävarmuudet saattavat olla koko järjestelmän heikoin kohta, joka haittaa vakavasti kuluttajia, yrityksiä, kansalaisia ja koko kansalaisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

4.12

Nykyistä lainsäädäntökehystä ajatellen komitea katsoo, että epäjohdonmukaisuudet, päällekkäiset säännökset ja oikeudelliset epävarmuudet saattavat olla koko järjestelmän heikoin kohta, joka haittaa vakavasti kuluttajia, yrityksiä, kansalaisia ja koko kansalaisyhteiskuntaa.

| 4.13 | Lainsäädännön päällekkäisyys sekä unionin muihin tavoitteisiin ja politiikkoihin liittyvien aloitteiden yhtenäisyyden puute on johtanut liialliseen ja paljon aikaa vievään byrokratiaan, joka haittaa erilaisten menettelyjen tehokasta käynnistämistä. Tällä on ollut erittäin kielteinen vaikutus etenkin kuluttajiin, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä yksittäisiin kansalaisiin. |
| --- | --- |

4.13

Lainsäädännön päällekkäisyys sekä unionin muihin tavoitteisiin ja politiikkoihin liittyvien aloitteiden yhtenäisyyden puute on johtanut liialliseen ja paljon aikaa vievään byrokratiaan, joka haittaa erilaisten menettelyjen tehokasta käynnistämistä. Tällä on ollut erittäin kielteinen vaikutus etenkin kuluttajiin, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä yksittäisiin kansalaisiin.

| 4.14 | Komitea kannattaa näin ollen täysin ehdotusta yhteiseksi viitekehykseksi tuotteiden kaupan pitämistä varten (16). Tällaiseen kehykseen tulisi sisältyä yhteiset määrittelyt, menettelyt ja tekijät tulevaa uudelleenjärjestelyä sekä yksittäisten direktiivien mukauttamista varten. Näin nykyisestä lainsäädäntökehyksestä voidaan poistaa puutteet ja tarpeettomat byrokraattiset rasitteet. |
| --- | --- |

4.14

Komitea kannattaa näin ollen täysin ehdotusta yhteiseksi viitekehykseksi tuotteiden kaupan pitämistä varten (16). Tällaiseen kehykseen tulisi sisältyä yhteiset määrittelyt, menettelyt ja tekijät tulevaa uudelleenjärjestelyä sekä yksittäisten direktiivien mukauttamista varten. Näin nykyisestä lainsäädäntökehyksestä voidaan poistaa puutteet ja tarpeettomat byrokraattiset rasitteet.

| 4.15 | Komitean mielestä sisämarkkinoiden kannalta on tärkeää laatia käytännön telemaattinen opas tuotteiden kaupan pitämisestä unionin sisämarkkinoilla (17). Oppaassa esitettäisiin käyttäjäystävällinen yhteenveto kaikista säädöksistä ja menettelyistä horisontaalisessa kehyksessä ja keskeisiin aloihin jaoteltuna sekä selostettaisiin oikeudet ja velvollisuudet, osallistumismenettelyt, aikarajoitukset ja käynnistyskustannukset. |
| --- | --- |

4.15

Komitean mielestä sisämarkkinoiden kannalta on tärkeää laatia käytännön telemaattinen opas tuotteiden kaupan pitämisestä unionin sisämarkkinoilla (17). Oppaassa esitettäisiin käyttäjäystävällinen yhteenveto kaikista säädöksistä ja menettelyistä horisontaalisessa kehyksessä ja keskeisiin aloihin jaoteltuna sekä selostettaisiin oikeudet ja velvollisuudet, osallistumismenettelyt, aikarajoitukset ja käynnistyskustannukset.

5.   Erityistä

5.1   Ehdotus päätökseksi vastavuoroisen tunnustamisen periaatteesta ja tuoteyhteyspisteistä, KOM(2007) 36 lopullinen

| 5.1.1 | Perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklassa määrätty vastavuoroisen tunnustamisen periaate on tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden kulmakiviä sisämarkkinoilla. EU on 50 vuoden ajan jatkuvasti laajentunut, ja markkinat ovat globalisoituneet yhä enemmän. Tämän vuoksi on komitean mielestä vahvistettava sisämarkkinoiden asema ja suoja, taattava nykyistä parempi oikeusvarmuus ja lainsäädännön yhtenäinen soveltaminen sekä hyödynnettävä täysin kaikkia sisämarkkinoiden mahdollisuuksia niin talouden toimijoiden ja eurooppalaisten yritysten kuin jäsenvaltioiden viranomaisten kannalta. |
| --- | --- |

5.1.1

Perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklassa määrätty vastavuoroisen tunnustamisen periaate on tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden kulmakiviä sisämarkkinoilla. EU on 50 vuoden ajan jatkuvasti laajentunut, ja markkinat ovat globalisoituneet yhä enemmän. Tämän vuoksi on komitean mielestä vahvistettava sisämarkkinoiden asema ja suoja, taattava nykyistä parempi oikeusvarmuus ja lainsäädännön yhtenäinen soveltaminen sekä hyödynnettävä täysin kaikkia sisämarkkinoiden mahdollisuuksia niin talouden toimijoiden ja eurooppalaisten yritysten kuin jäsenvaltioiden viranomaisten kannalta.

| 5.1.2 | Komission ehdotus on myönteinen askel tähän suuntaan, sillä siinä






  — | säädetään menettelystä yleisperiaatteeseen tehtävien poikkeusten esiin tuomiseksi |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Komission ehdotus on myönteinen askel tähän suuntaan, sillä siinä

—

säädetään menettelystä yleisperiaatteeseen tehtävien poikkeusten esiin tuomiseksi

| — | vahvistetaan yhteiset oikeudet ja velvollisuudet jäsenvaltioiden viranomaisia ja yrityksiä varten |
| --- | --- |

—

vahvistetaan yhteiset oikeudet ja velvollisuudet jäsenvaltioiden viranomaisia ja yrityksiä varten

| — | esitetään järjestelmä tiedotusta ja hallinnollista yhteistyötä varten kansallisen sääntelyn osalta. |
| --- | --- |

—

esitetään järjestelmä tiedotusta ja hallinnollista yhteistyötä varten kansallisen sääntelyn osalta.

| 5.1.3 | Komitea katsoo kuitenkin, että edelleen on olemassa eräitä ongelmallisia seikkoja, joita tulisi tarkentaa ehdotetussa asetuksessa.






  — | Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista ei voi erottaa jäsenvaltioiden keskinäisestä luottamuksesta markkinavalvontajärjestelmien luotettavuuteen — markkinavalvontajärjestelmät ovat keskeisessä asemassa sallittaessa tuotteen pääsy unionin sisämarkkinoille — vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen tehokkuuteen, testilaboratorioiden rooliin sekä sertifioijien ja standardointielinten pätevyyteen. |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Komitea katsoo kuitenkin, että edelleen on olemassa eräitä ongelmallisia seikkoja, joita tulisi tarkentaa ehdotetussa asetuksessa.

—

Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista ei voi erottaa jäsenvaltioiden keskinäisestä luottamuksesta markkinavalvontajärjestelmien luotettavuuteen — markkinavalvontajärjestelmät ovat keskeisessä asemassa sallittaessa tuotteen pääsy unionin sisämarkkinoille — vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen tehokkuuteen, testilaboratorioiden rooliin sekä sertifioijien ja standardointielinten pätevyyteen.

| — | Nykyisessä ehdotetussa asetuksessa komission rooli on suppeampi verrattuna päätöksessä 3052/95/EY määrättyyn rooliin. |
| --- | --- |

—

Nykyisessä ehdotetussa asetuksessa komission rooli on suppeampi verrattuna päätöksessä 3052/95/EY määrättyyn rooliin.

| — | Hallinnollisen yhteistyön mekanismit rajoitettaisiin yritysten ja jäsenvaltioiden viranomaisten vertikaaliseen yhteistyöhön, vaikka hallintoviranomaisten, samoin kuin tuoteyhteyspisteiden, horisontaalisen yhteistyön kehittäminen vaikuttaisi tärkeältä. |
| --- | --- |

—

Hallinnollisen yhteistyön mekanismit rajoitettaisiin yritysten ja jäsenvaltioiden viranomaisten vertikaaliseen yhteistyöhön, vaikka hallintoviranomaisten, samoin kuin tuoteyhteyspisteiden, horisontaalisen yhteistyön kehittäminen vaikuttaisi tärkeältä.

| — | Ehdotuksessa ei viitata konfliktien ratkaisumekanismeihin, kuten Solvit-järjestelmään (18), jonka avulla yritykset voisivat hyödyntää suoraan nopeaa ja hyväksi havaittua menettelyä. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksessa ei viitata konfliktien ratkaisumekanismeihin, kuten Solvit-järjestelmään (18), jonka avulla yritykset voisivat hyödyntää suoraan nopeaa ja hyväksi havaittua menettelyä.

| — | Käänteistä todistustaakkaa sovelletaan myös unionin ulkopuolisista maista tuleviin tuotteisiin, jotka eurooppalaiset maahantuojat saattavat unionin markkinoille. |
| --- | --- |

—

Käänteistä todistustaakkaa sovelletaan myös unionin ulkopuolisista maista tuleviin tuotteisiin, jotka eurooppalaiset maahantuojat saattavat unionin markkinoille.

| — | Ehdotukseen sisältyy tuoteluettelon käyttöönotto, mikä voi osoittautua erityisen ongelmalliseksi, sillä vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka eivät kuulu yhtenäistetyn lainsäädännön piiriin. |
| --- | --- |

—

Ehdotukseen sisältyy tuoteluettelon käyttöönotto, mikä voi osoittautua erityisen ongelmalliseksi, sillä vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka eivät kuulu yhtenäistetyn lainsäädännön piiriin.

| 5.1.4 | Komitean mielestä olisi asianmukaista viitata tekstissä nimenomaan siihen, että perustamissopimuksen oikeusperustoissa, joissa vahvistetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaate, korostetaan, että oletettuja kansallisia vaatimuksia suojellaan vain poikkeustapauksessa. |
| --- | --- |

5.1.4

Komitean mielestä olisi asianmukaista viitata tekstissä nimenomaan siihen, että perustamissopimuksen oikeusperustoissa, joissa vahvistetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaate, korostetaan, että oletettuja kansallisia vaatimuksia suojellaan vain poikkeustapauksessa.

| 5.1.5 | Komitean mielestä on ensisijaisen tärkeää varmistaa riittävä avoimuus, oikeusvarmuus ja yksinkertaistaminen vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisessa ja toteuttamisessa:






  — | käänteisen todistustaakan soveltaminen yksinkertaisin ja ajallisesti määritellyin menetelmin, jos jäsenvaltioiden viranomaiset aikovat poiketa periaatteesta, jotta ristiriitaiset tapaukset voidaan ratkaista entistä avoimemmin ja nopeammin |
| --- | --- | --- |

5.1.5

Komitean mielestä on ensisijaisen tärkeää varmistaa riittävä avoimuus, oikeusvarmuus ja yksinkertaistaminen vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisessa ja toteuttamisessa:

—

käänteisen todistustaakan soveltaminen yksinkertaisin ja ajallisesti määritellyin menetelmin, jos jäsenvaltioiden viranomaiset aikovat poiketa periaatteesta, jotta ristiriitaiset tapaukset voidaan ratkaista entistä avoimemmin ja nopeammin

| — | mahdollisuus nostaa kanne jäsenvaltioiden tuomioistuimissa siten, etteivät kustannukset ja asiaan käytetty aika ja vaiva lisäänny |
| --- | --- |

—

mahdollisuus nostaa kanne jäsenvaltioiden tuomioistuimissa siten, etteivät kustannukset ja asiaan käytetty aika ja vaiva lisäänny

| — | mahdollisuus riita-asioiden käsittelyyn ilman oikeudellista menettelyä EU:ssa tehokkaaksi havaittujen mekanismien mukaisesti |
| --- | --- |

—

mahdollisuus riita-asioiden käsittelyyn ilman oikeudellista menettelyä EU:ssa tehokkaaksi havaittujen mekanismien mukaisesti

| — | tavaroiden ja palvelujen entistä laajempi ja parempi liikkuvuus myös yrityksille, kuluttajille ja viranomaisille suunnattujen yhdistettyjen tiedotus- ja koulutuskampanjoiden avulla |
| --- | --- |

—

tavaroiden ja palvelujen entistä laajempi ja parempi liikkuvuus myös yrityksille, kuluttajille ja viranomaisille suunnattujen yhdistettyjen tiedotus- ja koulutuskampanjoiden avulla

| — | nykyistä lyhyemmät menettelyt: jäsenvaltion viranomaiselta saadun kirjallisen ja perustellun ilmoituksen jälkeen yrityksellä on 20 päivää aikaa esittää vastaväitteensä ja jos riita-asia ei ratkea tietyn ajan kuluessa, yritys voi viedä sen mahdollisen markkina-alueen muodostavan jäsenvaltion tuomioistuimeen |
| --- | --- |

—

nykyistä lyhyemmät menettelyt: jäsenvaltion viranomaiselta saadun kirjallisen ja perustellun ilmoituksen jälkeen yrityksellä on 20 päivää aikaa esittää vastaväitteensä ja jos riita-asia ei ratkea tietyn ajan kuluessa, yritys voi viedä sen mahdollisen markkina-alueen muodostavan jäsenvaltion tuomioistuimeen

| — | kunkin jäsenvaltion tuoteyhteyspisteiden verkottaminen Euroopan laajuisesti ja niiden sisällyttäminen EU:n internet-sivustolle, jotta varmistetaan riittävä viestintä ja tiedotus oikeuksista ja velvollisuuksista. |
| --- | --- |

—

kunkin jäsenvaltion tuoteyhteyspisteiden verkottaminen Euroopan laajuisesti ja niiden sisällyttäminen EU:n internet-sivustolle, jotta varmistetaan riittävä viestintä ja tiedotus oikeuksista ja velvollisuuksista.

| 5.1.6 | Komitea mielestä on asianmukaista määritellä kanteen käsittelylle enimmäisaikaraja, jotta asia voidaan ratkaista ensimmäisen asteen oikeusistuimessa. |
| --- | --- |

5.1.6

Komitea mielestä on asianmukaista määritellä kanteen käsittelylle enimmäisaikaraja, jotta asia voidaan ratkaista ensimmäisen asteen oikeusistuimessa.

| 5.1.7 | Jäsenvaltioiden on luotava tehokkaat ja pätevät tekniset rakenteet sekä kiireellisyysmenettely, jotta ne voivat nopeasti hankkia mahdolliset todisteet vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen tehdyistä poikkeuksista EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti, sillä siinä ”sallitaan jäsenvaltioiden soveltaa tuonnin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, mikäli ne perustuvat yleiseen ei-taloudelliseen etuun (julkinen moraali, yleinen järjestys tai turvallisuus, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojeleminen, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojeleminen taikka teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojeleminen)” (19). |
| --- | --- |

5.1.7

Jäsenvaltioiden on luotava tehokkaat ja pätevät tekniset rakenteet sekä kiireellisyysmenettely, jotta ne voivat nopeasti hankkia mahdolliset todisteet vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen tehdyistä poikkeuksista EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti, sillä siinä ”sallitaan jäsenvaltioiden soveltaa tuonnin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, mikäli ne perustuvat yleiseen ei-taloudelliseen etuun (julkinen moraali, yleinen järjestys tai turvallisuus, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojeleminen, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojeleminen taikka teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojeleminen)” (19).

| 5.1.8 | Tuoteyhteyspisteissä tulisi soveltaa Solvit-järjestelmää, jonka avulla pyrittäisiin aluksi ratkaisemaan riita-asiat ja annettaisiin niille yrityksille, joiden tuotteet on pysäytetty rajalla, mahdollisuus hyödyntää jäsenvaltioiden viranomaisten hallinnollista yhteistyötä ilman oikeudellista menettelyä ja saada vastaus kymmenen viikon kuluessa (20). |
| --- | --- |

5.1.8

Tuoteyhteyspisteissä tulisi soveltaa Solvit-järjestelmää, jonka avulla pyrittäisiin aluksi ratkaisemaan riita-asiat ja annettaisiin niille yrityksille, joiden tuotteet on pysäytetty rajalla, mahdollisuus hyödyntää jäsenvaltioiden viranomaisten hallinnollista yhteistyötä ilman oikeudellista menettelyä ja saada vastaus kymmenen viikon kuluessa (20).

| 5.1.9 | Komitean mielestä on tärkeää, että tuoteyhteyspisteillä on ennakoiva rooli ja että ne antavat käyttöön oppaita käytännön menettelyistä. Niiden tulisi myös laatia jäsenvaltioissa internet-sivustoja, jotka verkotetaan Euroopan laajuisesti ja linkitetään EU:n internet-sivustoon. Kyseisillä sivustoilla tulisi esittää aiemmin ratkaistuja asioita koskevat päätökset, vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen piiriin kuuluvien tuotteiden luettelo sekä mahdollisille käyttäjille avoin tietokanta, joka on linkitetty tuoteyhteyspisteiden tiedonvaihdon telemaattiseen verkkoon HVTYK-ohjelman yhteentoimivuusmallien mukaisesti (21). |
| --- | --- |

5.1.9

Komitean mielestä on tärkeää, että tuoteyhteyspisteillä on ennakoiva rooli ja että ne antavat käyttöön oppaita käytännön menettelyistä. Niiden tulisi myös laatia jäsenvaltioissa internet-sivustoja, jotka verkotetaan Euroopan laajuisesti ja linkitetään EU:n internet-sivustoon. Kyseisillä sivustoilla tulisi esittää aiemmin ratkaistuja asioita koskevat päätökset, vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen piiriin kuuluvien tuotteiden luettelo sekä mahdollisille käyttäjille avoin tietokanta, joka on linkitetty tuoteyhteyspisteiden tiedonvaihdon telemaattiseen verkkoon HVTYK-ohjelman yhteentoimivuusmallien mukaisesti (21).

| 5.1.10 | Kyseisten välineiden valmistelu ja käyttö ei voi olla vapaaehtoista vaan sen on oltava pakollista, ja asiasta tulisi säätää ehdotuksessa. Tuoteyhteyspisteiden tulisi järjestää säännöllisesti yhdessä komission kanssa yhdistettyjä tiedotus- ja koulutusseminaareja talouden toimijoille, hallinto- ja tullivirkamiehille sekä kuluttajille, jotta varmistettaisiin perustamissopimuksessa määrättyjen oikeuksien ja velvollisuuksien asianmukainen ymmärtäminen ja levittäminen. |
| --- | --- |

5.1.10

Kyseisten välineiden valmistelu ja käyttö ei voi olla vapaaehtoista vaan sen on oltava pakollista, ja asiasta tulisi säätää ehdotuksessa. Tuoteyhteyspisteiden tulisi järjestää säännöllisesti yhdessä komission kanssa yhdistettyjä tiedotus- ja koulutusseminaareja talouden toimijoille, hallinto- ja tullivirkamiehille sekä kuluttajille, jotta varmistettaisiin perustamissopimuksessa määrättyjen oikeuksien ja velvollisuuksien asianmukainen ymmärtäminen ja levittäminen.

| 5.1.11 | Lisäksi tulisi laatia telemaattinen opas, jonka avulla koko EU:ssa voidaan saada yleiskuva voimassa olevista säännöksistä horisontaalisessa kehyksessä ja keskeisiin aloihin jaoteltuna. |
| --- | --- |

5.1.11

Lisäksi tulisi laatia telemaattinen opas, jonka avulla koko EU:ssa voidaan saada yleiskuva voimassa olevista säännöksistä horisontaalisessa kehyksessä ja keskeisiin aloihin jaoteltuna.

| 5.1.12 | Asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden luettelon laatiminen ei vaikuta asianmukaiselta, kuten ei myöskään yleisestä tuoteturvallisuudesta annetussa direktiivissä säädetyn kiireellisyysmenettelyn poissulkeminen. |
| --- | --- |

5.1.12

Asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden luettelon laatiminen ei vaikuta asianmukaiselta, kuten ei myöskään yleisestä tuoteturvallisuudesta annetussa direktiivissä säädetyn kiireellisyysmenettelyn poissulkeminen.

| 5.1.13 | Komission on seurattava tiiviisti ilmoitusmenettelyjä toiminnan valvomiseksi. Jäsenvaltiot on näin ollen velvoitettava lähettämään kopio kaikista ilmoituksista sekä laatimaan vuosikertomus asetuksen mukaisesti hyväksytyistä toimista, jotta komissio voi esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja ETSK:lle (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmälle) asiaa koskevan kertomuksen. |
| --- | --- |

5.1.13

Komission on seurattava tiiviisti ilmoitusmenettelyjä toiminnan valvomiseksi. Jäsenvaltiot on näin ollen velvoitettava lähettämään kopio kaikista ilmoituksista sekä laatimaan vuosikertomus asetuksen mukaisesti hyväksytyistä toimista, jotta komissio voi esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja ETSK:lle (yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmälle) asiaa koskevan kertomuksen.

5.2   Ehdotus päätökseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja CE-merkinnästä, KOM(2007) 53 lopullinen

| 5.2.1 | Komitea kannattaa ehdotuksen periaatteita, jotka perustuvat uudesta lähestymistavasta saatuihin myönteisiin kokemuksiin yhdistettynä vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevaan yleiseen lähestymistapaan (22). Kyseisiä periaatteita tulisi soveltaa yleisesti nykyiseen ja tulevaan yhteisön lainsäädäntöön, ja niiden tulisi kattaa kaupan olevien tuotteiden kaikki näkökohdat etenkin terveyden, turvallisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla. Sisämarkkinoiden pääperiaatetta eli talouden toimijoiden syrjimättömyyttä on noudatettava lainsäädännössä ja toteutettava täysimääräisesti jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.2.1

Komitea kannattaa ehdotuksen periaatteita, jotka perustuvat uudesta lähestymistavasta saatuihin myönteisiin kokemuksiin yhdistettynä vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevaan yleiseen lähestymistapaan (22). Kyseisiä periaatteita tulisi soveltaa yleisesti nykyiseen ja tulevaan yhteisön lainsäädäntöön, ja niiden tulisi kattaa kaupan olevien tuotteiden kaikki näkökohdat etenkin terveyden, turvallisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla. Sisämarkkinoiden pääperiaatetta eli talouden toimijoiden syrjimättömyyttä on noudatettava lainsäädännössä ja toteutettava täysimääräisesti jäsenvaltioissa.

| 5.2.2 | Komitea korostaa seuraavan toteamuksen tärkeyttä: ”Kaikkien talouden toimijoiden, jotka kuuluvat toimitus- ja jakeluketjuun, olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että markkinoilla asetetaan saataville ainoastaan sellaisia tuotteita, jotka ovat sovellettavan lainsäädännön vaatimusten mukaisia” (23). Näin riippumatta siitä, onko kyse valmistajista, valtuutetuista edustajista tai maahantuojista (24). |
| --- | --- |

5.2.2

Komitea korostaa seuraavan toteamuksen tärkeyttä: ”Kaikkien talouden toimijoiden, jotka kuuluvat toimitus- ja jakeluketjuun, olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että markkinoilla asetetaan saataville ainoastaan sellaisia tuotteita, jotka ovat sovellettavan lainsäädännön vaatimusten mukaisia” (23). Näin riippumatta siitä, onko kyse valmistajista, valtuutetuista edustajista tai maahantuojista (24).

| 5.2.3 | Tuotteiden jäljitettävyys on keskeistä, jotta voidaan määritellä niiden talouden toimijoiden vastuu, jotka saattavat tavaroita Euroopan markkinoille ja jotta varmistetaan, että kaikkia asianomaisia unionin vaatimuksia noudatetaan. Kyse ei ole vain vaatimustenmukaisuuden velvoitteista, jotka on komission ehdotuksen mukaan ”rajoitettava tiettyihin valvontatoimenpiteisiin” (25). |
| --- | --- |

5.2.3

Tuotteiden jäljitettävyys on keskeistä, jotta voidaan määritellä niiden talouden toimijoiden vastuu, jotka saattavat tavaroita Euroopan markkinoille ja jotta varmistetaan, että kaikkia asianomaisia unionin vaatimuksia noudatetaan. Kyse ei ole vain vaatimustenmukaisuuden velvoitteista, jotka on komission ehdotuksen mukaan ”rajoitettava tiettyihin valvontatoimenpiteisiin” (25).

| 5.2.4 | Kun ajatellaan ehdotetun päätöksen aihetta ja soveltamisalaa, komitea katsoo, että päätökseen sisältyviä poikkeuksia on vältettävä ja että tuotteiden kaupan pitämiseen liittyviä yhteisiä puitteita on sovellettava — kuten ehdotetaan eurooppalaisesta akkreditointijärjestelmästä ja markkinavalvontamekanismeista annettua asetusta koskevassa kohdassa 5.3.3 — kaikkeen asianomaiseen yhteisön lainsäädäntöön poikkeuksetta, olipa kyse turvallisuudesta, terveydestä tai ympäristönsuojelusta. Uutta kehystä on sovellettava kaikkeen nykyiseen lainsäädäntöön odottamatta jokaisen yksittäisen direktiivin tai asetuksen mahdollista yleistarkistusta. |
| --- | --- |

5.2.4

Kun ajatellaan ehdotetun päätöksen aihetta ja soveltamisalaa, komitea katsoo, että päätökseen sisältyviä poikkeuksia on vältettävä ja että tuotteiden kaupan pitämiseen liittyviä yhteisiä puitteita on sovellettava — kuten ehdotetaan eurooppalaisesta akkreditointijärjestelmästä ja markkinavalvontamekanismeista annettua asetusta koskevassa kohdassa 5.3.3 — kaikkeen asianomaiseen yhteisön lainsäädäntöön poikkeuksetta, olipa kyse turvallisuudesta, terveydestä tai ympäristönsuojelusta. Uutta kehystä on sovellettava kaikkeen nykyiseen lainsäädäntöön odottamatta jokaisen yksittäisen direktiivin tai asetuksen mahdollista yleistarkistusta.

| 5.2.5 | Ehdotuksen I osastossa esitetyt yhteiset määritelmät ovat ensiarvoisen tärkeitä markkinatoimijoille, sillä liian monissa direktiiveissä, jotka käsittelevät samoja tuotteita, käytetään erilaisia määritelmiä. |
| --- | --- |

5.2.5

Ehdotuksen I osastossa esitetyt yhteiset määritelmät ovat ensiarvoisen tärkeitä markkinatoimijoille, sillä liian monissa direktiiveissä, jotka käsittelevät samoja tuotteita, käytetään erilaisia määritelmiä.

| 5.2.6 | Komitea pitää tärkeänä






  — | nykyistä selkeämpiä kuvauksia talouden toimijoiden velvollisuuksista, jotta parannetaan uuden lähestymistavan nykyistä kehystä |
| --- | --- | --- |

5.2.6

Komitea pitää tärkeänä

—

nykyistä selkeämpiä kuvauksia talouden toimijoiden velvollisuuksista, jotta parannetaan uuden lähestymistavan nykyistä kehystä

| — | nykyistä tehokkaampaa markkinavalvontaa |
| --- | --- |

—

nykyistä tehokkaampaa markkinavalvontaa

| — | ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten nykyistä yhtenäisempää pätevyyden tasoa. |
| --- | --- |

—

ilmoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten nykyistä yhtenäisempää pätevyyden tasoa.

| 5.2.7 | Talouden toimijoiden velvoitteiden tulee olla perusteltuja ja oikeasuhteisia, eikä niiden tule aiheuttaa kalliita byrokraattisia ja hallinnollisia rasitteita. Tämä koskee sekä näytteisiin perustuvia testejä kaupan pidetyille tuotteille ja kirjan pitämistä valituksista (7 artiklan 4 kohdan toinen alakohta) sekä ilmoitusvelvoitetta, joka tulisi rajoittaa yleisessä tuoteturvallisuusdirektiivissä määriteltyihin vaarallisiin tuotteisiin. |
| --- | --- |

5.2.7

Talouden toimijoiden velvoitteiden tulee olla perusteltuja ja oikeasuhteisia, eikä niiden tule aiheuttaa kalliita byrokraattisia ja hallinnollisia rasitteita. Tämä koskee sekä näytteisiin perustuvia testejä kaupan pidetyille tuotteille ja kirjan pitämistä valituksista (7 artiklan 4 kohdan toinen alakohta) sekä ilmoitusvelvoitetta, joka tulisi rajoittaa yleisessä tuoteturvallisuusdirektiivissä määriteltyihin vaarallisiin tuotteisiin.

| 5.2.7.1 | Eurooppalaisessa akkreditointijärjestelmässä vaatimustenmukaisuuden sertifiointielinten käyttämien välineiden on oltava suhteutettuja. Kyseisten elinten on sovellettava menetelmiä, jotka soveltuvat pienille ja keskisuurille yrityksille sekä muille kuin sarjatuotantoon tai pienissä määrissä valmistetuille tuotteille. |
| --- | --- |

5.2.7.1

Eurooppalaisessa akkreditointijärjestelmässä vaatimustenmukaisuuden sertifiointielinten käyttämien välineiden on oltava suhteutettuja. Kyseisten elinten on sovellettava menetelmiä, jotka soveltuvat pienille ja keskisuurille yrityksille sekä muille kuin sarjatuotantoon tai pienissä määrissä valmistetuille tuotteille.

| 5.2.8 | Ilmoitettujen laitosten osalta komitea toistaa, että niiden on taattava kilpailu, puolueettomuus ja tehokkuus koko Euroopan talousalueella. Kaikkien tuottajien yhdenvertaisen kilpailun varmistamiseksi kansallisen akkreditointielimen on — asetuksen 3 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa säädetyn akkreditointivelvoitteen mukaisesti — arvioitava akkreditointi, ja ilmoittamisesta vastaavan viranomaisen on hyväksyttävä se. Näin vältetään tarpeettomia ja kalliita päällekkäisyyksiä. |
| --- | --- |

5.2.8

Ilmoitettujen laitosten osalta komitea toistaa, että niiden on taattava kilpailu, puolueettomuus ja tehokkuus koko Euroopan talousalueella. Kaikkien tuottajien yhdenvertaisen kilpailun varmistamiseksi kansallisen akkreditointielimen on — asetuksen 3 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa säädetyn akkreditointivelvoitteen mukaisesti — arvioitava akkreditointi, ja ilmoittamisesta vastaavan viranomaisen on hyväksyttävä se. Näin vältetään tarpeettomia ja kalliita päällekkäisyyksiä.

| 5.2.9 | Vaatimuksenmukaisuuden arviointimenetelmissä tulisi asettaa etusijalle sisäisen tarkastuksen moduuli A, sillä se vastaa parhaiten ajatusta, jonka mukaan Euroopan talousalueella vastuu tuotteesta lankeaa joka tapauksessa yksinomaan sen valmistajalle tai tuojalle. Lisäksi on varmistettava yksinkertaistettujen moduulien erilaiset valinnanmahdollisuudet etenkin pk-yrityksiä sekä pienissä määrissä valmistettuja tuotteita ajatellen. |
| --- | --- |

5.2.9

Vaatimuksenmukaisuuden arviointimenetelmissä tulisi asettaa etusijalle sisäisen tarkastuksen moduuli A, sillä se vastaa parhaiten ajatusta, jonka mukaan Euroopan talousalueella vastuu tuotteesta lankeaa joka tapauksessa yksinomaan sen valmistajalle tai tuojalle. Lisäksi on varmistettava yksinkertaistettujen moduulien erilaiset valinnanmahdollisuudet etenkin pk-yrityksiä sekä pienissä määrissä valmistettuja tuotteita ajatellen.

| 5.2.10 | Säädöksen ytimenä on CE-merkintä, jonka avulla pyritään varmistamaan, että tuote vastaa sille asetettuja määräyksiä, ja jonka suojaa jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan. Niiden tulisi puuttua merkinnän asiattomaan käyttöön ja asettaa asianmukaiset ja oikeasuhteiset seuraamukset, rikosoikeudelliset seuraamukset mukaan luettuina. Kuten aiemminkin, uusissa säädöksissä tarkennetaan, ettei CE-merkinnällä todistettu tuotteen vaatimustenmukaisuus poista valmistajalta velvoitetta korvata myöhemmin vialliseksi osoittautuneen tuotteen mahdollisesti aiheuttama vahinko. |
| --- | --- |

5.2.10

Säädöksen ytimenä on CE-merkintä, jonka avulla pyritään varmistamaan, että tuote vastaa sille asetettuja määräyksiä, ja jonka suojaa jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan. Niiden tulisi puuttua merkinnän asiattomaan käyttöön ja asettaa asianmukaiset ja oikeasuhteiset seuraamukset, rikosoikeudelliset seuraamukset mukaan luettuina. Kuten aiemminkin, uusissa säädöksissä tarkennetaan, ettei CE-merkinnällä todistettu tuotteen vaatimustenmukaisuus poista valmistajalta velvoitetta korvata myöhemmin vialliseksi osoittautuneen tuotteen mahdollisesti aiheuttama vahinko.

| 5.2.11 | Komitea on täysin samaa mieltä siitä, että CE-merkinnän uskottavuuden puute johtaa ”koko järjestelmän uskottavuuden puutteeseen, joka ulottuu markkinavalvontaviranomaisiin, tuottajiin, laboratorioihin ja sertifioijiin sekä viime kädessä uuteen lähestymistapaan perustuvan lainsäädännön soveltuvuuteen” (26). |
| --- | --- |

5.2.11

Komitea on täysin samaa mieltä siitä, että CE-merkinnän uskottavuuden puute johtaa ”koko järjestelmän uskottavuuden puutteeseen, joka ulottuu markkinavalvontaviranomaisiin, tuottajiin, laboratorioihin ja sertifioijiin sekä viime kädessä uuteen lähestymistapaan perustuvan lainsäädännön soveltuvuuteen” (26).

| 5.2.12 | Paras tapa vahvistaa neuvoston päätöksessä 93/465/ETY (27) määriteltyä CE-merkinnän asemaa ja merkitystä on uudistaa merkintää perusteellisesti. Tässä yhteydessä olisi toimittava seuraavasti:






  — | Olisi tehtävä selväksi, ettei merkintää tule käyttää eikä sitä tule pitää merkintä- tai merkkijärjestelmänä kulutusta varten (28) eikä laadun tai sertifioinnin takeena tai riippumattoman kolmannen osapuolen hyväksyntänä, vaan ainoastaan vaatimuksenmukaisuuden ilmaisuna ja teknisenä dokumentointina, joka valmistajan tai maahantuojan on esitettävä tuotteelle asetettujen vaatimusten mukaisesti ja josta ne ovat täysin vastuussa viranomaisiin ja kuluttajiin nähden. |
| --- | --- | --- |

5.2.12

Paras tapa vahvistaa neuvoston päätöksessä 93/465/ETY (27) määriteltyä CE-merkinnän asemaa ja merkitystä on uudistaa merkintää perusteellisesti. Tässä yhteydessä olisi toimittava seuraavasti:

—

Olisi tehtävä selväksi, ettei merkintää tule käyttää eikä sitä tule pitää merkintä- tai merkkijärjestelmänä kulutusta varten (28) eikä laadun tai sertifioinnin takeena tai riippumattoman kolmannen osapuolen hyväksyntänä, vaan ainoastaan vaatimuksenmukaisuuden ilmaisuna ja teknisenä dokumentointina, joka valmistajan tai maahantuojan on esitettävä tuotteelle asetettujen vaatimusten mukaisesti ja josta ne ovat täysin vastuussa viranomaisiin ja kuluttajiin nähden.

| — | Erilaiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt olisi rationalisoitava. |
| --- | --- |

—

Erilaiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt olisi rationalisoitava.

| — | Olisi vahvistettava CE-merkinnän oikeudellinen suoja rekisteröimällä se yhteisön yhteismerkiksi. Näin viranomaiset voisivat toimia nopeasti väärinkäytösten estämiseksi, ja samalla säilytettäisiin mahdollisuus kansallisiin lisämerkintöihin. |
| --- | --- |

—

Olisi vahvistettava CE-merkinnän oikeudellinen suoja rekisteröimällä se yhteisön yhteismerkiksi. Näin viranomaiset voisivat toimia nopeasti väärinkäytösten estämiseksi, ja samalla säilytettäisiin mahdollisuus kansallisiin lisämerkintöihin.

| — | Markkinavalvontamekanismeja ja tullivalvontaa rajoilla olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

—

Markkinavalvontamekanismeja ja tullivalvontaa rajoilla olisi vahvistettava.

| — | Olisi saatava tuottajat ja kuluttajat tutkimaan mahdollisten vapaaehtoisten käytännesääntöjen hyötyjä ja haittoja, kun ajatellaan eurooppalaisten ja kansallisen — vapaaehtoisten tai pakollisten — laatumerkintöjen ja -merkkien levittämisen tehokkuutta sekä kyseisten merkintöjen ja merkkien suhdetta CE-merkintään. |
| --- | --- |

—

Olisi saatava tuottajat ja kuluttajat tutkimaan mahdollisten vapaaehtoisten käytännesääntöjen hyötyjä ja haittoja, kun ajatellaan eurooppalaisten ja kansallisen — vapaaehtoisten tai pakollisten — laatumerkintöjen ja -merkkien levittämisen tehokkuutta sekä kyseisten merkintöjen ja merkkien suhdetta CE-merkintään.

| 5.2.13 | Markkinavalvontamekanismeja käsitellään kohdassa 5.3.13 ja sitä seuraavissa kohdissa. Komitea korostaa komission osallistumisen merkitystä ei vain silloin, kun kyseessä ovat vaatimustenmukaiset tuotteet, joihin liittyy terveys- ja turvallisuusriskejä, vaan myös muodollisesti vaatimustenvastaisissa tapauksissa, joita tarkastellaan ehdotetun päätöksen 38 artiklassa. |
| --- | --- |

5.2.13

Markkinavalvontamekanismeja käsitellään kohdassa 5.3.13 ja sitä seuraavissa kohdissa. Komitea korostaa komission osallistumisen merkitystä ei vain silloin, kun kyseessä ovat vaatimustenmukaiset tuotteet, joihin liittyy terveys- ja turvallisuusriskejä, vaan myös muodollisesti vaatimustenvastaisissa tapauksissa, joita tarkastellaan ehdotetun päätöksen 38 artiklassa.

| 5.2.14 | Komitea vahvistaa, että teknisellä standardointiprosessilla on keskeinen rooli kaikkien asiaa koskevien näkökohtien kannalta, sillä uusi lähestymistapa perustuu nimenomaan lakisääteisten minimivaatimusten ja eurooppalaisten teknisten standardien tiiviiseen suhteeseen. Teknisiä standardeja on tuettava ja vahvistettava. Jos yhdenmukaistettuja standardeja vastaan esitetään virallinen vastalause (29), asianomaiselle standardointielimelle on ilmoitettava tästä välittömästi, jotta se voi ottaa sen asianmukaisesti huomioon standardeja laatiessaan. |
| --- | --- |

5.2.14

Komitea vahvistaa, että teknisellä standardointiprosessilla on keskeinen rooli kaikkien asiaa koskevien näkökohtien kannalta, sillä uusi lähestymistapa perustuu nimenomaan lakisääteisten minimivaatimusten ja eurooppalaisten teknisten standardien tiiviiseen suhteeseen. Teknisiä standardeja on tuettava ja vahvistettava. Jos yhdenmukaistettuja standardeja vastaan esitetään virallinen vastalause (29), asianomaiselle standardointielimelle on ilmoitettava tästä välittömästi, jotta se voi ottaa sen asianmukaisesti huomioon standardeja laatiessaan.

5.3   Ehdotus asetukseksi eurooppalaisesta akkreditointi- ja markkinavalvontajärjestelmästä, KOM(2007) 37 lopullinen

| 5.3.1 | Komitea kannattaa ehdotuksia laatia luottamukseen ja yhteistyöhön perustuva eurooppalainen akkreditointijärjestelmä, sikäli kun sen tarkoituksena on asettaa sitovia sääntöjä niin talouden toimijoille kuin viranomaisille. Näin pyritään varmistamaan, että kaikissa markkinoille saatettavissa tuotteissa noudatetaan korkeatasoista terveyden ja turvallisuuden suojelun tasoa. Järjestelmässä varmistetaan myös kaikkien eurooppalaisten kuluttajien ja talouden toimijoiden kannalta samantasoinen sääntöjen soveltaminen sekä menettelyjen yksinkertaistaminen ja byrokratian vähentäminen. |
| --- | --- |

5.3.1

Komitea kannattaa ehdotuksia laatia luottamukseen ja yhteistyöhön perustuva eurooppalainen akkreditointijärjestelmä, sikäli kun sen tarkoituksena on asettaa sitovia sääntöjä niin talouden toimijoille kuin viranomaisille. Näin pyritään varmistamaan, että kaikissa markkinoille saatettavissa tuotteissa noudatetaan korkeatasoista terveyden ja turvallisuuden suojelun tasoa. Järjestelmässä varmistetaan myös kaikkien eurooppalaisten kuluttajien ja talouden toimijoiden kannalta samantasoinen sääntöjen soveltaminen sekä menettelyjen yksinkertaistaminen ja byrokratian vähentäminen.

| 5.3.2 | Eurooppalaisessa akkreditointijärjestelmässä on varmistettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten yleinen hyväksyminen sekä vältettävä tarpeetonta päällekkäistä arviointia. Jotta varmistetaan, että järjestelmä hyväksytään kansainvälisesti, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin edellyttämän pätevyyden on perustuttava kansainvälisesti tunnustettuihin standardeihin, ja määritelmät ”vaatimustenmukaisuuden arviointi”, ”vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset”, ”laitoksen nimeäminen” ja ”tiedoksi antaminen” on nimenomaan mainittava asetuksessa. |
| --- | --- |

5.3.2

Eurooppalaisessa akkreditointijärjestelmässä on varmistettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten yleinen hyväksyminen sekä vältettävä tarpeetonta päällekkäistä arviointia. Jotta varmistetaan, että järjestelmä hyväksytään kansainvälisesti, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin edellyttämän pätevyyden on perustuttava kansainvälisesti tunnustettuihin standardeihin, ja määritelmät ”vaatimustenmukaisuuden arviointi”, ”vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset”, ”laitoksen nimeäminen” ja ”tiedoksi antaminen” on nimenomaan mainittava asetuksessa.

| 5.3.3 | Asetuksen säännöksiä on sovellettava kaikkiin akkreditointilaitoksiin ja niiden tuottamiin palveluihin Euroopan talousalueella riippumatta asiakkaille tarjottujen, vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien palvelujen luonteesta. Säännösten avulla on varmistettava






  — | yhteiset, selkeät, avoimet ja kansainvälisten standardien mukaiset määritelmät, joita käytetään kaikissa uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä sekä tuotekohtaisissa direktiiveissä, mukaan luettuina vaatimustenmukaisuuden arviointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia koskevat direktiivit |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Asetuksen säännöksiä on sovellettava kaikkiin akkreditointilaitoksiin ja niiden tuottamiin palveluihin Euroopan talousalueella riippumatta asiakkaille tarjottujen, vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien palvelujen luonteesta. Säännösten avulla on varmistettava

—

yhteiset, selkeät, avoimet ja kansainvälisten standardien mukaiset määritelmät, joita käytetään kaikissa uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä sekä tuotekohtaisissa direktiiveissä, mukaan luettuina vaatimustenmukaisuuden arviointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia koskevat direktiivit

| — | viranomaisen hallinnoima akkreditointijärjestelmä, johon ei sovelleta kaupallista kilpailua |
| --- | --- |

—

viranomaisen hallinnoima akkreditointijärjestelmä, johon ei sovelleta kaupallista kilpailua

| — | kaiken asianomaisen yhteisön lainsäädännön kuuluminen säännösten piiriin poikkeuksetta niin terveyden ja turvallisuuden kuin ympäristönsuojelun aloilla: asianomaiselle monimutkaistuvalle yhteisön lainsäädännölle on uusien säännösten myötä annettava yksi yhtenäinen kehys sekä EU:n että EU:n ulkopuolisia tuottajia varten |
| --- | --- |

—

kaiken asianomaisen yhteisön lainsäädännön kuuluminen säännösten piiriin poikkeuksetta niin terveyden ja turvallisuuden kuin ympäristönsuojelun aloilla: asianomaiselle monimutkaistuvalle yhteisön lainsäädännölle on uusien säännösten myötä annettava yksi yhtenäinen kehys sekä EU:n että EU:n ulkopuolisia tuottajia varten

| — | yleinen soveltaminen kaikkiin akkreditoinnin piiriin kuuluviin toimiin, mukaan luettuna kalibrointi, riippumatta siitä, onko tällaisen akkreditoinnin tarkoituksena lakisääteisten vaatimustenmukaisuusvelvoitteiden täyttäminen vai yksityisten sopimusten noudattaminen |
| --- | --- |

—

yleinen soveltaminen kaikkiin akkreditoinnin piiriin kuuluviin toimiin, mukaan luettuna kalibrointi, riippumatta siitä, onko tällaisen akkreditoinnin tarkoituksena lakisääteisten vaatimustenmukaisuusvelvoitteiden täyttäminen vai yksityisten sopimusten noudattaminen

| — | kansallisia akkreditointilaitoksia koskevien pätevyys- ja puolueettomuusstandardien noudattaminen siten, että kyseiset laitokset osallistuvat vertaisarviointiin (peer evaluation), jonka toteuttamista valvovat kaikki akkreditointiprosessiin osallistuvat tahot |
| --- | --- |

—

kansallisia akkreditointilaitoksia koskevien pätevyys- ja puolueettomuusstandardien noudattaminen siten, että kyseiset laitokset osallistuvat vertaisarviointiin (peer evaluation), jonka toteuttamista valvovat kaikki akkreditointiprosessiin osallistuvat tahot

| — | kustannustehokkuus, oikeasuhtaisuus, luotettavuus ja vastavuoroinen luottamus yhteiseen akkreditointijärjestelmään niin säänneltyjen kuin sääntelemättömien alojen osalta. |
| --- | --- |

—

kustannustehokkuus, oikeasuhtaisuus, luotettavuus ja vastavuoroinen luottamus yhteiseen akkreditointijärjestelmään niin säänneltyjen kuin sääntelemättömien alojen osalta.

| 5.3.4 | Akkreditoinnin määrittelyä tulisi muuttaa siten, että sen piiriin kuuluvat kalibrointi, testit, sertifiointi, tarkastukset ja muut vaatimustenmukaisuuden arviointiin kuuluvat toimet. |
| --- | --- |

5.3.4

Akkreditoinnin määrittelyä tulisi muuttaa siten, että sen piiriin kuuluvat kalibrointi, testit, sertifiointi, tarkastukset ja muut vaatimustenmukaisuuden arviointiin kuuluvat toimet.

| 5.3.5 | Jotta varmistetaan asianomaisen, kaikki vaatimustenmukaisuuden arviointiprosessit — mukaan luettuina laadun varmistaminen, kalibrointi ja ISO 43 -arviointitestit — kattavan lainsäädännön yhtenäisyys, poikkeuksia ei tulisi sallia. Kaikkien akkreditointilaitosten ja kaikkien niiden Euroopan talousalueella tarjoamien palvelujen tulisi kuulua asetuksen soveltamisalaan riippumatta asiakkaille tarjotun vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tyypistä. |
| --- | --- |

5.3.5

Jotta varmistetaan asianomaisen, kaikki vaatimustenmukaisuuden arviointiprosessit — mukaan luettuina laadun varmistaminen, kalibrointi ja ISO 43 -arviointitestit — kattavan lainsäädännön yhtenäisyys, poikkeuksia ei tulisi sallia. Kaikkien akkreditointilaitosten ja kaikkien niiden Euroopan talousalueella tarjoamien palvelujen tulisi kuulua asetuksen soveltamisalaan riippumatta asiakkaille tarjotun vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tyypistä.

| 5.3.6 | Kansallisten akkreditointilaitosten tulisi toimia voittoa tavoittelematta, kuten esitetään ehdotetun asetuksen 4 artiklan 6 kohdassa. Nykyinen sanamuoto saattaa kuitenkin estää sellaisen pääomapohjan muodostamisen, jolla varmistetaan vakaa rahoitusperusta laadukkaiden palvelujen tehokasta tarjontaa varten. Komitean mielestä kansallisten akkreditointilaitosten tulisi toimia voittoa tavoittelematta siten, ettei niiden tarvitse jakaa voittoa, kuten on määrätty kansainvälisesti standardissa ISO/IEC 17011 (30). |
| --- | --- |

5.3.6

Kansallisten akkreditointilaitosten tulisi toimia voittoa tavoittelematta, kuten esitetään ehdotetun asetuksen 4 artiklan 6 kohdassa. Nykyinen sanamuoto saattaa kuitenkin estää sellaisen pääomapohjan muodostamisen, jolla varmistetaan vakaa rahoitusperusta laadukkaiden palvelujen tehokasta tarjontaa varten. Komitean mielestä kansallisten akkreditointilaitosten tulisi toimia voittoa tavoittelematta siten, ettei niiden tarvitse jakaa voittoa, kuten on määrätty kansainvälisesti standardissa ISO/IEC 17011 (30).

| 5.3.7 | Eurooppalaista akkreditointijärjestelmää tulisi pitää korkeimpana akkreditoinnin tasona sekä yleishyödyllisenä julkisena palveluna, joka ei kuulu kilpailun piiriin. Komitea kannattaa sääntöä, jonka mukaan jäsenvaltioilla on oltava yksi kansallinen akkreditointilaitos, jonka pätevyys, puolueettomuus ja riippumattomuus varmistetaan vertaisarvioinnilla, lukuun ottamatta pienille jäsenvaltioille tietyin edellytyksin (31) myönnettäviä poikkeuksia, mikäli ne haluavat käyttää naapurijäsenvaltion kansallista akkreditointilaitosta. |
| --- | --- |

5.3.7

Eurooppalaista akkreditointijärjestelmää tulisi pitää korkeimpana akkreditoinnin tasona sekä yleishyödyllisenä julkisena palveluna, joka ei kuulu kilpailun piiriin. Komitea kannattaa sääntöä, jonka mukaan jäsenvaltioilla on oltava yksi kansallinen akkreditointilaitos, jonka pätevyys, puolueettomuus ja riippumattomuus varmistetaan vertaisarvioinnilla, lukuun ottamatta pienille jäsenvaltioille tietyin edellytyksin (31) myönnettäviä poikkeuksia, mikäli ne haluavat käyttää naapurijäsenvaltion kansallista akkreditointilaitosta.

| 5.3.8 | Komitea katsoo, että eurooppalaista akkreditointiyhteistyötä varten on laadittava selkeä oikeusperusta. Kyseisen yhteistyön roolia on vahvistettava, ja se on määriteltävä nykyistä paremmin: kaikkien kansallisten akkreditointielinten on kuuluttava yhteistyön piiriin, jotta varmistetaan samantasoisuus, avoimuus, luotettavuus ja tehokkuus. Jäsenvaltioiden on tuettava eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön verkkoa. |
| --- | --- |

5.3.8

Komitea katsoo, että eurooppalaista akkreditointiyhteistyötä varten on laadittava selkeä oikeusperusta. Kyseisen yhteistyön roolia on vahvistettava, ja se on määriteltävä nykyistä paremmin: kaikkien kansallisten akkreditointielinten on kuuluttava yhteistyön piiriin, jotta varmistetaan samantasoisuus, avoimuus, luotettavuus ja tehokkuus. Jäsenvaltioiden on tuettava eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön verkkoa.

| 5.3.9 | Komitea on sitä mieltä, että eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön vahvistamiseksi akkreditointilaitosten on oltava eurooppalaisessa akkreditointiyhteistyössä tehtyjen monenvälisten sopimusten sopimusosapuolia. Lisäksi ehdotetussa asetuksessa säädetyt rahoitusmekanismit on ulotettava eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön ohella kampanjoihin, joilla tuetaan markkinavalvontatoimia, sekä yhteistyöhön osallistuvien kansallisten viranomaisten yhteiseen koulutukseen. |
| --- | --- |

5.3.9

Komitea on sitä mieltä, että eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön vahvistamiseksi akkreditointilaitosten on oltava eurooppalaisessa akkreditointiyhteistyössä tehtyjen monenvälisten sopimusten sopimusosapuolia. Lisäksi ehdotetussa asetuksessa säädetyt rahoitusmekanismit on ulotettava eurooppalaisen akkreditointiyhteistyön ohella kampanjoihin, joilla tuetaan markkinavalvontatoimia, sekä yhteistyöhön osallistuvien kansallisten viranomaisten yhteiseen koulutukseen.

| 5.3.10 | Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa esitetty vertaisarviointi, jonka avulla on määrä helpottaa ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa lisäämällä sen luotettavuutta, on järjestettävä eurooppalaisen akkreditointijärjestelmän yhteydessä ja toteutettava yhtenäisten, eurooppalaisessa akkreditointiyhteistyössä määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Vertaisarvioinnin tulokset on julkaistava, ja niistä on ilmoitettava kaikille jäsenvaltioille ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.3.10

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa esitetty vertaisarviointi, jonka avulla on määrä helpottaa ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa lisäämällä sen luotettavuutta, on järjestettävä eurooppalaisen akkreditointijärjestelmän yhteydessä ja toteutettava yhtenäisten, eurooppalaisessa akkreditointiyhteistyössä määriteltyjen sääntöjen mukaisesti. Vertaisarvioinnin tulokset on julkaistava, ja niistä on ilmoitettava kaikille jäsenvaltioille ja komissiolle.

| 5.3.11 | Koska akkreditointilaitosten on osoitettava aktiivisesti, että niiden nauttima luottamus on oikeutettu, niiden on komitean mielestä todistettava, että ne osallistuvat menestyksekkäästi vertaisarviointiin. |
| --- | --- |

5.3.11

Koska akkreditointilaitosten on osoitettava aktiivisesti, että niiden nauttima luottamus on oikeutettu, niiden on komitean mielestä todistettava, että ne osallistuvat menestyksekkäästi vertaisarviointiin.

| 5.3.12 | Komitea katsoo myös, että sidosryhmien osallistuminen on tärkeää: niiden tulisi olla edustettuina akkreditointilaitoksissa, ja asiaa koskeva säännös tulisi sisällyttää uuteen asetukseen. |
| --- | --- |

5.3.12

Komitea katsoo myös, että sidosryhmien osallistuminen on tärkeää: niiden tulisi olla edustettuina akkreditointilaitoksissa, ja asiaa koskeva säännös tulisi sisällyttää uuteen asetukseen.

| 5.3.13 | Komitea painottaa vastaavien, entistä yhdenmukaisempien ja tehokkaampien markkinavalvontamekanismien luomisen merkitystä jäsenvaltioissa yhteisön lainsäädännön yhtenäistämisen avulla. Tähän tulisi sisältyä rajatylittävän yhteistyön vahvistaminen. On mukautettava yleisestä tuoteturvallisuudesta annettuja säännöksiä — tuoteturvallisuudesta annettu direktiivi 2001/95/EY — sekä muita asianomaisia direktiivejä, jotta varmistetaan sääntelyn parantamisen periaatteen täysi soveltaminen sisämarkkinoiden toiminnassa. Markkinavalvonnan on ulotuttava myös yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin piiriin kuuluviin tuotteisiin, sillä monia tuotteita myydään sekä ammattikäyttöön että kuluttajille. Komitean mielestä ei siis ole perusteltua jättää yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 13 artiklan 2 kohdassa mainittuja tuotteita, sillä tämä aiheuttaisi sekaannusta ja hankaluuksia talouden toimijoille eikä edistäisi sisämarkkinoiden valvonnan yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

5.3.13

Komitea painottaa vastaavien, entistä yhdenmukaisempien ja tehokkaampien markkinavalvontamekanismien luomisen merkitystä jäsenvaltioissa yhteisön lainsäädännön yhtenäistämisen avulla. Tähän tulisi sisältyä rajatylittävän yhteistyön vahvistaminen. On mukautettava yleisestä tuoteturvallisuudesta annettuja säännöksiä — tuoteturvallisuudesta annettu direktiivi 2001/95/EY — sekä muita asianomaisia direktiivejä, jotta varmistetaan sääntelyn parantamisen periaatteen täysi soveltaminen sisämarkkinoiden toiminnassa. Markkinavalvonnan on ulotuttava myös yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin piiriin kuuluviin tuotteisiin, sillä monia tuotteita myydään sekä ammattikäyttöön että kuluttajille. Komitean mielestä ei siis ole perusteltua jättää yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 13 artiklan 2 kohdassa mainittuja tuotteita, sillä tämä aiheuttaisi sekaannusta ja hankaluuksia talouden toimijoille eikä edistäisi sisämarkkinoiden valvonnan yhtenäisyyttä.

| 5.3.14 | Komitea pitää myös täysin oikeutettuna nykyistä nopeaa Rapex-tiedonvaihtojärjestelmää (32), jonka avulla voidaan seurata tehokkaasti markkinavalvontaa. Jäsenvaltioiden sekä tulli- ja hallintoviranomaisten on kuitenkin käytettävä järjestelmää nykyistä yhtenäisemmin ja koordinoidummin. |
| --- | --- |

5.3.14

Komitea pitää myös täysin oikeutettuna nykyistä nopeaa Rapex-tiedonvaihtojärjestelmää (32), jonka avulla voidaan seurata tehokkaasti markkinavalvontaa. Jäsenvaltioiden sekä tulli- ja hallintoviranomaisten on kuitenkin käytettävä järjestelmää nykyistä yhtenäisemmin ja koordinoidummin.

| 5.3.15 | Tulliviranomaisten on tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa eurooppalaisessa verkossa, jotta varmistetaan tuotteiden tehokas valvonta ennen niiden saattamista unionin sisämarkkinoille. Tulliviranomaisilla on oltava käytössään ammattitaitoista henkilökuntaa sekä asianmukaiset varat ja toimivaltuudet, jotta ne voivat toteuttaa tehokkaasti niille annetut tehtävät. |
| --- | --- |

5.3.15

Tulliviranomaisten on tehtävä yhteistyötä markkinavalvontaviranomaisten kanssa eurooppalaisessa verkossa, jotta varmistetaan tuotteiden tehokas valvonta ennen niiden saattamista unionin sisämarkkinoille. Tulliviranomaisilla on oltava käytössään ammattitaitoista henkilökuntaa sekä asianmukaiset varat ja toimivaltuudet, jotta ne voivat toteuttaa tehokkaasti niille annetut tehtävät.

| 5.3.16 | Markkinavalvonnalla ja tullivalvonnalla on ennen kaikkea oltava käytössään asianmukaiset välineet, joiden avulla voidaan toimia nopeasti sesonkiluonteisten tai vain rajoitetun ajan alennuksella myytävien sellaisten tuotteiden osalta, joilla on usein lyhytaikaiset keksityt merkit. Viranomaisilla on oltava nopean toiminnan mahdollistavat toimivaltuudet ja välineet, ja yhteisön maahantuojan on oltava täysin vastuussa siitä, että tuotteet vastaavat keskeisiä EU:n vaatimuksia etenkin turvallisuuden ja ympäristönsuojelun osalta. |
| --- | --- |

5.3.16

Markkinavalvonnalla ja tullivalvonnalla on ennen kaikkea oltava käytössään asianmukaiset välineet, joiden avulla voidaan toimia nopeasti sesonkiluonteisten tai vain rajoitetun ajan alennuksella myytävien sellaisten tuotteiden osalta, joilla on usein lyhytaikaiset keksityt merkit. Viranomaisilla on oltava nopean toiminnan mahdollistavat toimivaltuudet ja välineet, ja yhteisön maahantuojan on oltava täysin vastuussa siitä, että tuotteet vastaavat keskeisiä EU:n vaatimuksia etenkin turvallisuuden ja ympäristönsuojelun osalta.

| 5.3.17 | Komitea katsoo, että asetuksessa tulisi säätää selkeästi siitä, että toimissa, jotka toteutetaan osoitetun vaatimustenvastaisuuden johdosta, noudatetaan suhteellisuusperiaatetta riippumatta ehdotetun asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa esitetyistä suuntaviivoista. Komitean mielestä ehdotetun asetuksen 17 artiklaa tulisi muuttaa vastaavasti. |
| --- | --- |

5.3.17

Komitea katsoo, että asetuksessa tulisi säätää selkeästi siitä, että toimissa, jotka toteutetaan osoitetun vaatimustenvastaisuuden johdosta, noudatetaan suhteellisuusperiaatetta riippumatta ehdotetun asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa esitetyistä suuntaviivoista. Komitean mielestä ehdotetun asetuksen 17 artiklaa tulisi muuttaa vastaavasti.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EU:n lainsäädännössä käytetään erilaisia määritelmiä kuvaamaan tavaroista annetuissa eri säädöksissä mainittuja samoja käsitteitä. Kyseiset säädökset koskevat esimerkiksi ympäristöystävällistä suunnittelua, tuoteturvallisuutta, tuotevastuuta, jätteiden hävittämistä ja energiatehokkuutta. Tämä on aiheuttanut sekaannusta välittömissä sidosryhmissä etenkin silloin, kun samaan tuotteeseen sovelletaan eri direktiivejä.

1

(2)  EUVL C 93, 27.4.2007, Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu, esittelijä Bryan Cassidy.

2

Cassidy

(3)  Ks. myös EY:n perustamissopimuksen 94 ja 95 artikla.

3

(4)  EUVL C 309, 16.12.2006, Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen, esittelijä: Bryan Cassidy.

4

Cassidy

(5)  EUVL C 234, 30.9.2003, esittelijä: Bryan Cassidy.

5

Cassidy

(6)  EUVL C 208, 3.9.2003, esittelijä: Antonello Pezzini.

6

Pezzini

(7)  EUVL C 325, 30.12.2006, esittelijä: Joost van Iersel.

7

van Iersel

(8)  Ks. alaviite 5.

8

(9)  Wim Kokin johtaman korkean tason työryhmän marraskuussa 2004 julkaisema raportti Facing the Challenge, the Lisbon Strategy for Growth and Employment, Euroopan komissio.

9

Facing the Challenge, the Lisbon Strategy for Growth and Employment

(10)  SEK(2007) 113, 14.2.2007.

10

(11)  Toinen kaksivuotiskertomus vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta sisämarkkinoilla, KOM(2002) 419 lopullinen.

11

(12)  Ilmoitettuja laitoksia on EU:ssa nykyisin noin 1 700.

12

(13)  Ks. myös EY:n perustamissopimuksen 94 ja 95 artikla.

13

(14)  Luettelo ETSK:n äskettäin laatimista lausunnoista, joissa tarkastellaan yksinkertaistamista, sääntelyn parantamista ja yhtenäismarkkinoiden painopisteitä:

14

| 1) | EUVL C 93, 27.4.2007, ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu”, esittelijä Bryan Cassidy. |
| --- | --- |

1)

EUVL C 93, 27.4.2007, ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu”, esittelijä Bryan Cassidy.

Cassidy

| 2) | lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi”, KOM(2005) 535 lopullinen, esittelijä: Bryan Cassidy, EUVL C 309, 16.12.2006. |
| --- | --- |

2)

lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi”, KOM(2005) 535 lopullinen, esittelijä: Bryan Cassidy, EUVL C 309, 16.12.2006.

Cassidy

| 3) | puheenjohtajamaana toimineen Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä 28. syyskuuta 2005 annettu valmisteleva lausunto aiheesta ”Lainsäädännön parantaminen”, esittelijä: Daniel Retureau, EUVL C 24, 31.1.2006. |
| --- | --- |

3)

puheenjohtajamaana toimineen Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä 28. syyskuuta 2005 annettu valmisteleva lausunto aiheesta ”Lainsäädännön parantaminen”, esittelijä: Daniel Retureau, EUVL C 24, 31.1.2006.

Retureau

| 4) | syyskuun 28 päivänä 2005 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”EU:n lainsäädännön soveltamisen ja noudattamisen valvonnan parantaminen”, esittelijä: Joost van Iersel, EUVL C 24, 31.1.2006. |
| --- | --- |

4)

syyskuun 28 päivänä 2005 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”EU:n lainsäädännön soveltamisen ja noudattamisen valvonnan parantaminen”, esittelijä: Joost van Iersel, EUVL C 24, 31.1.2006.

van Iersel

| 5) | maaliskuun 31 päivänä 2004 annettu lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen”, KOM(2003) 71 lopullinen, esittelijä: Daniel Retureau, EUVL C 112, 30.4.2004. |
| --- | --- |

5)

maaliskuun 31 päivänä 2004 annettu lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen”, KOM(2003) 71 lopullinen, esittelijä: Daniel Retureau, EUVL C 112, 30.4.2004.

Retureau

| 6) | maaliskuun 26 päivänä 2003 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yksinkertaistaminen”, esittelijä: John Simpson, EUVL C 133, 6.6.2003. |
| --- | --- |

6)

maaliskuun 26 päivänä 2003 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yksinkertaistaminen”, esittelijä: John Simpson, EUVL C 133, 6.6.2003.

Simpson

| 7) | maaliskuun 21 päivänä 2001 annettu valmisteleva lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen”, KOM(2001) 726 lopullinen, esittelijä: Kenneth Walker, EYVL C 125, 27.5.2002. |
| --- | --- |

7)

maaliskuun 21 päivänä 2001 annettu valmisteleva lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen”, KOM(2001) 726 lopullinen, esittelijä: Kenneth Walker, EYVL C 125, 27.5.2002.

Walker

| 8) | marraskuun 29 päivänä 2001 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yksinkertaistaminen”, esittelijä: Kenneth Walker, EYVL C 48, 21.2.2002. |
| --- | --- |

8)

marraskuun 29 päivänä 2001 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yksinkertaistaminen”, esittelijä: Kenneth Walker, EYVL C 48, 21.2.2002.

Walker

| 9) | lokakuun 19 päivänä 2000 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinasääntelyn yksinkertaistaminen”, esittelijä: Bruno Vever, EYVL C 14, 16.1.2001. |
| --- | --- |

9)

lokakuun 19 päivänä 2000 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinasääntelyn yksinkertaistaminen”, esittelijä: Bruno Vever, EYVL C 14, 16.1.2001.

Vever

| 10) | huhtikuun 7 päivänä 2005 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden painopistealueet vuosina 2005–2010”, esittelijä: Bryan Cassidy, EUVL C 255, 14.10.2005. |
| --- | --- |

10)

huhtikuun 7 päivänä 2005 annettu oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden painopistealueet vuosina 2005–2010”, esittelijä: Bryan Cassidy, EUVL C 255, 14.10.2005.

Cassidy

| 11) | heinäkuun 16 päivänä 2003 annettu lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Sisämarkkinastrategia — Vuosien 2003–2006 painopisteet”, esittelijä: Bryan Cassidy, EUVL C 234, 30.9.2003. |
| --- | --- |

11)

heinäkuun 16 päivänä 2003 annettu lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Sisämarkkinastrategia — Vuosien 2003–2006 painopisteet”, esittelijä: Bryan Cassidy, EUVL C 234, 30.9.2003.

Cassidy

| 12) | tiedonanto aiheesta ”Yksinkertaistaminen”. |
| --- | --- |

12)

tiedonanto aiheesta ”Yksinkertaistaminen”.

| 13) | tammikuun 11 päivänä 2005 annettu tiedonanto aiheesta ”Yhteissääntelyn ja itsesääntelyn nykytilanne yhtenäismarkkinoilla”, esittelijä Bruno Vever, CESE 1182/2004 fin. |
| --- | --- |

13)

tammikuun 11 päivänä 2005 annettu tiedonanto aiheesta ”Yhteissääntelyn ja itsesääntelyn nykytilanne yhtenäismarkkinoilla”, esittelijä Bruno Vever, CESE 1182/2004 fin.

Vever,

(15)  Euroopan komission Rapex-kertomus vuodelta 2006, http://ec.europa.eu/rapex. Huhtikuun 19 päivänä 2007 julkaistussa kertomuksessa todetaan, että viime vuosina ilmoitusten määrä on kasvanut jatkuvasti. Ilmoitukset vakavan turvallisuusriskin aiheuttavista kulutustuotteista, jotka ovat muita kuin elintarvikkeita, ovat yli kaksinkertaistuneet Euroopassa vuosina 2004–2006 ja nousseet 388:sta 924:ään. Vuosittainen lisäys vuoteen 2005 nähden on ollut 32 prosenttia. Ilmoitukset koskivat leluja, sähkölaitteita, moottoriajoneuvoja, valaisimia ja kosmetiikkaa. Niihin liittyi loukkaantumisen, sähköiskun, tulipalon, palovammojen, kuristumisen ja tukehtumisen vaara tai ne sisälsivät kemiallisia vaaratekijöitä.

15

(16)  Yhteisessä kehyksessä tulisi ottaa huomioon myös palvelut, jotka liittyvät yhä tiiviimmin itse tuotteiden kaupan pitämiseen.

16

(17)  Ks. kohta 5.1.11.

17

(18)  http://ec.europa.eu/solvit/.

18

(19)  Euroopan parlamentti: Faktatietoja — 3.2.1 Tavaroiden vapaa liikkuvuus. Päivitetty: 22. lokakuuta 2001

19

(http://www.europe-info.de/facts/fi/3_2_1.htm).

(20)  SEC(2007) 585. Commission Staff Working Document — SOLVIT 2006 Report — Development and Performance of the SOLVIT Network in 2006,30.4.2007.

20

Commission Staff Working Document

SOLVIT 2006 Report

Development and Performance of the SOLVIT Network in 2006,

Kaikki EU:n jäsenvaltiot sekä Norja, Islanti ja Liechtenstein ovat perustaneet Solvit-keskuksen useimmiten ulkoasiain- tai talousministeriönsä yhteyteen.

Solvit-keskukset tekevät sähköisen tietokannan avulla suoraan yhteistyötä ratkaistakseen kansalaisten ja yritysten esittämiä ongelmia nopeasti ja käytännöllisesti. Solvit-järjestelmän yhteistyösäännöt on esitetty vuonna 2001 annetussa komission suosituksessa, joka on hyväksytty neuvoston päätelmissä. Solvit-järjestelmä on ollut toiminnassa heinäkuusta 2002. Suosituksen ohella Solvit-keskukset antoivat joulukuussa 2004 joukon yhteisiä laatu- ja suoritusstandardeja, jotta varmistetaan laadukas palvelu koko verkostossa.

(21)  EUVL C 80, 30.3.2004, esittelijä: Antonello Pezzini.

21

Pezzini

(22)  Yleisen lähestymistavan myötä on otettu käyttöön modulaarinen lähestymistapa, jossa vaatimustenmukaisuuden arviointiprosessi jaetaan erilaisiin toimiin, ns. moduuleihin. Ne eroavat toisistaan tuotteen kehitysvaiheen perusteella (esimerkiksi suunnittelu, prototyyppi, täysimittainen tuotanto), toteutetun arvioinnin perusteella (asiakirjojen tarkastus, tyyppitarkastus, laatutakuu) sekä arvioinnista vastaavan tahon perusteella (valmistaja tai kolmas osapuoli).

22

Yleinen lähestymistapa on virallistettu neuvoston päätöksessä 90/683/EY, jota on muutettu ja ajantasaistettu päätöksellä 93/465/ETY. Molemmissa päätöksissä määrätään uuden lähestymistavan direktiiveissä käytettävistä yleisistä suuntaviivoista ja yksityiskohtaisista menettelyistä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla.

(23)  KOM(2007) 53 lopullinen, johdanto-osan 14. perustelukappale.

23

(24)  Mukaan luettuina unionin ulkopuolisista maista tuotujen sellaisten ns. nimettömien tuotteiden maahantuojat, joita usein markkinoidaan lyhyen aikaa keksityillä nimillä ja ”myy ja pakene” -periaatteella.

24

(25)  KOM(2007) 53 lopullinen, johdanto-osan 17. perustelukappale.

25

(26)  The role and significance of the CE marking, Euroopan komissio, Draft Certif Doc 2005 — 11, 30.8.2005.

26

The role and significance of the CE marking

(27)  Neuvoston päätös 93/465/ETY moduuleista: ”CE-merkintä ilmaisee vaatimustenmukaisuuden kaikkien niiden velvollisuuksien kanssa, jotka tuotteen osalta kuuluvat valmistajalle CE-merkinnän kiinnittämisestä säätävien yhteisön direktiivien perusteella”.

27

(28)  Euroopan kuluttajaliiton (BEUC) asiakirja 298/2007, 5.6.2007 aiheesta Internal Market package for goods (Sisämarkkinapaketti tavaroita varten). Jim Murrayn kuuleminen Euroopan parlamentissa 5.6.2007.

28

Internal Market package for goods

(29)  Ehdotetun päätöksen 14 artikla, KOM(2007) 53 lopullinen.

29

(30)  ISO/IEC 17011, The accreditation body shall have the financial resources, demonstrated by records and/or documents, required for the operation of its activities. (Akkreditointilaitoksella on oltava taloudelliset resurssit, jotka osoitetaan asianmukaisissa, ennen toiminnan aloittamista esitettävissä asiakirjoissa).

30

The accreditation body shall have the financial resources, demonstrated by records and/or documents, required for the operation of its activities

(31)  Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 1 kohta, KOM(2007) 37 lopullinen.

31

(32)  Rapexin lisäksi elintarvikealalla on käytössä RASF-hälytysjärjestelmä, tartuntatautien alalla varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä ja eläintautien alalla ADNS-järjestelmä. Ks. päätös 2004/478/EY ja asetus 2230/2004.

32

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 5.2.12

Lisätään ensimmäiseen luetelmakohtaan:

| ”— | Olisi tehtävä selväksi, ettei merkintää tule käyttää eikä sitä tule pitää merkintä- tai merkkijärjestelmänä kulutusta varten eikä laadun tai sertifioinnin takeena tai riippumattoman kolmannen osapuolen hyväksyntänä, vaan ainoastaan vaatimuksenmukaisuuden ilmaisuna ja teknisenä dokumentointina, joka valmistajan tai maahantuojan on esitettävä tuotteelle asetettujen vaatimusten mukaisesti ja josta ne ovat täysin vastuussa viranomaisiin ja kuluttajiin nähden. Näin ollen, koska CE-merkintä ei ole laadun tai sertifioinnin tae tai riippumattoman kolmannen osapuolen hyväksyntä, riittää että se tehdään tuotteen mukana seuraaviin asiakirjoihin eikä itse tuotteeseen.” |
| --- | --- |

”—

Olisi tehtävä selväksi, ettei merkintää tule käyttää eikä sitä tule pitää merkintä- tai merkkijärjestelmänä kulutusta varten eikä laadun tai sertifioinnin takeena tai riippumattoman kolmannen osapuolen hyväksyntänä, vaan ainoastaan vaatimuksenmukaisuuden ilmaisuna ja teknisenä dokumentointina, joka valmistajan tai maahantuojan on esitettävä tuotteelle asetettujen vaatimusten mukaisesti ja josta ne ovat täysin vastuussa viranomaisiin ja kuluttajiin nähden. Näin ollen, koska CE-merkintä ei ole laadun tai sertifioinnin tae tai riippumattoman kolmannen osapuolen hyväksyntä, riittää että se tehdään tuotteen mukana seuraaviin asiakirjoihin eikä itse tuotteeseen.”

Perustelu

Nykyisten sääntöjen mukaan kaikki tietynlaiset tuotteet, esimerkiksi lelut, on varustettava CE-merkinnällä. Se ei tarkoita, että kuluttajalle annettaisiin viesti yhden tuotteen paremmuudesta toiseen nähden. Se tarkoittaa (ainoastaan) sitä, että tuote vastaa turvallisuusnormeja, joiden perusteella sitä yleensä voidaan myydä. Kuluttaja puolestaan odottaa, että kaikkia kaupassa saatavilla olevia tuotteita on lupa myydä.

Esimerkiksi, jos kuluttaja on etsimässä rullaluistinten tai rullalaudan kaltaisia urheiluvälineitä, yli 20-kiloisille lapsille tarkoitetuissa tuotteissa ei vaadita CE-merkintää. Merkinnöiltään erilaisia tuotteita voi olla samalla hyllyllä, ja kuluttaja voi luulla, että CE-merkinnällä varustetut tuotteet ovat parempia kuin muut.

Lukuisat tutkimukset ovat osoittaneet, että kuluttajat eivät ymmärrä CE-merkintää tai että se johtaa heitä harhaan. Virheellisiä käsityksiä ovat muun muassa se, että merkintä kertoisi tuotteiden tietyntasoisesta laadusta (eivätkä vain turvallisuudesta), että kolmas osapuoli on testannut ne, tai että tuotteet on tuotettu EU:ssa.

On myös ymmärrettävää, että kuluttajat eivät ymmärrä merkintäjärjestelmää. Kaikissa elintarvikkeissa ei tarvita erityistä merkintää, mutta niiden on kuitenkin oltava EU:n asetusten ja direktiivien mukaisia. Eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen ANEC:in ja BEUC:in mukaan riittää, että markkinoille oikeuttavana turvallisuustakeena toimiva CE-merkintä näkyy tuotteen mukana seuraavissa asiakirjoissa viranomaisia varten.

Äänestystulos

Puolesta 24 Vastaan 27 Pidättyi 10

Kohta 5.2.12

Lisätään uusi kuudes luetelmakohta:

| ”— | Olisi saatava komissio, tuottajat ja kuluttajat harkitsemaan sellaisen todellisen tuotteiden laatumerkintäjärjestelmän luomista, joka perustuisi ulkopuolisen tahon tekemään sertifiointiin ja joka kattaisi useampia näkökohtia kuin direktiivien sisältämät turvallisuutta koskevat perussäännöt.” |
| --- | --- |

”—

Olisi saatava komissio, tuottajat ja kuluttajat harkitsemaan sellaisen todellisen tuotteiden laatumerkintäjärjestelmän luomista, joka perustuisi ulkopuolisen tahon tekemään sertifiointiin ja joka kattaisi useampia näkökohtia kuin direktiivien sisältämät turvallisuutta koskevat perussäännöt.”

Perustelu

Tällainen keskustelu antaisi mahdollisuuden harkita sellaisten standardien luomista, jotka kattaisivat turvallisuusnäkökohtien ohella myös laatu-, ympäristö- ja eettiset vaatimukset. Silloin tuottajat voisivat — halutessaan — testauttaa tuotteensa useampien seikkojen kuin pelkästään turvallisuusvaatimusten osalta.

Jos tämä muutosehdotus hyväksytään, tulisi lausunnon osaa 1. ”Päätelmät ja suositukset” muuttaa vastaavasti (esim. kohtaa 1.5 voitaisiin muuttaa seitsemännen luetelmakohdan jälkeen).

Äänestystulos

Puolesta 25 Vastaan 29 Pidättyi 12

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/14

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisesta”

KOM(2007) 510 lopullinen — 2007/0187 COD

(2008/C 120/02)

Neuvosto päätti 26. syyskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Bryan Cassidy.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 114 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa varauksetta käsiteltävänä olevaa ehdotusta. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kannattaa varauksetta käsiteltävänä olevaa ehdotusta.

| 1.2 | Muutettavaksi ehdotetun direktiivin mukaan lisäosoitusten eli muiden kuin metrijärjestelmän mukaisten osoitusten käyttö ei olisi enää sallittua vuoden 2009 jälkeen. Kyseisen määräajan säilyttäminen aiheuttaisi kustannuksia kaikille Atlantin yli kauppaa käyville EU:n yrityksille. |
| --- | --- |

1.2

Muutettavaksi ehdotetun direktiivin mukaan lisäosoitusten eli muiden kuin metrijärjestelmän mukaisten osoitusten käyttö ei olisi enää sallittua vuoden 2009 jälkeen. Kyseisen määräajan säilyttäminen aiheuttaisi kustannuksia kaikille Atlantin yli kauppaa käyville EU:n yrityksille.

| 1.3 | Direktiivissä edellytetään niin ikään, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti asettavat määrärajan poikkeuksille, jotka koskevat yksiköiden pintti, maili ja troy ounce käyttöä. |
| --- | --- |

1.3

Direktiivissä edellytetään niin ikään, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti asettavat määrärajan poikkeuksille, jotka koskevat yksiköiden pintti, maili ja troy ounce käyttöä.

| 1.4 | Komissio ehdottaa, että nämä määrärajat poistetaan kokonaan korvaamatta niitä uusilla. |
| --- | --- |

1.4

Komissio ehdottaa, että nämä määrärajat poistetaan kokonaan korvaamatta niitä uusilla.

| 1.5 | Direktiivissä EU:n virallisiksi mittayksiköiksi määritellään metrijärjestelmän yksiköt eli yleisen paino- ja mittakonferenssin (Conférence Générale des Poids et Mesures, CGPM) vuonna 1960 hyväksymän kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän (SI) mukaiset yksiköt. Vaikka Euroopan unioni ei ole allekirjoittajana järjestelmässä, kaikki unionin jäsenvaltiot ovat. Koska SI-yksiköitä päivitetään säännöllisesti tekniikan kehityksen mukaisesti, komissio ehdottaa katalyyttisen aktiivisuuden SI-yksikön hyväksymistä yhteisössä käytettäväksi katal-yksiköksi. |
| --- | --- |

1.5

Direktiivissä EU:n virallisiksi mittayksiköiksi määritellään metrijärjestelmän yksiköt eli yleisen paino- ja mittakonferenssin (Conférence Générale des Poids et Mesures, CGPM) vuonna 1960 hyväksymän kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän (SI) mukaiset yksiköt. Vaikka Euroopan unioni ei ole allekirjoittajana järjestelmässä, kaikki unionin jäsenvaltiot ovat. Koska SI-yksiköitä päivitetään säännöllisesti tekniikan kehityksen mukaisesti, komissio ehdottaa katalyyttisen aktiivisuuden SI-yksikön hyväksymistä yhteisössä käytettäväksi katal-yksiköksi.

| 1.6 | ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen, jolla komissio pyrkii yksinkertaistamaan ja parantamaan lainsäädäntöä, ja arvostaa sitä, että komissio ottaa huomioon toissijaisuusperiaatteen merkityksen Irlannille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle. |
| --- | --- |

1.6

ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen, jolla komissio pyrkii yksinkertaistamaan ja parantamaan lainsäädäntöä, ja arvostaa sitä, että komissio ottaa huomioon toissijaisuusperiaatteen merkityksen Irlannille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasosta” (Kodifioitu toisinto)

KOM(2007) 588 lopullinen — 2007/0205 COD

(2008/C 120/03)

Euroopan neuvosto päätti 24. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasosta (kodifioitu toisinto).

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä sillä ole siihen kommentoitavaa, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 135 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten”

KOM(2007) 140 lopullinen — SEK(2007) 388

(2008/C 120/04)

Euroopan komissio päätti 28. maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vihreä kirja markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. lokakuuta 2007. Esittelijä oli Lutz Ribbe.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 48 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | ETSK panee merkille ympäristönsuojelun markkinapohjaisista ohjausvälineistä laaditun vihreän kirjan, joka viivästyi huomattavasti. |
| --- | --- |

1.1

ETSK panee merkille ympäristönsuojelun markkinapohjaisista ohjausvälineistä laaditun vihreän kirjan, joka viivästyi huomattavasti.

| 1.2 | Komitea on samaa mieltä vihreässä kirjassa esitetyistä ympäristönsuojelun erilaisten markkinapohjaisten ohjausvälineiden (muun muassa verot, maksut, käyttömaksut, tuet ja oikeudet/sertifiointijärjestelmät) vaikutuksista budjettiin ja ympäristöön. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on samaa mieltä vihreässä kirjassa esitetyistä ympäristönsuojelun erilaisten markkinapohjaisten ohjausvälineiden (muun muassa verot, maksut, käyttömaksut, tuet ja oikeudet/sertifiointijärjestelmät) vaikutuksista budjettiin ja ympäristöön.

| 1.3 | ETSK toteaa, että markkinapohjaiset ohjausvälineet ovat jo pitkään olleet osa poliittisia toimia. Kyse ei siis ole enää siitä, tulisiko markkinapohjaisia ohjausvälineitä ottaa käyttöön, vaan siitä, miten niitä käytetään. |
| --- | --- |

1.3

ETSK toteaa, että markkinapohjaiset ohjausvälineet ovat jo pitkään olleet osa poliittisia toimia. Kyse ei siis ole enää siitä, tulisiko markkinapohjaisia ohjausvälineitä ottaa käyttöön, vaan siitä, miten niitä käytetään.

| 1.4 | Komissio toteaa aivan oikein, että markkinapohjaiset ohjausvälineet tarjoavat hyvän mahdollisuuden päästä ympäristönsuojelussa kustannustehokkaisiin ratkaisuihin, mutta ne eivät kuitenkaan tarjoa vastausta kaikkiin ongelmiin. Näin ollen poliittisessa keskustelussa ja vihreässä kirjassa olisi tarkasteltava esimerkiksi sääntöjen, kieltojen, sääntelyn ja markkinapohjaisten ohjauskeinojen (kuten verojen, käyttömaksujen, kohdennettujen tukien sekä vaihdettavien lupien ja oikeuksien) suhdetta ja yhteisvaikutusta. ETSK pahoittelee, ettei vihreässä kirjassa puututa tällaisiin näkökohtiin riittävästi. |
| --- | --- |

1.4

Komissio toteaa aivan oikein, että markkinapohjaiset ohjausvälineet tarjoavat hyvän mahdollisuuden päästä ympäristönsuojelussa kustannustehokkaisiin ratkaisuihin, mutta ne eivät kuitenkaan tarjoa vastausta kaikkiin ongelmiin. Näin ollen poliittisessa keskustelussa ja vihreässä kirjassa olisi tarkasteltava esimerkiksi sääntöjen, kieltojen, sääntelyn ja markkinapohjaisten ohjauskeinojen (kuten verojen, käyttömaksujen, kohdennettujen tukien sekä vaihdettavien lupien ja oikeuksien) suhdetta ja yhteisvaikutusta. ETSK pahoittelee, ettei vihreässä kirjassa puututa tällaisiin näkökohtiin riittävästi.

| 1.5 | Komitea kehottaa näin ollen komissiota hyödyntämään vihreällä kirjalla käynnistettyä keskustelua siten, että konkreettisten esimerkkien avulla esitettäisiin niin erilaisten ympäristönsuojeluvälineiden mahdollisuuksia ja vaikutuksia kuin niiden rajoituksia. |
| --- | --- |

1.5

Komitea kehottaa näin ollen komissiota hyödyntämään vihreällä kirjalla käynnistettyä keskustelua siten, että konkreettisten esimerkkien avulla esitettäisiin niin erilaisten ympäristönsuojeluvälineiden mahdollisuuksia ja vaikutuksia kuin niiden rajoituksia.

2.   Vihreän kirjan sisältö

| 2.1 | Komissio antoi tämän lausunnon aiheena olevan vihreän kirjan markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten (1)28. maaliskuuta 2007. Vihreän kirjan antamisesta oli alun perin ilmoitettu jo vuonna 2004. |
| --- | --- |

2.1

Komissio antoi tämän lausunnon aiheena olevan vihreän kirjan markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten (1)28. maaliskuuta 2007. Vihreän kirjan antamisesta oli alun perin ilmoitettu jo vuonna 2004.

| 2.2 | Komissio pyrkii vihreällä kirjalla käynnistämään keskustelun markkinapohjaisten ohjauskeinojen käytön lisäämisestä yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

2.2

Komissio pyrkii vihreällä kirjalla käynnistämään keskustelun markkinapohjaisten ohjauskeinojen käytön lisäämisestä yhteiskunnassa.

| 2.3 | Komissio muistuttaa vihreässä kirjassaan ympäristönsuojelutavoitteista, joista EU:ssa on jo sovittu. Näihin kuuluu esimerkiksi uusi energia- ja ilmastopolitiikka, joka komission mukaan merkitsee ”uutta teollista vallankumousta seuraavien 10–15 vuoden aikana”. |
| --- | --- |

2.3

Komissio muistuttaa vihreässä kirjassaan ympäristönsuojelutavoitteista, joista EU:ssa on jo sovittu. Näihin kuuluu esimerkiksi uusi energia- ja ilmastopolitiikka, joka komission mukaan merkitsee ”uutta teollista vallankumousta seuraavien 10–15 vuoden aikana”.

| 2.4 | Komissio toteaa selvästi, että edellä mainittuihin ”kunnianhimoisiin tavoitteisiin ei päästä ilman julkisia toimia”. Komission mielestä ympäristöpolitiikassa tulisi käyttää yhä enemmän markkinapohjaisia ohjauskeinoja ja niiden tulisi olla ”tärkeä osa pyrkimyksiä päästä todelliseen muutokseen muuttamalla liikeyrityksille ja kuluttajille suunnattuja kannustimia”. |
| --- | --- |

2.4

Komissio toteaa selvästi, että edellä mainittuihin ”kunnianhimoisiin tavoitteisiin ei päästä ilman julkisia toimia”. Komission mielestä ympäristöpolitiikassa tulisi käyttää yhä enemmän markkinapohjaisia ohjauskeinoja ja niiden tulisi olla ”tärkeä osa pyrkimyksiä päästä todelliseen muutokseen muuttamalla liikeyrityksille ja kuluttajille suunnattuja kannustimia”.

| 2.5 | Komissio toteaa kuitenkin, etteivät markkinapohjaiset ohjauskeinot ole ”patenttiratkaisu kaikkiin ongelmiin”. |
| --- | --- |

2.5

Komissio toteaa kuitenkin, etteivät markkinapohjaiset ohjauskeinot ole ”patenttiratkaisu kaikkiin ongelmiin”.

| 2.6 | Markkinapohjaisina ohjauskeinoina mainitaan verot, käyttömaksut, kohdennetut tuet sekä vaihdettavat luvat ja oikeudet. |
| --- | --- |

2.6

Markkinapohjaisina ohjauskeinoina mainitaan verot, käyttömaksut, kohdennetut tuet sekä vaihdettavat luvat ja oikeudet.

Markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttö politiikan välineenä

| 2.7 | Komission mielestä markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttö on perusteltua, koska niiden avulla voidaan ”korjata markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä kustannustehokkaalla tavalla”. Markkinoiden toiminnan riittämättömyydellä komissio tarkoittaa ”tilanteita, jossa markkinat joko puuttuvat kokonaan (esimerkiksi ympäristövarat, jotka ovat luonteeltaan julkisia hyödykkeitä) tai eivät riittävällä tavalla ota huomioon taloudellisen toiminnan tosiasiallisia tai yhteiskunnallisia kustannuksia”. |
| --- | --- |

2.7

Komission mielestä markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttö on perusteltua, koska niiden avulla voidaan ”korjata markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä kustannustehokkaalla tavalla”. Markkinoiden toiminnan riittämättömyydellä komissio tarkoittaa ”tilanteita, jossa markkinat joko puuttuvat kokonaan (esimerkiksi ympäristövarat, jotka ovat luonteeltaan julkisia hyödykkeitä) tai eivät riittävällä tavalla ota huomioon taloudellisen toiminnan tosiasiallisia tai yhteiskunnallisia kustannuksia”.

| 2.8 | Vihreän kirjan mukaan markkinapohjaisten ohjauskeinojen etuna on, että ne






  — | mahdollistavat yritysten välisten erojen huomioon ottamisen |
| --- | --- | --- |

2.8

Vihreän kirjan mukaan markkinapohjaisten ohjauskeinojen etuna on, että ne

—

mahdollistavat yritysten välisten erojen huomioon ottamisen

| — | parantavat hintasignaaleja määrittelemällä taloudellisen toiminnan ulkoiset kustannukset ja siitä koituvan hyödyn |
| --- | --- |

—

parantavat hintasignaaleja määrittelemällä taloudellisen toiminnan ulkoiset kustannukset ja siitä koituvan hyödyn

| — | tarjoavat teollisuudelle enemmän joustavuutta tavoitteiden saavuttamisessa ja alentavat sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia yleisiä kustannuksia |
| --- | --- |

—

tarjoavat teollisuudelle enemmän joustavuutta tavoitteiden saavuttamisessa ja alentavat sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia yleisiä kustannuksia

| — | tarjoavat yrityksille pitkällä aikavälillä kannustimen ottaa käyttöön teknologisia innovaatioita, jotta yritykset voivat jatkossakin vähentää haitallisia ympäristövaikutuksia (”dynaaminen tehokkuus”) |
| --- | --- |

—

tarjoavat yrityksille pitkällä aikavälillä kannustimen ottaa käyttöön teknologisia innovaatioita, jotta yritykset voivat jatkossakin vähentää haitallisia ympäristövaikutuksia (”dynaaminen tehokkuus”)

| — | tukevat työllisyyttä, kun niitä käytetään ympäristöverouudistusten tai ympäristöalan rahoitusuudistusten yhteydessä. |
| --- | --- |

—

tukevat työllisyyttä, kun niitä käytetään ympäristöverouudistusten tai ympäristöalan rahoitusuudistusten yhteydessä.

| 2.9 | Komissio tekee kuitenkin selväksi, että markkinapohjaisin ohjauskeinoin pyritään paitsi saavuttamaan ympäristöpoliittisia tavoitteita myös varmistamaan, että ”samalle alalle lankeaa samanlainen taakka kautta koko EU:n, ja välttääkseen kilpailuun mahdollisesti kohdistuvia haitallisia vaikutuksia EU:ssa”. Tällä tavoin on tarkoitus ”välttää sisämarkkinoiden häiriöitä, joita aiheutuu eri jäsenvaltioiden erilaisista lähestymistavoista.” |
| --- | --- |

2.9

Komissio tekee kuitenkin selväksi, että markkinapohjaisin ohjauskeinoin pyritään paitsi saavuttamaan ympäristöpoliittisia tavoitteita myös varmistamaan, että ”samalle alalle lankeaa samanlainen taakka kautta koko EU:n, ja välttääkseen kilpailuun mahdollisesti kohdistuvia haitallisia vaikutuksia EU:ssa”. Tällä tavoin on tarkoitus ”välttää sisämarkkinoiden häiriöitä, joita aiheutuu eri jäsenvaltioiden erilaisista lähestymistavoista.”

| 2.10 | Komissio toteaa myös, että erilaiset markkinapohjaiset ohjausvälineet ovat vaikutukseltaan erilaisia. Erityistavoitteet (esimerkiksi päästörajat) saavutetaan varmemmin määrällisten järjestelmien (kuten vaihdettavien lupien) kuin puhtaasti hintaperusteisten keinojen (kuten verojen) avulla. Hintaperusteiset ohjauskeinot ovat puolestaan varmempia kustannusten tai hintojen suhteen ja myös helppokäyttöisempiä. |
| --- | --- |

2.10

Komissio toteaa myös, että erilaiset markkinapohjaiset ohjausvälineet ovat vaikutukseltaan erilaisia. Erityistavoitteet (esimerkiksi päästörajat) saavutetaan varmemmin määrällisten järjestelmien (kuten vaihdettavien lupien) kuin puhtaasti hintaperusteisten keinojen (kuten verojen) avulla. Hintaperusteiset ohjauskeinot ovat puolestaan varmempia kustannusten tai hintojen suhteen ja myös helppokäyttöisempiä.

| 2.11 | Lisäksi komissio ottaa esiin toisen tärkeän eron: Veroin (ja käyttömaksuin) pyritään ohjaamaan käyttäytymistä, mutta julkissektori saa niistä myös tuloja. Vaihdettavien lupien järjestelmissä tuloja saadaan vain, ”jos julkiset viranomaiset huutokauppaavat oikeudet”. |
| --- | --- |

2.11

Lisäksi komissio ottaa esiin toisen tärkeän eron: Veroin (ja käyttömaksuin) pyritään ohjaamaan käyttäytymistä, mutta julkissektori saa niistä myös tuloja. Vaihdettavien lupien järjestelmissä tuloja saadaan vain, ”jos julkiset viranomaiset huutokauppaavat oikeudet”.

| 2.12 | Vihreässä kirjassa käsitellään edelleen kasvua ja työllisyyttä sekä ympäristöverouudistuksen perusteita. Vuoden 2006 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto mainitsi uudessa kestävän kehityksen strategiassa kestävyyskriteereihin pohjautuvan verotusjärjestelmän mutta ei konkretisoinut ajatusta sen enempää. Komissio toteaa ajatuksen pohjalta nyt seuraavaa: ”Jos ympäristöverouudistuksella verorasite siirretään hyvinvoinnin kannalta kielteisistä veroista (esimerkiksi työn verotus) hyvinvoinnin kannalta myönteisiin veroihin (esimerkiksi ympäristön kannalta haitallinen toiminta, kuten luonnonvarojen käyttö tai saastuttaminen), tilanteesta voivat hyötyä kaikki sekä ympäristön että työllisyyden kannalta (2). Verotuksen painopisteen pitkäaikainen siirtymä edellyttää samanaikaisesti, että ympäristöön liittyvä veropohja tuo suhteellisen vakaasti tuloja.” |
| --- | --- |

2.12

Vihreässä kirjassa käsitellään edelleen kasvua ja työllisyyttä sekä ympäristöverouudistuksen perusteita. Vuoden 2006 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto mainitsi uudessa kestävän kehityksen strategiassa kestävyyskriteereihin pohjautuvan verotusjärjestelmän mutta ei konkretisoinut ajatusta sen enempää. Komissio toteaa ajatuksen pohjalta nyt seuraavaa: ”Jos ympäristöverouudistuksella verorasite siirretään hyvinvoinnin kannalta kielteisistä veroista (esimerkiksi työn verotus) hyvinvoinnin kannalta myönteisiin veroihin (esimerkiksi ympäristön kannalta haitallinen toiminta, kuten luonnonvarojen käyttö tai saastuttaminen), tilanteesta voivat hyötyä kaikki sekä ympäristön että työllisyyden kannalta (2). Verotuksen painopisteen pitkäaikainen siirtymä edellyttää samanaikaisesti, että ympäristöön liittyvä veropohja tuo suhteellisen vakaasti tuloja.”

| 2.13 | Lisäksi vihreässä kirjassa mainitaan muutamia esimerkkejä markkinapohjaisista ohjauskeinoista, jotka ovat jo vakiintuneessa käytössä (energiaverotus, eurovinjetti ja paikalliset maksujärjestelmät liikenteen vähentämiseksi kaupunkien keskustoissa), ja esitetään useita suurelle yleisölle suunnattuja osittain yksityiskohtaisia ja osittain hyvinkin yleisluonteisia kysymyksiä, joiden on tarkoitus herättää yhteiskunnallista keskustelua. |
| --- | --- |

2.13

Lisäksi vihreässä kirjassa mainitaan muutamia esimerkkejä markkinapohjaisista ohjauskeinoista, jotka ovat jo vakiintuneessa käytössä (energiaverotus, eurovinjetti ja paikalliset maksujärjestelmät liikenteen vähentämiseksi kaupunkien keskustoissa), ja esitetään useita suurelle yleisölle suunnattuja osittain yksityiskohtaisia ja osittain hyvinkin yleisluonteisia kysymyksiä, joiden on tarkoitus herättää yhteiskunnallista keskustelua.

| 2.14 | Komissio katsoo, että markkinapohjaisia ohjauskeinoja voidaan hyödyntää myös luonnon monimuotoisuuden suojelussa. |
| --- | --- |

2.14

Komissio katsoo, että markkinapohjaisia ohjauskeinoja voidaan hyödyntää myös luonnon monimuotoisuuden suojelussa.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on useaan otteeseen todennut, että ympäristönsuojeluun tarkoitettujen poliittisten toimintavälineiden valikoimaa tulisi hyödyntää mahdollisimman hyvin ja että markkinapohjaisilla ohjauskeinoilla voi olla tärkeä merkitys. Tästä asiasta komitea ja komissio ovat siis yhtä mieltä. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on useaan otteeseen todennut, että ympäristönsuojeluun tarkoitettujen poliittisten toimintavälineiden valikoimaa tulisi hyödyntää mahdollisimman hyvin ja että markkinapohjaisilla ohjauskeinoilla voi olla tärkeä merkitys. Tästä asiasta komitea ja komissio ovat siis yhtä mieltä.

| 3.2 | Vaikka komitea ymmärtää esitetyt perustelut ja pitää niitä hyvinä ja oikeina, se olisi toivonut, että vihreä kirja, jonka laatiminen kesti kauan ja jonka julkaisemista lykättiin yhä uudelleen, olisi tuonut hieman enemmän selvyyttä siihen, miten markkinapohjaisia ohjauskeinoja aiotaan tulevaisuudessa käyttää. Pitkään kestänyt erilaisten näkökantojen yhteensovittaminen komissiossa lienee ollut tarpeen, mutta komitea ei näe, että siitä olisi vielä ollut hyötyä politiikan muotoilun kannalta. |
| --- | --- |

3.2

Vaikka komitea ymmärtää esitetyt perustelut ja pitää niitä hyvinä ja oikeina, se olisi toivonut, että vihreä kirja, jonka laatiminen kesti kauan ja jonka julkaisemista lykättiin yhä uudelleen, olisi tuonut hieman enemmän selvyyttä siihen, miten markkinapohjaisia ohjauskeinoja aiotaan tulevaisuudessa käyttää. Pitkään kestänyt erilaisten näkökantojen yhteensovittaminen komissiossa lienee ollut tarpeen, mutta komitea ei näe, että siitä olisi vielä ollut hyötyä politiikan muotoilun kannalta.

| 3.3 | Pikemminkin vaikuttaa siltä, että poliittinen tilanne kehittyy toisinaan sisäistä neuvonpitoa nopeammin. |
| --- | --- |

3.3

Pikemminkin vaikuttaa siltä, että poliittinen tilanne kehittyy toisinaan sisäistä neuvonpitoa nopeammin.

| 3.4 | ETSK toteaa, että markkinapohjaisia ohjauskeinoja on jo pitkään sovellettu ympäristönsuojelussa, vaikka niitä käytetäänkin jäsenvaltioittain hyvin eri tavoin. Esimerkkinä mainittakoon, että Eurostatin mukaan kaikista EU:n jäsenvaltioissa perityistä veroista ympäristöverotulojen osuus on keskimäärin lähes seitsemän prosenttia. |
| --- | --- |

3.4

ETSK toteaa, että markkinapohjaisia ohjauskeinoja on jo pitkään sovellettu ympäristönsuojelussa, vaikka niitä käytetäänkin jäsenvaltioittain hyvin eri tavoin. Esimerkkinä mainittakoon, että Eurostatin mukaan kaikista EU:n jäsenvaltioissa perityistä veroista ympäristöverotulojen osuus on keskimäärin lähes seitsemän prosenttia.

| 3.5 | Vihreässä kirjassa ja poliittisessa keskustelussa ei näin ollen voi olla kyse markkinapohjaisten ohjauskeinojen mahdollisesta käyttöönotosta ympäristönsuojelussa. Kysymyksenä ei ole ”jos” vaan ”miten”: missä laajuudessa ja miten markkinapohjaisia ohjauskeinoja on käytettävä suhteessa kieltoihin, sääntöihin ja muihin välineisiin? |
| --- | --- |

3.5

Vihreässä kirjassa ja poliittisessa keskustelussa ei näin ollen voi olla kyse markkinapohjaisten ohjauskeinojen mahdollisesta käyttöönotosta ympäristönsuojelussa. Kysymyksenä ei ole ”jos” vaan ”miten”: missä laajuudessa ja miten markkinapohjaisia ohjauskeinoja on käytettävä suhteessa kieltoihin, sääntöihin ja muihin välineisiin?

| 3.6 | Vihreässä kirjassa esitetyt näkemykset ovat jo pitkään olleet yritysten ja eri yhteiskuntaryhmien tiedossa ja keskustelunaiheena, eikä asiassa edetä nyt yhtään pidemmälle. Vihreässä kirjassa ei myöskään käsitellä sitä, kenen tulee olla ensisijainen toimija. EU:lla ei tunnetusti ole yhtä laajaa toimivaltaa kaikkien mahdollisten ohjausvälineiden käytössä ja esimerkiksi verotuskysymyksissä sen toimivalta on erittäin vähäinen. Lisäksi poliittisella tasolla jää epäselväksi, mitä tapahtuu vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen eli onko myöhemmin — kuten tavallista — määrä julkaista valkoinen kirja vai minkälaisia päätelmiä on tarkoitus tehdä. |
| --- | --- |

3.6

Vihreässä kirjassa esitetyt näkemykset ovat jo pitkään olleet yritysten ja eri yhteiskuntaryhmien tiedossa ja keskustelunaiheena, eikä asiassa edetä nyt yhtään pidemmälle. Vihreässä kirjassa ei myöskään käsitellä sitä, kenen tulee olla ensisijainen toimija. EU:lla ei tunnetusti ole yhtä laajaa toimivaltaa kaikkien mahdollisten ohjausvälineiden käytössä ja esimerkiksi verotuskysymyksissä sen toimivalta on erittäin vähäinen. Lisäksi poliittisella tasolla jää epäselväksi, mitä tapahtuu vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen eli onko myöhemmin — kuten tavallista — määrä julkaista valkoinen kirja vai minkälaisia päätelmiä on tarkoitus tehdä.

| 3.7 | Suurin puute on, että vihreä kirja jättää epäselväksi, missä poliittisessa tilanteessa millekin ohjauskeinolle olisi tarkoitus antaa toiminnassa etusija. Niin ikään epäselväksi jää, miten esimerkiksi sääntely ja markkinapohjaiset ohjauskeinot aiotaan rajata toisistaan tai miten ne mahdollisesti nivotaan yhteen. |
| --- | --- |

3.7

Suurin puute on, että vihreä kirja jättää epäselväksi, missä poliittisessa tilanteessa millekin ohjauskeinolle olisi tarkoitus antaa toiminnassa etusija. Niin ikään epäselväksi jää, miten esimerkiksi sääntely ja markkinapohjaiset ohjauskeinot aiotaan rajata toisistaan tai miten ne mahdollisesti nivotaan yhteen.

| 3.8 | Näin ollen ETSK kyllä suhtautuu vihreään kirjaan suopeasti ja merkitsee sen tiedoksi mutta toteaa, että yhteiskunnallisen keskustelun entistä tehokkaampien välineiden käytöstä ympäristöpolitiikassa tulisi olla sitoutuneempaa ja pohjautua mahdollisimman konkreettisiin esimerkkeihin, jotta esimerkiksi EU:n kunnianhimoiset energia- ja ilmastopoliittiset tavoitteet todella voidaan saavuttaa. |
| --- | --- |

3.8

Näin ollen ETSK kyllä suhtautuu vihreään kirjaan suopeasti ja merkitsee sen tiedoksi mutta toteaa, että yhteiskunnallisen keskustelun entistä tehokkaampien välineiden käytöstä ympäristöpolitiikassa tulisi olla sitoutuneempaa ja pohjautua mahdollisimman konkreettisiin esimerkkeihin, jotta esimerkiksi EU:n kunnianhimoiset energia- ja ilmastopoliittiset tavoitteet todella voidaan saavuttaa.

| 3.9 | ETSK:n mielestä markkinapohjaisten ohjauskeinojen tulee perustua aiheuttamisperiaatteeseen, jotta niiden avulla voidaan tarjota kannustimia niille, jotka suojelevat ympäristöä aktiivisesti. |
| --- | --- |

3.9

ETSK:n mielestä markkinapohjaisten ohjauskeinojen tulee perustua aiheuttamisperiaatteeseen, jotta niiden avulla voidaan tarjota kannustimia niille, jotka suojelevat ympäristöä aktiivisesti.

4.   ETSK:n erityishuomiot

| 4.1 | ETSK on jatkuvasti korostanut, miten tärkeää on, että ns. ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin. Tähän tarkoitukseen markkinapohjaiset ohjauskeinot soveltuvat hyvin, kuten komissio itsekin toteaa. Ensin tarvitaan kuitenkin selkeä poliittinen päätös hintoihin sisällytettävien ulkoisten kustannusten määrästä. |
| --- | --- |

4.1

ETSK on jatkuvasti korostanut, miten tärkeää on, että ns. ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin. Tähän tarkoitukseen markkinapohjaiset ohjauskeinot soveltuvat hyvin, kuten komissio itsekin toteaa. Ensin tarvitaan kuitenkin selkeä poliittinen päätös hintoihin sisällytettävien ulkoisten kustannusten määrästä.

| 4.2 | Vihreässä kirjassa tieliikennettä koskevana markkinapohjaisena ohjauskeinona mainittu eurovinjetti on hyvä esimerkki keinosta, jonka katsotaan soveltuvan ulkoisten kustannusten huomioonottamiseen mutta jota on tähän mennessä käytetty hyvin puolinaisesti. Komissio itsekin toteaa, että ”keskimääräiset maksut voivat kattaa ainoastaan infrastruktuurikustannukset, jolloin ulkoiset kustannukset siis jäävät ulkopuolelle”. Näin ollen tarvitaan aloitteita ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi vastaisuudessa esimerkiksi eurovinjetin hintaan. |
| --- | --- |

4.2

Vihreässä kirjassa tieliikennettä koskevana markkinapohjaisena ohjauskeinona mainittu eurovinjetti on hyvä esimerkki keinosta, jonka katsotaan soveltuvan ulkoisten kustannusten huomioonottamiseen mutta jota on tähän mennessä käytetty hyvin puolinaisesti. Komissio itsekin toteaa, että ”keskimääräiset maksut voivat kattaa ainoastaan infrastruktuurikustannukset, jolloin ulkoiset kustannukset siis jäävät ulkopuolelle”. Näin ollen tarvitaan aloitteita ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi vastaisuudessa esimerkiksi eurovinjetin hintaan.

| 4.3 | ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia nimittämään markkinapohjaisia ohjauskeinoja ympäristönsuojeluvälineiksi vain, jos niillä on todellinen ympäristötavoite ja jos tavoite on selkeä. Mainittu eurovinjetti ei täysin vastaa tätä kriteeriä, sillä siihen ei sisällytetä ulkoisia kustannuksia. Eurovinjetissä on ensi sijassa kyse siitä, että infrastruktuuria rahoitetaan julkistalouden ohella muistakin rahoituslähteistä eli että käyttäjät osallistuvat suoraan rahoitukseen. Tällaisella lähestymistavalla on luonnollisesti myös epäsuoria ympäristövaikutuksia, kun käyttäjä esimerkiksi kustannusten noustessa alkaa pohtia, olisiko parempi siirtyä maanteiltä raideliikenteeseen (tai luopua matkasta kokonaan). Mutta vasta sitten, kun (ympäristö)kustannukset, joilla ei tähän mennessä ole ollut ”markkinoita” ja jotka on jätetty huomiotta, sisällytetään hintoihin, tulisi eurovinjettiä pitää ympäristönsuojeluvälineenä. |
| --- | --- |

4.3

ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia nimittämään markkinapohjaisia ohjauskeinoja ympäristönsuojeluvälineiksi vain, jos niillä on todellinen ympäristötavoite ja jos tavoite on selkeä. Mainittu eurovinjetti ei täysin vastaa tätä kriteeriä, sillä siihen ei sisällytetä ulkoisia kustannuksia. Eurovinjetissä on ensi sijassa kyse siitä, että infrastruktuuria rahoitetaan julkistalouden ohella muistakin rahoituslähteistä eli että käyttäjät osallistuvat suoraan rahoitukseen. Tällaisella lähestymistavalla on luonnollisesti myös epäsuoria ympäristövaikutuksia, kun käyttäjä esimerkiksi kustannusten noustessa alkaa pohtia, olisiko parempi siirtyä maanteiltä raideliikenteeseen (tai luopua matkasta kokonaan). Mutta vasta sitten, kun (ympäristö)kustannukset, joilla ei tähän mennessä ole ollut ”markkinoita” ja jotka on jätetty huomiotta, sisällytetään hintoihin, tulisi eurovinjettiä pitää ympäristönsuojeluvälineenä.

| 4.4 | Poliittisella tasolla on siis ensin esitettävä, mitä tietyllä poliittisella toimenpiteellä ylipäätään halutaan saavuttaa. Vasta tavoitteen määrittelyn jälkeen tulisi käydä keskustelua soveltuvasta välineestä. |
| --- | --- |

4.4

Poliittisella tasolla on siis ensin esitettävä, mitä tietyllä poliittisella toimenpiteellä ylipäätään halutaan saavuttaa. Vasta tavoitteen määrittelyn jälkeen tulisi käydä keskustelua soveltuvasta välineestä.

| 4.5 | Näin ollen politiikassa ei voida markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttöä lisäämällä välttää kiistanalaisten ja siksi osittain erittäin vaikeiden päätösten tekemistä, esimerkiksi päästörajojen kaltaisten (ympäristöpoliittisten) tavoitteiden asettamista. Tähän asti puutteita on ollut usein nimenomaan päätöksenteossa. Markkinapohjaiset ohjauskeinot eivät ole päätösten korvike vaan kyse on, kuten nimikin jo sanoo, keinoista asetettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.5

Näin ollen politiikassa ei voida markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttöä lisäämällä välttää kiistanalaisten ja siksi osittain erittäin vaikeiden päätösten tekemistä, esimerkiksi päästörajojen kaltaisten (ympäristöpoliittisten) tavoitteiden asettamista. Tähän asti puutteita on ollut usein nimenomaan päätöksenteossa. Markkinapohjaiset ohjauskeinot eivät ole päätösten korvike vaan kyse on, kuten nimikin jo sanoo, keinoista asetettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 4.6 | Komission on mahdollisimman pian poistettava vihreän kirjan aiheuttama epävarmuus. Sen on selvennettävä, miten se on ajatellut erilaisia poliittisia välineitä käytettävän tulevaisuudessa. ETSK suosittaakin, että jo tarkasteltaessa aihetta suunnitelmien mukaisesti vielä laaja-alaisemmin komissio ottaa muutamia käytännön esimerkkejä politiikan eri aloilta, esimerkiksi liikenne- ja energiapolitiikasta, ja havainnollistaa niiden avulla erilaisia poliittisia toimintamahdollisuuksia (sekä sellaisia, joiden yhteydessä käytetään markkinapohjaisia ohjauskeinoja, että sellaisia, joiden yhteydessä niitä ei käytetä). |
| --- | --- |

4.6

Komission on mahdollisimman pian poistettava vihreän kirjan aiheuttama epävarmuus. Sen on selvennettävä, miten se on ajatellut erilaisia poliittisia välineitä käytettävän tulevaisuudessa. ETSK suosittaakin, että jo tarkasteltaessa aihetta suunnitelmien mukaisesti vielä laaja-alaisemmin komissio ottaa muutamia käytännön esimerkkejä politiikan eri aloilta, esimerkiksi liikenne- ja energiapolitiikasta, ja havainnollistaa niiden avulla erilaisia poliittisia toimintamahdollisuuksia (sekä sellaisia, joiden yhteydessä käytetään markkinapohjaisia ohjauskeinoja, että sellaisia, joiden yhteydessä niitä ei käytetä).

| 4.7 | Komissio voisi tässä yhteydessä esimerkiksi selventää, ettei se aio ratkaista syöpää aiheuttaviin aineisiin liittyvää ongelmaa markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttöönotolla, vain yhden esimerkin mainitaksemme. |
| --- | --- |

4.7

Komissio voisi tässä yhteydessä esimerkiksi selventää, ettei se aio ratkaista syöpää aiheuttaviin aineisiin liittyvää ongelmaa markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttöönotolla, vain yhden esimerkin mainitaksemme.

| 4.8 | Markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttö saattaisi kuitenkin olla mielenkiintoista esimerkiksi ratkaistaessa yhä ajankohtaisempaa ongelmaa siitä, miten tulevaisuudessa aiotaan rakentaa hiilidioksidipäästöttömiä hiilivoimaloita, kun vaadittava tekniikka on mahdollisesti lähiaikoina käytettävissä. Onko tavoitteena säätää kyseisten voimaloiden ”tekniikan taso” pakolliseksi (siis turvautua sääntelyyn) vai tehdä niistä markkinapohjaisten ohjauskeinojen avulla kannattavia? Tällaisista kysymyksistä tulisi tulevaisuudessa käydä nykyistä enemmän yhteiskunnallista keskustelua. |
| --- | --- |

4.8

Markkinapohjaisten ohjauskeinojen käyttö saattaisi kuitenkin olla mielenkiintoista esimerkiksi ratkaistaessa yhä ajankohtaisempaa ongelmaa siitä, miten tulevaisuudessa aiotaan rakentaa hiilidioksidipäästöttömiä hiilivoimaloita, kun vaadittava tekniikka on mahdollisesti lähiaikoina käytettävissä. Onko tavoitteena säätää kyseisten voimaloiden ”tekniikan taso” pakolliseksi (siis turvautua sääntelyyn) vai tehdä niistä markkinapohjaisten ohjauskeinojen avulla kannattavia? Tällaisista kysymyksistä tulisi tulevaisuudessa käydä nykyistä enemmän yhteiskunnallista keskustelua.

| 4.9 | Jos sääntelyn ja markkinapohjaisten ohjauskeinojen rajausta tai yhdistämistä selkiytettäisiin kokonaisuudessaan esittämällä konkreettisia toimintavaihtoehtoja, myös vihreässä kirjassa esitetyt pohdinnat markkinapohjaisten ohjauskeinojen käytöstä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi saattaisivat olla nykyistä ymmärrettävämpiä. Tähänastiset pohdinnat eivät ETSK:n mielestä ole vielä olleet niin vakuuttavia, että todella olisi toivoa siitä, että biologisen monimuotoisuuden uhkaavaa vähenemistä voidaan torjua tehokkaasti markkinapohjaisin ohjauskeinoin. |
| --- | --- |

4.9

Jos sääntelyn ja markkinapohjaisten ohjauskeinojen rajausta tai yhdistämistä selkiytettäisiin kokonaisuudessaan esittämällä konkreettisia toimintavaihtoehtoja, myös vihreässä kirjassa esitetyt pohdinnat markkinapohjaisten ohjauskeinojen käytöstä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi saattaisivat olla nykyistä ymmärrettävämpiä. Tähänastiset pohdinnat eivät ETSK:n mielestä ole vielä olleet niin vakuuttavia, että todella olisi toivoa siitä, että biologisen monimuotoisuuden uhkaavaa vähenemistä voidaan torjua tehokkaasti markkinapohjaisin ohjauskeinoin.

| 4.10 | Komitea on jo lausunnossaan ”Kaksivuotisraportti EU:n kestävän kehityksen strategiasta” (3) pyytänyt, että komissio konkretisoi erittäin epämääräisesti ilmaisemiaan ajatuksia uudesta kestävyysindikaattoreihin pohjautuvasta verotusjärjestelmästä. Eurostatin mukaan ympäristöverotulojen osuus on noin seitsemän prosenttia. |
| --- | --- |

4.10

Komitea on jo lausunnossaan ”Kaksivuotisraportti EU:n kestävän kehityksen strategiasta” (3) pyytänyt, että komissio konkretisoi erittäin epämääräisesti ilmaisemiaan ajatuksia uudesta kestävyysindikaattoreihin pohjautuvasta verotusjärjestelmästä. Eurostatin mukaan ympäristöverotulojen osuus on noin seitsemän prosenttia.

| 4.11 | ETSK katsoo, että nyt on todella korkea aika aloittaa keskustelu työn verotuksen keventämisestä ja ympäristölle haitallisen toiminnan verottamisesta tulonmenetysten kompensoimiseksi ja että sitä tulisi vauhdittaa vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen. Keskustelussa on kuitenkin tuotava myös selkeästi esiin, mitä EU tällaisilla muutoksilla tarkoittaa, sillä perussopimusten mukaan unionilla on erittäin vähäiset mahdollisuudet vaikuttaa jäsenvaltioiden veropolitiikkaan näissä asioissa. |
| --- | --- |

4.11

ETSK katsoo, että nyt on todella korkea aika aloittaa keskustelu työn verotuksen keventämisestä ja ympäristölle haitallisen toiminnan verottamisesta tulonmenetysten kompensoimiseksi ja että sitä tulisi vauhdittaa vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen. Keskustelussa on kuitenkin tuotava myös selkeästi esiin, mitä EU tällaisilla muutoksilla tarkoittaa, sillä perussopimusten mukaan unionilla on erittäin vähäiset mahdollisuudet vaikuttaa jäsenvaltioiden veropolitiikkaan näissä asioissa.

| 4.12 | ETSK pitää erittäin tärkeänä, että luvattu selvitys ympäristölle haitallisista tuista esitetään pikimmiten ja että tällaiset tuet poistetaan mahdollisimman nopeasti. Komitean mielestä ympäristölle haitalliset tuet vääristävät kilpailua huomattavasti, eikä julkisten varojen osoittaminen tällaisiin toimiin ole missään tapauksessa hyväksyttävää. Luonnonsuojelua voidaan edistää markkinapohjaisin ohjauskeinoin tehokkaasti vasta sitten, kun kaikki ympäristölle haitalliset tuet on poistettu. |
| --- | --- |

4.12

ETSK pitää erittäin tärkeänä, että luvattu selvitys ympäristölle haitallisista tuista esitetään pikimmiten ja että tällaiset tuet poistetaan mahdollisimman nopeasti. Komitean mielestä ympäristölle haitalliset tuet vääristävät kilpailua huomattavasti, eikä julkisten varojen osoittaminen tällaisiin toimiin ole missään tapauksessa hyväksyttävää. Luonnonsuojelua voidaan edistää markkinapohjaisin ohjauskeinoin tehokkaasti vasta sitten, kun kaikki ympäristölle haitalliset tuet on poistettu.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM (2007) 140 lopullinen, 28.3.2007.

1

(2)  Komissio nosti tämän kysymyksen esille jo vuonna 1993 kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassaan (KOM(93) 700, luku 10) ja uudelleen hiljattain Euroopan sosiaalista mallia koskevassa tiedonannossa sekä työllisyyspolitiikan ja ympäristöpolitiikan välistä yhteyttä käsittelevässä valmisteluasiakirjassa, ks. KOM(2005) 525 ja SEC(2005) 1530. Tämän jälkeen Pohjoismaissa saadut kokemukset sekä mallipohjaisten tutkimusten tulokset osoittavat, että molemmantyyppisiä etuja on olemassa.

2

(3)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 76.

3

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Rajanylittävä maataloustyövoima”

(2008/C 120/05)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta

Rajanylittävä maataloustyövoima.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. lokakuuta 2007. Esittelijä oli Martin Siecker.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 104 puolesta, 3 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Työvoiman muuttoliikkeellä on Euroopassa taloudelliset lähtökohdat, ja se on seurausta työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta EU:ssa, jonka jäsenvaltioiden välillä vallitsee merkittäviä hyvinvointitason eroja. Korkea työttömyys osassa uusista jäsenvaltioista ja halvan, heikosti koulutetun työvoiman kysyntä 15 vanhassa jäsenvaltiossa ylläpitävät jatkuvaa, työtä etsivien virtaa. |
| --- | --- |

1.1

Työvoiman muuttoliikkeellä on Euroopassa taloudelliset lähtökohdat, ja se on seurausta työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta EU:ssa, jonka jäsenvaltioiden välillä vallitsee merkittäviä hyvinvointitason eroja. Korkea työttömyys osassa uusista jäsenvaltioista ja halvan, heikosti koulutetun työvoiman kysyntä 15 vanhassa jäsenvaltiossa ylläpitävät jatkuvaa, työtä etsivien virtaa.

| 1.2 | Vuosina 2004 ja 2007 sovittiin siirtymäjärjestelyistä, joilla vanhat jäsenvaltiot pystyvät säätelemään uusista jäsenvaltioista tulevaa muuttoliikettä. Yhtenä syynä oli vanhojen jäsenvaltioiden halu estää tilanne, jossa liian suuri siirtotyöläisten määrä aiheuttaisi työmarkkinoilla jännitteitä ja mahdollisesti laittoman työvoiman palkkaamista. |
| --- | --- |

1.2

Vuosina 2004 ja 2007 sovittiin siirtymäjärjestelyistä, joilla vanhat jäsenvaltiot pystyvät säätelemään uusista jäsenvaltioista tulevaa muuttoliikettä. Yhtenä syynä oli vanhojen jäsenvaltioiden halu estää tilanne, jossa liian suuri siirtotyöläisten määrä aiheuttaisi työmarkkinoilla jännitteitä ja mahdollisesti laittoman työvoiman palkkaamista.

| 1.3 | Siirtymäjärjestelyjen seurauksena on syntynyt juuri sellainen tilanne, jota niillä pyrittiin välttämään. Komissio toteaa siirtymäjärjestelyjen toimivuutta koskevassa kertomuksessaan, että uusista jäsenvaltioista lähtöisin olevien työntekijöiden laillista työntekoa koskevat rajoitukset ovat käytännössä johtaneet pimeän työn nopeaan lisääntymiseen, valheelliseen ”itsenäiseen ammatinharjoittamiseen” sekä näennäiseen palveluntarjontaan ja alihankintaan. |
| --- | --- |

1.3

Siirtymäjärjestelyjen seurauksena on syntynyt juuri sellainen tilanne, jota niillä pyrittiin välttämään. Komissio toteaa siirtymäjärjestelyjen toimivuutta koskevassa kertomuksessaan, että uusista jäsenvaltioista lähtöisin olevien työntekijöiden laillista työntekoa koskevat rajoitukset ovat käytännössä johtaneet pimeän työn nopeaan lisääntymiseen, valheelliseen ”itsenäiseen ammatinharjoittamiseen” sekä näennäiseen palveluntarjontaan ja alihankintaan.

| 1.4 | On syntynyt paradoksaalinen tilanne, jossa EU:n 15 vanhan jäsenvaltion maataloudessa on paljon kausittaista työtä, jonka tekemiseen työmarkkinat eivät tarjoa riittävästi maassa vakinaisesti asuvia työntekijöitä. Samalla on kyllä tarjolla riittävästi uusista jäsenvaltioista peräisin olevia työntekijöitä, jotka ovat valmiita tekemään kyseistä työtä, mutta monet heistä eivät voi ottaa tätä työtä vastaan rajoittavien siirtymäjärjestelyiden vuoksi. Maataloustyövoiman virta vaihtelee niin lähtö- kuin vastaanottajamaankin osalta. Erot liittyvät erityisesti siihen, onko olemassa osittaisia tai kokonaisvaltaisia siirtymäjärjestelyitä. |
| --- | --- |

1.4

On syntynyt paradoksaalinen tilanne, jossa EU:n 15 vanhan jäsenvaltion maataloudessa on paljon kausittaista työtä, jonka tekemiseen työmarkkinat eivät tarjoa riittävästi maassa vakinaisesti asuvia työntekijöitä. Samalla on kyllä tarjolla riittävästi uusista jäsenvaltioista peräisin olevia työntekijöitä, jotka ovat valmiita tekemään kyseistä työtä, mutta monet heistä eivät voi ottaa tätä työtä vastaan rajoittavien siirtymäjärjestelyiden vuoksi. Maataloustyövoiman virta vaihtelee niin lähtö- kuin vastaanottajamaankin osalta. Erot liittyvät erityisesti siihen, onko olemassa osittaisia tai kokonaisvaltaisia siirtymäjärjestelyitä.

| 1.5 | Tässä tilanteessa työ siirtyy usein harmaalle sektorille. Asiasta on vaikea saada oikeaa tietoa, koska seuraavassa mainituilla kolmella osapuolella on omat syynsä estää sen julkituloa. On työnantajia, jotka eivät halua maksaa lakisääteistä tai voimassa olevien työehtosopimusten mukaista palkkaa. On työntekijöitä, jotka tyytyvät laissa määrättyä tai työehtosopimusten mukaista palkkaa pienempiin ansioihin. On myös hämäräperäisiä työnvälittäjiä, jotka ovat hyvin halukkaita hoitamaan tarvittavat järjestelyt, koska he voivat hankkia siitä suuret rahat. |
| --- | --- |

1.5

Tässä tilanteessa työ siirtyy usein harmaalle sektorille. Asiasta on vaikea saada oikeaa tietoa, koska seuraavassa mainituilla kolmella osapuolella on omat syynsä estää sen julkituloa. On työnantajia, jotka eivät halua maksaa lakisääteistä tai voimassa olevien työehtosopimusten mukaista palkkaa. On työntekijöitä, jotka tyytyvät laissa määrättyä tai työehtosopimusten mukaista palkkaa pienempiin ansioihin. On myös hämäräperäisiä työnvälittäjiä, jotka ovat hyvin halukkaita hoitamaan tarvittavat järjestelyt, koska he voivat hankkia siitä suuret rahat.

| 1.6 | Monet näistä välittäjistä tarjoavat työvoimaa polkuhintaan, mutta alhaisia hintoja tarjotaan viime kädessä siirtotyöläisten kustannuksella, sillä he joutuvat tyytymään vähimmäistoimentuloa alhaisempiin palkkoihin. On myös tapauksia, joissa työnantajat maksavat välittäjille kausityöntekijöistä markkinoilla käypiä hintoja, mutta välittäjät eivät maksa asianmukaisia ennakonpidätyksiä eivätkä sosiaalimaksuja. Lisäksi tällaiset välittäjät pitävät yleensä osan siirtotyöläisten palkasta itsellään. Internet-sivustoista löytyy sen lisäksi itä- ja länsieurooppalaisia puhelinnumeroita, joihin soitettaessa tarjotaan itsenäisiä ammatinharjoittajia, joiden työstä ei tarvitse maksaa työnantajamaksuja eikä sosiaalimaksuja. |
| --- | --- |

1.6

Monet näistä välittäjistä tarjoavat työvoimaa polkuhintaan, mutta alhaisia hintoja tarjotaan viime kädessä siirtotyöläisten kustannuksella, sillä he joutuvat tyytymään vähimmäistoimentuloa alhaisempiin palkkoihin. On myös tapauksia, joissa työnantajat maksavat välittäjille kausityöntekijöistä markkinoilla käypiä hintoja, mutta välittäjät eivät maksa asianmukaisia ennakonpidätyksiä eivätkä sosiaalimaksuja. Lisäksi tällaiset välittäjät pitävät yleensä osan siirtotyöläisten palkasta itsellään. Internet-sivustoista löytyy sen lisäksi itä- ja länsieurooppalaisia puhelinnumeroita, joihin soitettaessa tarjotaan itsenäisiä ammatinharjoittajia, joiden työstä ei tarvitse maksaa työnantajamaksuja eikä sosiaalimaksuja.

| 1.7 | Tilanne on monessa suhteessa epätoivottava. Lähtökohtana on oltava, että siirtotyöläisiä kohdellaan kaikilta osin samalla tavalla kuin maassa vakinaisesti asuvia työntekijöitä, joiden kanssa he työskentelevät yhdessä. Samasta työstä on maksettava samaa palkkaa, ja sosiaaliturvan saatavuutta on parannettava. Kyse ei ole ainoastaan työntekijöiden sosiaalieduista, vaan myös työnantajien taloudellisista intresseistä (samat lähtökohdat reilulle kilpailulle) sekä jäsenvaltioiden verotuloista. |
| --- | --- |

1.7

Tilanne on monessa suhteessa epätoivottava. Lähtökohtana on oltava, että siirtotyöläisiä kohdellaan kaikilta osin samalla tavalla kuin maassa vakinaisesti asuvia työntekijöitä, joiden kanssa he työskentelevät yhdessä. Samasta työstä on maksettava samaa palkkaa, ja sosiaaliturvan saatavuutta on parannettava. Kyse ei ole ainoastaan työntekijöiden sosiaalieduista, vaan myös työnantajien taloudellisista intresseistä (samat lähtökohdat reilulle kilpailulle) sekä jäsenvaltioiden verotuloista.

| 1.8 | Komissio on laatinut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä. Komissio ehdottaa asiakirjassaan yhdenmukaistettuja seuraamuksia työnantajille, ennaltaehkäiseviä toimia sekä seuraamusten soveltamista koskevien hyvien käytänteiden määrittelyä ja näiden vaihtoa jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.8

Komissio on laatinut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä. Komissio ehdottaa asiakirjassaan yhdenmukaistettuja seuraamuksia työnantajille, ennaltaehkäiseviä toimia sekä seuraamusten soveltamista koskevien hyvien käytänteiden määrittelyä ja näiden vaihtoa jäsenvaltioiden välillä.

| 1.9 | ETSK toivoo, että niin kauan kuin uusista jäsenvaltioista lähtöisin olevia siirtotyöläisiä koskevia rajoituksia ei ole poistettu, ehdotettua direktiiviä sovellettaisiin myös työnantajiin, jotka ottavat laittomasti palvelukseen työntekijöitä sellaisista jäsenvaltioista, joiden suhteen rajoitukset ovat vielä voimassa. Lisäksi ETSK pitää erityisen tärkeänä, että EU huolehtii tarkkaan niin siitä, että direktiivi siirretään kaikkien jäsenvaltioiden omaan lainsäädäntöön, kuin sitä, että säädöstä sovelletaan käytännössä. |
| --- | --- |

1.9

ETSK toivoo, että niin kauan kuin uusista jäsenvaltioista lähtöisin olevia siirtotyöläisiä koskevia rajoituksia ei ole poistettu, ehdotettua direktiiviä sovellettaisiin myös työnantajiin, jotka ottavat laittomasti palvelukseen työntekijöitä sellaisista jäsenvaltioista, joiden suhteen rajoitukset ovat vielä voimassa. Lisäksi ETSK pitää erityisen tärkeänä, että EU huolehtii tarkkaan niin siitä, että direktiivi siirretään kaikkien jäsenvaltioiden omaan lainsäädäntöön, kuin sitä, että säädöstä sovelletaan käytännössä.

| 1.10 | Pimeän työnteon torjumisessa olisi hyötyä yksiselitteisestä unionitasoisesta työsuhteen määritelmästä, jossa erotettaisiin selkeästi toisistaan työn vastaanottaminen (palveluiden tarjoaminen) sekä työn tekeminen toisen osapuolen määräysvallassa (työsopimus). ILO on antanut asiasta selkeän suosituksen. Näin todellisille itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka ovat pitkälle erikoistuneita eivätkä tarjoa pelkästään halpaa kouluttamatonta työvoimaa, annetaan työmaailmassa selkeämpi asema, ja työntekijät taas saavat sellaista suojelua, johon heillä on oikeus. ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on hyväksynyt ehdotuksen rakennusalan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten laatimaksi tutkimukseksi, joka koskee (näennäistä) itsenäistä ammatinharjoittamista. Komitea pitää lisäksi tervetulleena, että komissio aikoo myös rahoittaa tutkimuksen. |
| --- | --- |

1.10

Pimeän työnteon torjumisessa olisi hyötyä yksiselitteisestä unionitasoisesta työsuhteen määritelmästä, jossa erotettaisiin selkeästi toisistaan työn vastaanottaminen (palveluiden tarjoaminen) sekä työn tekeminen toisen osapuolen määräysvallassa (työsopimus). ILO on antanut asiasta selkeän suosituksen. Näin todellisille itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka ovat pitkälle erikoistuneita eivätkä tarjoa pelkästään halpaa kouluttamatonta työvoimaa, annetaan työmaailmassa selkeämpi asema, ja työntekijät taas saavat sellaista suojelua, johon heillä on oikeus. ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on hyväksynyt ehdotuksen rakennusalan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten laatimaksi tutkimukseksi, joka koskee (näennäistä) itsenäistä ammatinharjoittamista. Komitea pitää lisäksi tervetulleena, että komissio aikoo myös rahoittaa tutkimuksen.

| 1.11 | Laillista työtä koskevien rajoitusten seuraukset huomioon ottaen lienee parempi olla soveltamatta kyseisenlaisia siirtymäjärjestelyjä EU:n tulevien laajentumisten yhteydessä. ETSK pyytää myös komissiota tutkimaan mahdollisuutta poistaa kaikki vuosina 2004 ja 2006 liittyneistä 12 jäsenvaltiosta peräisin olevia työntekijöitä koskevat rajoitukset. Suuri osa eurooppalaisista työmarkkinaosapuolista kannattaa tätä ehdotusta edellyttäen, että EU:n, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tasolla ryhdytään tehokkaisiin toimiin siirtotyöläisten tasa-arvoisen kohtelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.11

Laillista työtä koskevien rajoitusten seuraukset huomioon ottaen lienee parempi olla soveltamatta kyseisenlaisia siirtymäjärjestelyjä EU:n tulevien laajentumisten yhteydessä. ETSK pyytää myös komissiota tutkimaan mahdollisuutta poistaa kaikki vuosina 2004 ja 2006 liittyneistä 12 jäsenvaltiosta peräisin olevia työntekijöitä koskevat rajoitukset. Suuri osa eurooppalaisista työmarkkinaosapuolista kannattaa tätä ehdotusta edellyttäen, että EU:n, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tasolla ryhdytään tehokkaisiin toimiin siirtotyöläisten tasa-arvoisen kohtelun varmistamiseksi.

2.   Johdanto

| 2.1 | Lissabonin strategian mukaan Euroopan unionin on tulevaisuudessa oltava hyvin kilpailukykyinen osaamistalous, joka perustuu kestävyysperiaatteiden mukaiseen tuotantoon ja kulutukseen ja jossa vallitsee laaja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. |
| --- | --- |

2.1

Lissabonin strategian mukaan Euroopan unionin on tulevaisuudessa oltava hyvin kilpailukykyinen osaamistalous, joka perustuu kestävyysperiaatteiden mukaiseen tuotantoon ja kulutukseen ja jossa vallitsee laaja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.

| 2.2 | Nykyisellään EU on kohtuullisen kilpailukykyinen osaamistalous, jonka tuotantotavat ja kulutustottumukset eivät vielä ole riittävän kestävällä pohjalla ja jonka sosiaalinen yhteenkuuluvuus jättää paljon toivomisen varaa. |
| --- | --- |

2.2

Nykyisellään EU on kohtuullisen kilpailukykyinen osaamistalous, jonka tuotantotavat ja kulutustottumukset eivät vielä ole riittävän kestävällä pohjalla ja jonka sosiaalinen yhteenkuuluvuus jättää paljon toivomisen varaa.

| 2.3 | Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään nimenomaan viimeksi mainittuun näkökohtaan, eli sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. EU:ssa kiinnitetään runsaasti huomiota erityisesti tuotannon taloudelliseen kehitykseen ja kestävyysperiaatteiden noudattamiseen paremmin tuotannossa. Lissabonin strategian kolmanteen pilariin kohdistuva vähäinen poliittinen huomio johtaa siihen, että sosiaalinen yhteenkuuluvuus ei lisäänny vaan vähenee. |
| --- | --- |

2.3

Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään nimenomaan viimeksi mainittuun näkökohtaan, eli sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. EU:ssa kiinnitetään runsaasti huomiota erityisesti tuotannon taloudelliseen kehitykseen ja kestävyysperiaatteiden noudattamiseen paremmin tuotannossa. Lissabonin strategian kolmanteen pilariin kohdistuva vähäinen poliittinen huomio johtaa siihen, että sosiaalinen yhteenkuuluvuus ei lisäänny vaan vähenee.

| 2.4 | Seuraukset ovat selvästi nähtävissä työmarkkinoilla. Harmaan työn osuus kasvaa, ja työmaailmaan on tullut takaisin työntekijätyyppi, jota vielä hiljattain pidettiin jo ammoin hävinneenä: päivätyöläinen. |
| --- | --- |

2.4

Seuraukset ovat selvästi nähtävissä työmarkkinoilla. Harmaan työn osuus kasvaa, ja työmaailmaan on tullut takaisin työntekijätyyppi, jota vielä hiljattain pidettiin jo ammoin hävinneenä: päivätyöläinen.

| 2.5 | Uudet päivätyöläiset tarjoavat työvoimaansa kaduilla, sellaisissa paikoissa, jotka ovat tunnettuja hämäräperäisten välittäjien noutopisteinä. Työntekijät palkataan päiväksi kerrallaan, ennakonpidätystä eikä sosiaalimaksuja ei makseta, työpäivät ovat ylipitkiä, tuntipalkat ovat alimittaisia eikä päivätyöläisiin sovelleta suojaavaa työlainsäädäntöä, jos sellaista yleensä on olemassa. |
| --- | --- |

2.5

Uudet päivätyöläiset tarjoavat työvoimaansa kaduilla, sellaisissa paikoissa, jotka ovat tunnettuja hämäräperäisten välittäjien noutopisteinä. Työntekijät palkataan päiväksi kerrallaan, ennakonpidätystä eikä sosiaalimaksuja ei makseta, työpäivät ovat ylipitkiä, tuntipalkat ovat alimittaisia eikä päivätyöläisiin sovelleta suojaavaa työlainsäädäntöä, jos sellaista yleensä on olemassa.

| 2.6 | Vielä muutama vuosi sitten työmarkkinat rajoittuivat erityisesti vähän koulutetun tai täysin kouluttamattoman työvoiman osalta pelkästään omaan jäsenvaltioon. Vuonna 2004 tapahtuneen EU:n laajentumisen jälkeen myös kyseiselle työntekijäryhmälle ovat syntyneet eurooppalaiset työmarkkinat. Vuonna 2007 tapahtuneen laajentumisen jälkeen tarjonta mainituilla työmarkkinoilla on kasvanut, kun nyt myös bulgarialaiset ja romanialaiset ovat liittyneet joukkoon. |
| --- | --- |

2.6

Vielä muutama vuosi sitten työmarkkinat rajoittuivat erityisesti vähän koulutetun tai täysin kouluttamattoman työvoiman osalta pelkästään omaan jäsenvaltioon. Vuonna 2004 tapahtuneen EU:n laajentumisen jälkeen myös kyseiselle työntekijäryhmälle ovat syntyneet eurooppalaiset työmarkkinat. Vuonna 2007 tapahtuneen laajentumisen jälkeen tarjonta mainituilla työmarkkinoilla on kasvanut, kun nyt myös bulgarialaiset ja romanialaiset ovat liittyneet joukkoon.

| 2.7 | Tämä kehityskulku on ollut erityisen nopeaa maataloudessa. Lisäksi monet toisessa maassa työtä etsivät ihmiset löytävät lähes aina ensimmäisen työpaikkansa nimenomaan tältä sektorilta. |
| --- | --- |

2.7

Tämä kehityskulku on ollut erityisen nopeaa maataloudessa. Lisäksi monet toisessa maassa työtä etsivät ihmiset löytävät lähes aina ensimmäisen työpaikkansa nimenomaan tältä sektorilta.

| 2.8 | ETSK pyrkii käsillä olevalla lausunnollaan tuomaan kyseisen aiheen EU:n asialistalle, jotta asiaan vaikuttavat unionin toimielimet voisivat yhdessä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa etsiä ratkaisuja tähän merkittävään, polttavaan ja valitettavasti kasvavaan ongelmaan. |
| --- | --- |

2.8

ETSK pyrkii käsillä olevalla lausunnollaan tuomaan kyseisen aiheen EU:n asialistalle, jotta asiaan vaikuttavat unionin toimielimet voisivat yhdessä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa etsiä ratkaisuja tähän merkittävään, polttavaan ja valitettavasti kasvavaan ongelmaan.

3.   Maatalous

| 3.1 | Maatalous on taloudellista toimintaa, jolla luonnollista ympäristöä muokataan kasvien ja eläinten tuotantoon (1). Tuotteesta, tuotantomenetelmästä ja vaurauden tasosta riippuen tässä toiminnassa käytetään hyvin monenlaisia tekniikoita, ja välineistö vaihtelee yksinkertaisista työkaluista suuriin koneisiin. Yleisenä kehityssuuntana on työvoiman korvaaminen koneiden avulla. |
| --- | --- |

3.1

Maatalous on taloudellista toimintaa, jolla luonnollista ympäristöä muokataan kasvien ja eläinten tuotantoon (1). Tuotteesta, tuotantomenetelmästä ja vaurauden tasosta riippuen tässä toiminnassa käytetään hyvin monenlaisia tekniikoita, ja välineistö vaihtelee yksinkertaisista työkaluista suuriin koneisiin. Yleisenä kehityssuuntana on työvoiman korvaaminen koneiden avulla.

| 3.2 | Maatalous on EU:ssa suuri elinkeinoala. EU:ssa on yhteensä runsaat 160 miljoonaa hehtaaria maata maatalouskäytössä sekä 11 miljoonaa maatalousyritystä, jotka tarjoavat työtä yhteensä 15 miljoonalle ihmiselle. Enimmäkseen kyse on maanviljelijöistä ja heidän perheenjäsenistään, mutta noin miljoonalla maatilalla on yhteensä 6,5 miljoonaa palkattua työntekijää. Näistä 4,5 miljoonaa työskentelee kausityöläisinä, lukumäärältään tuntematon joukko heistä muualla kuin kotimaassaan (2). Monet kausityöläiset ovat peräisin Puolasta, Bulgariasta ja Romaniasta. |
| --- | --- |

3.2

Maatalous on EU:ssa suuri elinkeinoala. EU:ssa on yhteensä runsaat 160 miljoonaa hehtaaria maata maatalouskäytössä sekä 11 miljoonaa maatalousyritystä, jotka tarjoavat työtä yhteensä 15 miljoonalle ihmiselle. Enimmäkseen kyse on maanviljelijöistä ja heidän perheenjäsenistään, mutta noin miljoonalla maatilalla on yhteensä 6,5 miljoonaa palkattua työntekijää. Näistä 4,5 miljoonaa työskentelee kausityöläisinä, lukumäärältään tuntematon joukko heistä muualla kuin kotimaassaan (2). Monet kausityöläiset ovat peräisin Puolasta, Bulgariasta ja Romaniasta.

| 3.3 | Maatalous voidaan jakaa erilaisiin toiminta-aloihin: karjankasvatus (eläintuotanto) ja vesiviljely (kalankasvatus), puutarhanviljely (lyhyen kasvujakson omaavien kasvien, kuten vihannesten, koristekasvien, hedelmien ja herkkusienten pienimuotoinen kasvattaminen) ja peltoviljelystä (joka eroaa puutarhanviljelystä suuremman mittakaavansa ja pienemmän työpanoksen vuoksi). Kaupallista metsätaloutta ei lasketa kaikkialla EU:ssa maatalousalaksi, vaan joissain maissa sitä pidetään erillisenä alana. |
| --- | --- |

3.3

Maatalous voidaan jakaa erilaisiin toiminta-aloihin: karjankasvatus (eläintuotanto) ja vesiviljely (kalankasvatus), puutarhanviljely (lyhyen kasvujakson omaavien kasvien, kuten vihannesten, koristekasvien, hedelmien ja herkkusienten pienimuotoinen kasvattaminen) ja peltoviljelystä (joka eroaa puutarhanviljelystä suuremman mittakaavansa ja pienemmän työpanoksen vuoksi). Kaupallista metsätaloutta ei lasketa kaikkialla EU:ssa maatalousalaksi, vaan joissain maissa sitä pidetään erillisenä alana.

| 3.4 | Maataloudessa ei tuoteta pelkästään ruokaa vaan yhä lisääntyvissä määrin myös muita tuotteita, kuten kukkia, turkiksia, nahkaa, biopolttoaineita (biodieseliä, etanolia, kaasua, nopeakasvuista puuta), entsyymejä, kuituja jne. Geneettisesti muunnellut kasvit tuottavat myös erityisiä lääkeaineita. |
| --- | --- |

3.4

Maataloudessa ei tuoteta pelkästään ruokaa vaan yhä lisääntyvissä määrin myös muita tuotteita, kuten kukkia, turkiksia, nahkaa, biopolttoaineita (biodieseliä, etanolia, kaasua, nopeakasvuista puuta), entsyymejä, kuituja jne. Geneettisesti muunnellut kasvit tuottavat myös erityisiä lääkeaineita.

| 3.5 | Sekä ILO:n (3) että Eurofoundin (4) tietojen mukaan maatalous on työntekijöille yksi vaarallisimmista toimialoista. Vuosittain tapahtuu noin 335 000 kuolemaan johtavaa työtapaturmaa. Yli puolet tästä määrästä, 170 000 ihmishengen menetykseen johtavaa työtapaturmaa, sattuu maatalousalalla. |
| --- | --- |

3.5

Sekä ILO:n (3) että Eurofoundin (4) tietojen mukaan maatalous on työntekijöille yksi vaarallisimmista toimialoista. Vuosittain tapahtuu noin 335 000 kuolemaan johtavaa työtapaturmaa. Yli puolet tästä määrästä, 170 000 ihmishengen menetykseen johtavaa työtapaturmaa, sattuu maatalousalalla.

4.   Harmaan työn muotoja

| 4.1 | EU:ssa on liikaa oikeudellisia esteitä harmaan työn yksiselitteisen määritelmän laatimiseksi. Yhden maan yleisiä käytäntöjä (kun tietyllä alalla ei ole lainsäädäntöä, sitä ei myöskään ole noudatettava) pidetään toisessa maassa epäsopivina tai jopa voimassa olevien säädösten vastaisina. |
| --- | --- |

4.1

EU:ssa on liikaa oikeudellisia esteitä harmaan työn yksiselitteisen määritelmän laatimiseksi. Yhden maan yleisiä käytäntöjä (kun tietyllä alalla ei ole lainsäädäntöä, sitä ei myöskään ole noudatettava) pidetään toisessa maassa epäsopivina tai jopa voimassa olevien säädösten vastaisina.

| 4.2 | Harmaan työn maakohtaiset määritelmät eroavat toisistaan. Kyse on työstä, jota ei ole kirjattu virallisiin taloustilastoihin. Lukuja on kylläkin olemassa, mutta ne ovat usein peräisin pelkästään yhdestä lähteestä, ne eivät ole tarkistettavissa eivätkä ne siis ole kaikissa tapauksissa luotettavia. On kuitenkin kiistatonta, että harmaata työtä tehdään ja että sen volyymi on suuri. |
| --- | --- |

4.2

Harmaan työn maakohtaiset määritelmät eroavat toisistaan. Kyse on työstä, jota ei ole kirjattu virallisiin taloustilastoihin. Lukuja on kylläkin olemassa, mutta ne ovat usein peräisin pelkästään yhdestä lähteestä, ne eivät ole tarkistettavissa eivätkä ne siis ole kaikissa tapauksissa luotettavia. On kuitenkin kiistatonta, että harmaata työtä tehdään ja että sen volyymi on suuri.

| 4.3 | Lähes kaikissa harmaan työn maakohtaisista määritelmissä verojen maksamatta jättämistä pidetään ratkaisevana tekijänä. Lisäksi lähes kaikissa määritelmissä mainitaan myös sosiaaliturvaa koskevien velvoitteiden täyttämättä jättäminen. Kumma kyllä muiden, työoikeudellisten velvoitteiden (työskentelyolosuhteet, työajat, yleisesti sitovat työehtosopimukset) noudattamista ei mainita kuin joissakin harvoissa harmaata työtä koskevissa maakohtaisessa määritelmässä. |
| --- | --- |

4.3

Lähes kaikissa harmaan työn maakohtaisista määritelmissä verojen maksamatta jättämistä pidetään ratkaisevana tekijänä. Lisäksi lähes kaikissa määritelmissä mainitaan myös sosiaaliturvaa koskevien velvoitteiden täyttämättä jättäminen. Kumma kyllä muiden, työoikeudellisten velvoitteiden (työskentelyolosuhteet, työajat, yleisesti sitovat työehtosopimukset) noudattamista ei mainita kuin joissakin harvoissa harmaata työtä koskevissa maakohtaisessa määritelmässä.

| 4.4 | Harmaata työtä tekevät rekisteröimättömät työntekijät. Kyse ei siis ole välttämättä siirtotyöläisistä, joilla ei ole työ- ja/tai oleskelulupaa. Myös ihmiset, joilla on tarvittavat asiakirjat — tai jotka eivät niitä tarvitse, koska asuvat vakinaisesti maassa, jossa rikkomus tapahtuu — saattavat tehdä harmaata työtä. Työntekijät vailla laillisia asiakirjoja ovat tietysti haavoittuvammassa asemassa ja näin ollen helpommin hyväksikäytettävissä kuin ihmiset, joilla on tarvittavat asiakirjat. Viimeksi mainituilla on aina laillisen työnteon mahdollisuus, joka on suljettu ensinnä mainitulta ryhmältä. |
| --- | --- |

4.4

Harmaata työtä tekevät rekisteröimättömät työntekijät. Kyse ei siis ole välttämättä siirtotyöläisistä, joilla ei ole työ- ja/tai oleskelulupaa. Myös ihmiset, joilla on tarvittavat asiakirjat — tai jotka eivät niitä tarvitse, koska asuvat vakinaisesti maassa, jossa rikkomus tapahtuu — saattavat tehdä harmaata työtä. Työntekijät vailla laillisia asiakirjoja ovat tietysti haavoittuvammassa asemassa ja näin ollen helpommin hyväksikäytettävissä kuin ihmiset, joilla on tarvittavat asiakirjat. Viimeksi mainituilla on aina laillisen työnteon mahdollisuus, joka on suljettu ensinnä mainitulta ryhmältä.

| 4.5 | Perinteisen palkattujen työntekijöiden sopimussuhteiden ohella on olemassa myös ”ilman omia työntekijöitä toimivia itsenäisiä ammatinharjoittajia”. Kyseiset itsenäiset ammatinharjoittajat tulkitaan yrittäjiksi, sillä heistä ei tarvitse maksaa ennakonpidätyksiä eikä sosiaalimaksuja. He ovat itse vastuussa kyseisten verojen ja maksujen suorittamisesta. |
| --- | --- |

4.5

Perinteisen palkattujen työntekijöiden sopimussuhteiden ohella on olemassa myös ”ilman omia työntekijöitä toimivia itsenäisiä ammatinharjoittajia”. Kyseiset itsenäiset ammatinharjoittajat tulkitaan yrittäjiksi, sillä heistä ei tarvitse maksaa ennakonpidätyksiä eikä sosiaalimaksuja. He ovat itse vastuussa kyseisten verojen ja maksujen suorittamisesta.

| 4.6 | Ilman omia työntekijöitä toimiviin itsenäisiin ammatinharjoittajiin ei myöskään ulotu työlainsäädännön suojelu, joka pätee tavallisiin työntekijöihin. Heitä eivät myöskään koske minimipalkka, työviikon maksimipituus eivätkä työturvallisuutta ja -terveyttä koskevat säännöt. Tämä ei ole hyväksyttävissä, kun otetaan huomioon sektorilla vallitseva vakavan työtapaturman merkittävä riski (ks. kohta 3.5). Kyseiset ammatinharjoittajat voivat itse päättää, millaisesta korvauksesta ja millaisin työehdoin he suostuvat työtä tekemään. |
| --- | --- |

4.6

Ilman omia työntekijöitä toimiviin itsenäisiin ammatinharjoittajiin ei myöskään ulotu työlainsäädännön suojelu, joka pätee tavallisiin työntekijöihin. Heitä eivät myöskään koske minimipalkka, työviikon maksimipituus eivätkä työturvallisuutta ja -terveyttä koskevat säännöt. Tämä ei ole hyväksyttävissä, kun otetaan huomioon sektorilla vallitseva vakavan työtapaturman merkittävä riski (ks. kohta 3.5). Kyseiset ammatinharjoittajat voivat itse päättää, millaisesta korvauksesta ja millaisin työehdoin he suostuvat työtä tekemään.

| 4.7 | Tällaiset itsenäiset ammatinharjoittajat olivat alun perin kokeneita ammattilaisia, jotka olivat pätevöityneet tiettyihin ammatteihin. Yleensä he tarvitsivat vuosia saavuttaakseen alaansa täysin perehtyneen ja pätevän ammattimiehen tason, jota he tarvitsivat toimiakseen itsenäisenä ammatinharjoittajana. |
| --- | --- |

4.7

Tällaiset itsenäiset ammatinharjoittajat olivat alun perin kokeneita ammattilaisia, jotka olivat pätevöityneet tiettyihin ammatteihin. Yleensä he tarvitsivat vuosia saavuttaakseen alaansa täysin perehtyneen ja pätevän ammattimiehen tason, jota he tarvitsivat toimiakseen itsenäisenä ammatinharjoittajana.

| 4.8 | Muista kuin ydintoiminnoista luopumisen myötä lisääntyvän ulkoistamisen seurauksena alihankintana teetetään nykyisin paljon muutakin kuin erikoistumista vaativaa työtä. Yritykset säilyttävät pienen ytimen hyvin koulutettua vakinaista henkilöstöä, ja usein yksinkertaisempi työ teetetään lisääntyvässä määrin alihankintayrityksissä ja ulkoistettuna. Kysyntään vastaa suuri joukko työmarkkinoille ilmaantuneita uusia, ilman omia työntekijöitä toimivia itsenäisiä ammatinharjoittajia. Useiden näiden uusien itsenäisten ammatinharjoittajien tärkein erikoistumisala on lähinnä halvan, kouluttamattoman työvoiman tarjoaminen. |
| --- | --- |

4.8

Muista kuin ydintoiminnoista luopumisen myötä lisääntyvän ulkoistamisen seurauksena alihankintana teetetään nykyisin paljon muutakin kuin erikoistumista vaativaa työtä. Yritykset säilyttävät pienen ytimen hyvin koulutettua vakinaista henkilöstöä, ja usein yksinkertaisempi työ teetetään lisääntyvässä määrin alihankintayrityksissä ja ulkoistettuna. Kysyntään vastaa suuri joukko työmarkkinoille ilmaantuneita uusia, ilman omia työntekijöitä toimivia itsenäisiä ammatinharjoittajia. Useiden näiden uusien itsenäisten ammatinharjoittajien tärkein erikoistumisala on lähinnä halvan, kouluttamattoman työvoiman tarjoaminen.

| 4.9 | Todellisuudessa kyse on eräästä näennäisen yrittäjyyden muodosta, jota käytettiin 80-luvun lopussa työttömyyden vientiin Irlannista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Kyseisenä aikana Britannian lainsäädäntö sisälsi takuita, joilla voitiin varmistaa, että yrittäjät täyttivät tiettyjä edellytyksiä. Yhtenä edellytyksenä oli, että kyseiset työntekijät olivat tietyn erityisalan kokeneita ammattilaisia. Yhdistyneen kuningaskunnan silloinen hallitus poisti kyseiset pätevyyskriteerit, minkä vuoksi yhtäkkiä paljon suurempi joukko ihmisiä pystyi rekisteröitymään ilman omia työntekijöitä toimiviksi itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ja siirtymään Englannin kanaalin yli töihin, ilman että kyseisten Euroopan talousyhteisön jäsenmaiden työlainsäädäntöä olisi pitänyt noudattaa (5). |
| --- | --- |

4.9

Todellisuudessa kyse on eräästä näennäisen yrittäjyyden muodosta, jota käytettiin 80-luvun lopussa työttömyyden vientiin Irlannista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Kyseisenä aikana Britannian lainsäädäntö sisälsi takuita, joilla voitiin varmistaa, että yrittäjät täyttivät tiettyjä edellytyksiä. Yhtenä edellytyksenä oli, että kyseiset työntekijät olivat tietyn erityisalan kokeneita ammattilaisia. Yhdistyneen kuningaskunnan silloinen hallitus poisti kyseiset pätevyyskriteerit, minkä vuoksi yhtäkkiä paljon suurempi joukko ihmisiä pystyi rekisteröitymään ilman omia työntekijöitä toimiviksi itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ja siirtymään Englannin kanaalin yli töihin, ilman että kyseisten Euroopan talousyhteisön jäsenmaiden työlainsäädäntöä olisi pitänyt noudattaa (5).

| 4.10 | Mainittu ilmiö ei kuitenkaan rajoitu enää pelkästään Yhdistyneeseen kuningaskuntaan: esimerkiksi Puolan hallituksen edustaja ilmaisi työntekijöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevässä konferenssissa, että maan hallitus kehottaa puolalaisia työnhakijoita rekisteröitymään itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi (6). Näin he voivat kiertää kaikki mahdollisesti muissa jäsenvaltioissa vielä voimassa olevat työntekijöitä koskevat rajoitukset ja työskennellä missä päin EU:ta tahansa. Tällä tavoin itsenäisen ammatinharjoittajan asemaa käytetään järjestelmällisesti ja tietoisesti hämäyksenä lainsäädännön tai työehtojen välttämiseen yritys- ja alihankintaketjun avulla. Lumeyrittäjien kanssa solmituilla riistosopimuksilla, jotka usein ovat välittäjien käsialaa, siirretään myös ennakonpidätyksiä ja sosiaaliturvaa koskevat velvoitteet työntekijälle. |
| --- | --- |

4.10

Mainittu ilmiö ei kuitenkaan rajoitu enää pelkästään Yhdistyneeseen kuningaskuntaan: esimerkiksi Puolan hallituksen edustaja ilmaisi työntekijöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevässä konferenssissa, että maan hallitus kehottaa puolalaisia työnhakijoita rekisteröitymään itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi (6). Näin he voivat kiertää kaikki mahdollisesti muissa jäsenvaltioissa vielä voimassa olevat työntekijöitä koskevat rajoitukset ja työskennellä missä päin EU:ta tahansa. Tällä tavoin itsenäisen ammatinharjoittajan asemaa käytetään järjestelmällisesti ja tietoisesti hämäyksenä lainsäädännön tai työehtojen välttämiseen yritys- ja alihankintaketjun avulla. Lumeyrittäjien kanssa solmituilla riistosopimuksilla, jotka usein ovat välittäjien käsialaa, siirretään myös ennakonpidätyksiä ja sosiaaliturvaa koskevat velvoitteet työntekijälle.

| 4.11 | Kyseinen ilmiö esiintyy myös laajasti rakennusalalla, jolla on tehty enemmän sitä koskevia tutkimuksia kuin maatalousalalla. Näiden kahden sektoreiden välillä on paljon yhtäläisyyksiä. Yhteisiä ovat erityisesti harmaan työn kolme suurta riskitekijää: kyse on työvoimavaltaisesta, tilapäisestä työstä, jota tekevät ensisijaisesti kyseisen jäsenvaltion ulkopuolelta lähtöisin olevat työntekijät. Rakennusalan työmarkkinaosapuolet ovat tällä välin havainneet vaaran ja pyytäneet Euroopan komissiolta rahoitusta tutkimuksen laatimiseksi (näennäisen) itsenäisen ammatinharjoittamisen ilmiöstä 18 jäsenvaltiossa. Komissio on hyväksynyt pyynnön, ja tutkimusehdotuksesta järjestetään EU:n tasolla tarjouskilpailu ennen vuoden loppua. |
| --- | --- |

4.11

Kyseinen ilmiö esiintyy myös laajasti rakennusalalla, jolla on tehty enemmän sitä koskevia tutkimuksia kuin maatalousalalla. Näiden kahden sektoreiden välillä on paljon yhtäläisyyksiä. Yhteisiä ovat erityisesti harmaan työn kolme suurta riskitekijää: kyse on työvoimavaltaisesta, tilapäisestä työstä, jota tekevät ensisijaisesti kyseisen jäsenvaltion ulkopuolelta lähtöisin olevat työntekijät. Rakennusalan työmarkkinaosapuolet ovat tällä välin havainneet vaaran ja pyytäneet Euroopan komissiolta rahoitusta tutkimuksen laatimiseksi (näennäisen) itsenäisen ammatinharjoittamisen ilmiöstä 18 jäsenvaltiossa. Komissio on hyväksynyt pyynnön, ja tutkimusehdotuksesta järjestetään EU:n tasolla tarjouskilpailu ennen vuoden loppua.

| 4.12 | Koska työsuhteita koskevaa EU:n puitelainsäädäntöä ei vielä ole, halvan työvoiman kanssa käytävälle hämäräperäiselle kaupalle jää liikkumavaraa, millä on huomattavia haitallisia oheisvaikutuksia EU:n tasolla. Euroopan komissio toteaa itsekin kertomuksessaan vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen toimivuudesta, että ”rajoitukset ovat voineet kannustaa EU8-kansalaisia etsimään muita tapoja harjoittaa taloudellista toimintaa EU15-jäsenvaltioissa, mikä näkyy poikkeuksellisen korkeana lähetettyjen työntekijöiden ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ilmoittautuvien työntekijöiden määränä” (7). |
| --- | --- |

4.12

Koska työsuhteita koskevaa EU:n puitelainsäädäntöä ei vielä ole, halvan työvoiman kanssa käytävälle hämäräperäiselle kaupalle jää liikkumavaraa, millä on huomattavia haitallisia oheisvaikutuksia EU:n tasolla. Euroopan komissio toteaa itsekin kertomuksessaan vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen toimivuudesta, että ”rajoitukset ovat voineet kannustaa EU8-kansalaisia etsimään muita tapoja harjoittaa taloudellista toimintaa EU15-jäsenvaltioissa, mikä näkyy poikkeuksellisen korkeana lähetettyjen työntekijöiden ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ilmoittautuvien työntekijöiden määränä” (7).

| 4.13 | Samassa kertomuksessa komissio toteaa, että ”työmarkkinaosapuolet tunnustivat, että muuttovirrat EU8-jäsenvaltioista EU15-jäsenvaltioihin ovat olleet vähäisiä, mutta korostivat voimakkaasti, että työnormien heikentämistä ja ’sosiaalista polkumyyntiä’ olisi vältettävä. Lisäksi ne totesivat, että laillista työtä koskevat rajoitukset johtavat pimeän työn nopeaan lisääntymiseen, valheelliseen ’itsenäiseen ammatinharjoittamiseen’ ja näennäiseen palveluntarjontaan ja alihankintaan.” Jäljempänä tekstissään komissio korjaa kuvaa siitä, että muuttovirrat eivät ole olleet kovin suuria toteamalla, että ”todelliset muuttovirrat laajentuneen EU:n alueella voivat olla suurempia kuin tässä kertomuksessa esitetyt tiedot antavat ymmärtää, koska virallisissa tilastoissa ei saada näkymään pimeän työn koko kuvaa”. Komissio katsoo myös yleisesti, että rajoittunut pääsy työmarkkinoille voi johtaa pimeän työn lisääntymiseen. |
| --- | --- |

4.13

Samassa kertomuksessa komissio toteaa, että ”työmarkkinaosapuolet tunnustivat, että muuttovirrat EU8-jäsenvaltioista EU15-jäsenvaltioihin ovat olleet vähäisiä, mutta korostivat voimakkaasti, että työnormien heikentämistä ja ’sosiaalista polkumyyntiä’ olisi vältettävä. Lisäksi ne totesivat, että laillista työtä koskevat rajoitukset johtavat pimeän työn nopeaan lisääntymiseen, valheelliseen ’itsenäiseen ammatinharjoittamiseen’ ja näennäiseen palveluntarjontaan ja alihankintaan.” Jäljempänä tekstissään komissio korjaa kuvaa siitä, että muuttovirrat eivät ole olleet kovin suuria toteamalla, että ”todelliset muuttovirrat laajentuneen EU:n alueella voivat olla suurempia kuin tässä kertomuksessa esitetyt tiedot antavat ymmärtää, koska virallisissa tilastoissa ei saada näkymään pimeän työn koko kuvaa”. Komissio katsoo myös yleisesti, että rajoittunut pääsy työmarkkinoille voi johtaa pimeän työn lisääntymiseen.

| 4.14 | Esimerkiksi vuonna 1992 Alankomaiden eniten työntekijöitä käsittävällä maatalousalalla — puutarhanviljelyssä — oli 54 200 työntekijää (kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna). Lähes 87 prosenttia työntekijöistä oli vakituisessa työsuhteessa ja noin 13 prosenttia teki työtä yrityksen hyväksi muussa ominaisuudessa (vuokratyöntekijöinä, määräaikaisina työntekijöinä, [näennäisinä] itsenäisinä yrittäjinä). Vuonna 2005 alalla oli 59 000 työntekijää (kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna), joista noin 61 prosenttia oli vakituisessa työsuhteessa ja lähes 39 prosenttia oli yrityksen palveluksessa muussa ominaisuudessa. On kuitenkin muistettava, että kyse on virallisista talousluvuista. Arvioiden mukaan alalla oli keväällä 2007 lisäksi vielä 40 000 työntekijää (kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna), jotka tekevät harmaata työtä (8). On kuitenkin olemassa selkeitä merkkejä siitä, että harmaan työn osuus puutarhanviljelyssä on pienentynyt jatkuvasti siitä lähtien, kun vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisia koskevat rajoitukset on poistettu. |
| --- | --- |

4.14

Esimerkiksi vuonna 1992 Alankomaiden eniten työntekijöitä käsittävällä maatalousalalla — puutarhanviljelyssä — oli 54 200 työntekijää (kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna). Lähes 87 prosenttia työntekijöistä oli vakituisessa työsuhteessa ja noin 13 prosenttia teki työtä yrityksen hyväksi muussa ominaisuudessa (vuokratyöntekijöinä, määräaikaisina työntekijöinä, [näennäisinä] itsenäisinä yrittäjinä). Vuonna 2005 alalla oli 59 000 työntekijää (kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna), joista noin 61 prosenttia oli vakituisessa työsuhteessa ja lähes 39 prosenttia oli yrityksen palveluksessa muussa ominaisuudessa. On kuitenkin muistettava, että kyse on virallisista talousluvuista. Arvioiden mukaan alalla oli keväällä 2007 lisäksi vielä 40 000 työntekijää (kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna), jotka tekevät harmaata työtä (8). On kuitenkin olemassa selkeitä merkkejä siitä, että harmaan työn osuus puutarhanviljelyssä on pienentynyt jatkuvasti siitä lähtien, kun vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisia koskevat rajoitukset on poistettu.

5.   Työnormit uhattuina

| 5.1 | Parin viime vuoden aikana on käynyt ilmi, että työmarkkinoille pääsyn rajoittamisella on usein ollut toivotun vastainen vaikutus. Se voi johtaa lainsäädännön ja työehtojen kiertämiseen. Romaniasta ja Bulgariasta lähtöisin oleville työnhakijoille ei ole asetettu rajoituksia 31. joulukuuta 2008 asti Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Slovakiassa, Tšekissä, Ruotsissa, Suomessa, Kyproksessa eikä Sloveniassa, mutta viimeksi mainitussa kolmessa maassa heidän on kuitenkin rekisteröidyttävä. Muissa 15:ssa EU:n jäsenvaltiossa Romaniasta ja Bulgariasta peräisin oleville työnhakijoille on asetettu rajoituksia (9). Vuonna 2004 liittyneistä 10 jäsenvaltioista lähtöisin olevia työnhakijoita koskevia rajoituksia on edelleen voimassa, mutta ne ovat lievempiä ja pätevät harvemmassa jäsenvaltiossa kuin Bulgarian ja Romanian kansalaisia koskevat säännöt (10). |
| --- | --- |

5.1

Parin viime vuoden aikana on käynyt ilmi, että työmarkkinoille pääsyn rajoittamisella on usein ollut toivotun vastainen vaikutus. Se voi johtaa lainsäädännön ja työehtojen kiertämiseen. Romaniasta ja Bulgariasta lähtöisin oleville työnhakijoille ei ole asetettu rajoituksia 31. joulukuuta 2008 asti Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Slovakiassa, Tšekissä, Ruotsissa, Suomessa, Kyproksessa eikä Sloveniassa, mutta viimeksi mainitussa kolmessa maassa heidän on kuitenkin rekisteröidyttävä. Muissa 15:ssa EU:n jäsenvaltiossa Romaniasta ja Bulgariasta peräisin oleville työnhakijoille on asetettu rajoituksia (9). Vuonna 2004 liittyneistä 10 jäsenvaltioista lähtöisin olevia työnhakijoita koskevia rajoituksia on edelleen voimassa, mutta ne ovat lievempiä ja pätevät harvemmassa jäsenvaltiossa kuin Bulgarian ja Romanian kansalaisia koskevat säännöt (10).

| 5.2 | Työvoiman muuttoliikkeellä on EU:ssa taloudelliset perustat, ja se on seurausta työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa, jonka jäsenvaltioissa vallitsee merkittäviä hyvinvointitason eroja. Korkea työttömyys osassa uusista jäsenvaltioista ja halvan, heikosti koulutetun työvoiman kysyntä 15 vanhassa jäsenvaltiossa kasvattavat työtä hakevien virtaa. |
| --- | --- |

5.2

Työvoiman muuttoliikkeellä on EU:ssa taloudelliset perustat, ja se on seurausta työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa, jonka jäsenvaltioissa vallitsee merkittäviä hyvinvointitason eroja. Korkea työttömyys osassa uusista jäsenvaltioista ja halvan, heikosti koulutetun työvoiman kysyntä 15 vanhassa jäsenvaltiossa kasvattavat työtä hakevien virtaa.

| 5.3 | Monet työnhakijat löytävät työtä maataloussektorilta, jossa määräaikaisen työvoiman kysyntä on kausiluontoisuuden vuoksi syksyisin suurta. Maatalousalalla sosiaalisen polkumyynnin riski on myös suurempi kuin muilla aloilla, mm. siksi, että osassa jäsenvaltioista maataloussektorilla ei ole voimassa työehtosopimuksia tai sen työehtosopimukset eivät ole yleisesti sitovia. |
| --- | --- |

5.3

Monet työnhakijat löytävät työtä maataloussektorilta, jossa määräaikaisen työvoiman kysyntä on kausiluontoisuuden vuoksi syksyisin suurta. Maatalousalalla sosiaalisen polkumyynnin riski on myös suurempi kuin muilla aloilla, mm. siksi, että osassa jäsenvaltioista maataloussektorilla ei ole voimassa työehtosopimuksia tai sen työehtosopimukset eivät ole yleisesti sitovia.

| 5.4 | Kausityö on eurooppalaisen maatalouden rakenteellinen osa. Kestävä ja tehokas maataloustuotanto ei ole mahdollista ilman työvoiman joustavaa käyttöä. Maatalousalan kausityöstä vastaavat suurelta osin siirtotyöläiset. Eräissä tapauksissa tästä syntyy ongelmia, jotka uhkaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

5.4

Kausityö on eurooppalaisen maatalouden rakenteellinen osa. Kestävä ja tehokas maataloustuotanto ei ole mahdollista ilman työvoiman joustavaa käyttöä. Maatalousalan kausityöstä vastaavat suurelta osin siirtotyöläiset. Eräissä tapauksissa tästä syntyy ongelmia, jotka uhkaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 5.5 | Laillisesti työskentelevien siirtotyöläisten työvoima on edullisempaa kuin maassa vakinaisesti asuvien työntekijöiden, koska työnantajat eivät joudu maksamaan osaa työsuhteeseen liittyvistä maksuista. Tämä koskee esimerkiksi alakohtaisia koulutusmaksuja ja eläkemaksuja. Vuonna 2004 liittyneestä 10 jäsenvaltiosta lähtöisin olevat siirtotyöläiset, joita osassa vanhojen jäsenvaltioiden työmarkkinoista koskevat vielä rajoitukset, tekevät usein osittain harmaata työtä, eikä kaikkia työtunteja ilmoiteta verottajalle. Bulgariasta ja Romaniasta peräisin olevien työntekijöiden — joita koskevat vielä tiukemmat rajoitukset — ainoana mahdollisuutena on yleensä harmaa sektori. Harmaalla sektorilla ei makseta kaikkia työtunteja, tuntipalkat ovat aivan liian alhaisia tai työntekijöitä pakotetaan riistosopimuksin ottamaan työtä vastaan (näennäisesti) itsenäisinä yrittäjinä. |
| --- | --- |

5.5

Laillisesti työskentelevien siirtotyöläisten työvoima on edullisempaa kuin maassa vakinaisesti asuvien työntekijöiden, koska työnantajat eivät joudu maksamaan osaa työsuhteeseen liittyvistä maksuista. Tämä koskee esimerkiksi alakohtaisia koulutusmaksuja ja eläkemaksuja. Vuonna 2004 liittyneestä 10 jäsenvaltiosta lähtöisin olevat siirtotyöläiset, joita osassa vanhojen jäsenvaltioiden työmarkkinoista koskevat vielä rajoitukset, tekevät usein osittain harmaata työtä, eikä kaikkia työtunteja ilmoiteta verottajalle. Bulgariasta ja Romaniasta peräisin olevien työntekijöiden — joita koskevat vielä tiukemmat rajoitukset — ainoana mahdollisuutena on yleensä harmaa sektori. Harmaalla sektorilla ei makseta kaikkia työtunteja, tuntipalkat ovat aivan liian alhaisia tai työntekijöitä pakotetaan riistosopimuksin ottamaan työtä vastaan (näennäisesti) itsenäisinä yrittäjinä.

| 5.6 | ILO on laatinut joukon käsillä olevassa lausunnossa puheena oleviin asioihin liittyviä sopimuksia. Kyseessä ovat sopimukset N:o 97 (Muuttavat työntekijät, 1949), N:o 143 (Siirtolaisuuteen liittyvät väärinkäytökset sekä ulkomaalaisten työntekijöiden yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhtäläisen kohtelun edistäminen, 1975), N:o 181 (Yksityiset työnvälitystoimistot, 1997) ja N:o 184 (Maatalousalan työturvallisuus ja -terveys, 2001). Yleissopimuksia N:o 97 ja N:o 181
  ei
  ole ratifioitu 17:ssa EU:n 27:stä jäsenvaltiosta. Yleissopimus N:o 143
  on ratifioimatta
  22 EU:n jäsenvaltiossa, ja 24 jäsenvaltiossa
  on ratifioimatta
  yleissopimus N:o 184. Kaikkia neljää yleissopimusta ei ole ratifioitu yhdessäkään EU:n nykyisestä 27 jäsenvaltiosta (11). ILO laati vuonna 2006 myös työsuhteita koskevan suosituksen (12). Suosituksen ydinsisältönä on, että kaikissa maissa tulisi kansallisella tasolla parantaa lainsäädäntöä itsenäisten yrittäjien ja työntekijöiden välisen eron selkeyttämiseksi yhdenmukaisella tavalla. Vain näin voidaan torjua kasvava joukko vilpillisiä käytäntöjä, joilla työntekijöitä pyritään naamioimaan itsenäisiksi yrittäjiksi (13). |
| --- | --- |

5.6

ILO on laatinut joukon käsillä olevassa lausunnossa puheena oleviin asioihin liittyviä sopimuksia. Kyseessä ovat sopimukset N:o 97 (Muuttavat työntekijät, 1949), N:o 143 (Siirtolaisuuteen liittyvät väärinkäytökset sekä ulkomaalaisten työntekijöiden yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhtäläisen kohtelun edistäminen, 1975), N:o 181 (Yksityiset työnvälitystoimistot, 1997) ja N:o 184 (Maatalousalan työturvallisuus ja -terveys, 2001). Yleissopimuksia N:o 97 ja N:o 181
  ei
  ole ratifioitu 17:ssa EU:n 27:stä jäsenvaltiosta. Yleissopimus N:o 143
  on ratifioimatta
  22 EU:n jäsenvaltiossa, ja 24 jäsenvaltiossa
  on ratifioimatta
  yleissopimus N:o 184. Kaikkia neljää yleissopimusta ei ole ratifioitu yhdessäkään EU:n nykyisestä 27 jäsenvaltiosta (11). ILO laati vuonna 2006 myös työsuhteita koskevan suosituksen (12). Suosituksen ydinsisältönä on, että kaikissa maissa tulisi kansallisella tasolla parantaa lainsäädäntöä itsenäisten yrittäjien ja työntekijöiden välisen eron selkeyttämiseksi yhdenmukaisella tavalla. Vain näin voidaan torjua kasvava joukko vilpillisiä käytäntöjä, joilla työntekijöitä pyritään naamioimaan itsenäisiksi yrittäjiksi (13).

6.   Työnormien ylläpitäminen

| 6.1 | Lähtökohtana on oltava, että siirtotyöläisiä kohdellaan kaikilta osin samalla tavalla kuin maassa vakinaisesti asuvia työntekijöitä, joiden kanssa he työskentelevät yhdessä. Samasta työstä on maksettava sama palkka, ja sosiaaliturvan saatavuutta on parannettava. Kyse ei ole ainoastaan työntekijöiden sosiaalieduista, vaan myös työnantajien taloudellisista intresseistä (samat lähtökohdat reilulle kilpailulle) sekä jäsenvaltioiden verotuloista. Tätä periaatetta ei ole sovellettu läheskään kaikkialla. Alankomaissa työmarkkinaosapuolet ovat vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisia koskevien rajoitusten poistamisen yhteydessä ilmaisseet aikomuksensa valvoa 1. toukokuuta 2007 alkaen yhteistyössä sosiaali- ja työlainsäädännön noudattamista. Viranomaiset ovat luvanneet asiaa tukevan politiikan toteuttamista. Vielä ei kuitenkaan ole päästy konkreettisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

6.1

Lähtökohtana on oltava, että siirtotyöläisiä kohdellaan kaikilta osin samalla tavalla kuin maassa vakinaisesti asuvia työntekijöitä, joiden kanssa he työskentelevät yhdessä. Samasta työstä on maksettava sama palkka, ja sosiaaliturvan saatavuutta on parannettava. Kyse ei ole ainoastaan työntekijöiden sosiaalieduista, vaan myös työnantajien taloudellisista intresseistä (samat lähtökohdat reilulle kilpailulle) sekä jäsenvaltioiden verotuloista. Tätä periaatetta ei ole sovellettu läheskään kaikkialla. Alankomaissa työmarkkinaosapuolet ovat vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisia koskevien rajoitusten poistamisen yhteydessä ilmaisseet aikomuksensa valvoa 1. toukokuuta 2007 alkaen yhteistyössä sosiaali- ja työlainsäädännön noudattamista. Viranomaiset ovat luvanneet asiaa tukevan politiikan toteuttamista. Vielä ei kuitenkaan ole päästy konkreettisiin tuloksiin.

| 6.2 | Komissio on laatinut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä (14). Komissio ehdottaa asiakirjassaan yhdenmukaistettuja seuraamuksia työnantajille, ennaltaehkäiseviä toimia sekä seuraamusten soveltamista koskevien hyvien käytänteiden määrittelyä ja näiden vaihtoa jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

6.2

Komissio on laatinut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä (14). Komissio ehdottaa asiakirjassaan yhdenmukaistettuja seuraamuksia työnantajille, ennaltaehkäiseviä toimia sekä seuraamusten soveltamista koskevien hyvien käytänteiden määrittelyä ja näiden vaihtoa jäsenvaltioiden välillä.

| 6.3 | Ehdotuksen perustana on EU:ssa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten valtava määrä (arvioiden mukaan 4,5–8 miljoonaa). Tämä johtaa laittomaan työhön, ja maatalous on rakennus-, ravintola- ja siivousalan ohessa yksi neljästä sektorista, joita asia eniten koskee. Komission ehdotuksen mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto toteavat, että mainitun kaltainen laiton työnteko, ”samoin kuin EU:n kansalaisten pimeä työnteko, vähentää julkisia tuloja ja saattaa myös alentaa palkkoja ja heikentää työoloja sekä vääristää kilpailua yritysten välillä. Pimeän työn tekijät eivät myöskään voi hyötyä sairausvakuutuksesta ja eläkeoikeuksista”. |
| --- | --- |

6.3

Ehdotuksen perustana on EU:ssa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten valtava määrä (arvioiden mukaan 4,5–8 miljoonaa). Tämä johtaa laittomaan työhön, ja maatalous on rakennus-, ravintola- ja siivousalan ohessa yksi neljästä sektorista, joita asia eniten koskee. Komission ehdotuksen mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto toteavat, että mainitun kaltainen laiton työnteko, ”samoin kuin EU:n kansalaisten pimeä työnteko, vähentää julkisia tuloja ja saattaa myös alentaa palkkoja ja heikentää työoloja sekä vääristää kilpailua yritysten välillä. Pimeän työn tekijät eivät myöskään voi hyötyä sairausvakuutuksesta ja eläkeoikeuksista”.

| 6.4 | Kuten komission kertomuksessa vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen toimivuudesta (1. toukokuuta 2004 — 30. huhtikuuta 2006 välinen aika) mainitaan, Euroopan työmarkkinaosapuolet ovat todenneet, että ”laillista työtä koskevat rajoitukset johtavat pimeän työn nopeaan lisääntymiseen, valheelliseen ’itsenäiseen ammatinharjoittamiseen’ ja näennäiseen palveluntarjontaan ja alihankintaan”. Kokemukset huomioon ottaen olisi parempi, että kaikki vuosina 2004 ja 2007 liittyneistä 12 jäsenvaltiosta lähtöisin olevia työntekijöitä koskevat rajoitukset poistettaisiin ja että kaikille luotaisiin yhtäläiset mahdollisuudet. Suurin osa Euroopan työmarkkinaosapuolista kannattaa tätä ehdotusta edellyttäen, että EU:n, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tasolla ryhdytään tehokkaisiin toimiin siirtotyöläisen tasa-arvoisen kohtelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

6.4

Kuten komission kertomuksessa vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen toimivuudesta (1. toukokuuta 2004 — 30. huhtikuuta 2006 välinen aika) mainitaan, Euroopan työmarkkinaosapuolet ovat todenneet, että ”laillista työtä koskevat rajoitukset johtavat pimeän työn nopeaan lisääntymiseen, valheelliseen ’itsenäiseen ammatinharjoittamiseen’ ja näennäiseen palveluntarjontaan ja alihankintaan”. Kokemukset huomioon ottaen olisi parempi, että kaikki vuosina 2004 ja 2007 liittyneistä 12 jäsenvaltiosta lähtöisin olevia työntekijöitä koskevat rajoitukset poistettaisiin ja että kaikille luotaisiin yhtäläiset mahdollisuudet. Suurin osa Euroopan työmarkkinaosapuolista kannattaa tätä ehdotusta edellyttäen, että EU:n, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tasolla ryhdytään tehokkaisiin toimiin siirtotyöläisen tasa-arvoisen kohtelun varmistamiseksi.

| 6.5 | ETSK toivoo, että niin kauan kuin uusista jäsenvaltioista peräisin olevia siirtotyöläisiä koskevia rajoituksia ei ole poistettu, ehdotettua direktiiviä maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä sovellettaisiin myös työnantajiin, jotka ottavat laittomasti palvelukseen työntekijöitä sellaisista jäsenvaltioista, joiden suhteen rajoitukset ovat vielä voimassa. Lisäksi ETSK pitää erityisen tärkeänä, että EU huolehtii tarkkaan siitä, että direktiivi siirretään kaikkien jäsenvaltioiden omaan lainsäädäntöön ja että sitä myös sovelletaan käytännössä. |
| --- | --- |

6.5

ETSK toivoo, että niin kauan kuin uusista jäsenvaltioista peräisin olevia siirtotyöläisiä koskevia rajoituksia ei ole poistettu, ehdotettua direktiiviä maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä sovellettaisiin myös työnantajiin, jotka ottavat laittomasti palvelukseen työntekijöitä sellaisista jäsenvaltioista, joiden suhteen rajoitukset ovat vielä voimassa. Lisäksi ETSK pitää erityisen tärkeänä, että EU huolehtii tarkkaan siitä, että direktiivi siirretään kaikkien jäsenvaltioiden omaan lainsäädäntöön ja että sitä myös sovelletaan käytännössä.

| 6.6 | Direktiivillä korjataan niin ikään jäsenvaltioiden välisiä suuria eroja valvonnan laadun ja intensiteetin sekä seuraamusten suhteen. Alankomaissa laittomien työntekijöiden palkkaamisesta kiinni jäävä työnantaja voi saada korkeintaan 6 700 euron sakon työntekijää kohden. Belgiassa kyseinen sakko on 20 000 euroa ja Luxemburgissa 50 000 euroa. On kuitenkin olemassa myös jäsenvaltioita, joissa laittomia työntekijöitä palkkaavia työnantajia ei edelleenkään rangaista. |
| --- | --- |

6.6

Direktiivillä korjataan niin ikään jäsenvaltioiden välisiä suuria eroja valvonnan laadun ja intensiteetin sekä seuraamusten suhteen. Alankomaissa laittomien työntekijöiden palkkaamisesta kiinni jäävä työnantaja voi saada korkeintaan 6 700 euron sakon työntekijää kohden. Belgiassa kyseinen sakko on 20 000 euroa ja Luxemburgissa 50 000 euroa. On kuitenkin olemassa myös jäsenvaltioita, joissa laittomia työntekijöitä palkkaavia työnantajia ei edelleenkään rangaista.

| 6.7 | Hyvien käytänteiden vaihtaminen on välttämätön osa prosessia, jonka on johdettava sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääntymiseen. Plovdivissa pidetyssä kuulemistilaisuudessa (15) mainittiin monia tällaisia esimerkillisiä käytänteitä:






  — | Kansainvälisen ammattiyhdistysten neuvoston perustaminen Itävallan ja Unkarin raja-alueella Burgenlandissa (16): itävaltalaiset ja unkarilaiset liitot toimivat yhteistyössä varmistaakseen, että rajanylittävä työssäkäynti tapahtuu lakien ja sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

6.7

Hyvien käytänteiden vaihtaminen on välttämätön osa prosessia, jonka on johdettava sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääntymiseen. Plovdivissa pidetyssä kuulemistilaisuudessa (15) mainittiin monia tällaisia esimerkillisiä käytänteitä:

—

Kansainvälisen ammattiyhdistysten neuvoston perustaminen Itävallan ja Unkarin raja-alueella Burgenlandissa (16): itävaltalaiset ja unkarilaiset liitot toimivat yhteistyössä varmistaakseen, että rajanylittävä työssäkäynti tapahtuu lakien ja sääntöjen mukaisesti.

| — | Ns. gangmaster-järjestelmän sertifiointi Yhdistyneessä kuningaskunnassa (17): Tiukan valvonnan kautta viranomaiset sertifioivat luotettavia työnvälittäjiä (gangmasters), jotka maatalousalalla vastaavat suurimmalta osin määräaikaisen työvoiman kysyntään. ILO mainitsee julkaisuissaan kyseisen järjestelmän hyvänä esimerkkinä. |
| --- | --- |

—

Ns. gangmaster-järjestelmän sertifiointi Yhdistyneessä kuningaskunnassa (17): Tiukan valvonnan kautta viranomaiset sertifioivat luotettavia työnvälittäjiä (gangmasters), jotka maatalousalalla vastaavat suurimmalta osin määräaikaisen työvoiman kysyntään. ILO mainitsee julkaisuissaan kyseisen järjestelmän hyvänä esimerkkinä.

| — | Belgiassa maataloussektorin työmarkkinaosapuolet ovat sopineet hallinnollisen valvonnan järjestelmästä harmaan työn torjumiseksi. Järjestelmä toimii hyvin (18). |
| --- | --- |

—

Belgiassa maataloussektorin työmarkkinaosapuolet ovat sopineet hallinnollisen valvonnan järjestelmästä harmaan työn torjumiseksi. Järjestelmä toimii hyvin (18).

| — | Alankomaissa työmarkkinaosapuolet ottivat vuonna 2007 käyttöön sertifiointijärjestelmän, jonka tarkoituksena on taata sosiaali- ja työnormien noudattamisen tehokas valvonta vuokratyösuhteissa (19). Järjestelmässä esiintyy vielä joitain lastentauteja, mutta tavoite on hyvä ja kehitys antaa toivoa. |
| --- | --- |

—

Alankomaissa työmarkkinaosapuolet ottivat vuonna 2007 käyttöön sertifiointijärjestelmän, jonka tarkoituksena on taata sosiaali- ja työnormien noudattamisen tehokas valvonta vuokratyösuhteissa (19). Järjestelmässä esiintyy vielä joitain lastentauteja, mutta tavoite on hyvä ja kehitys antaa toivoa.

| — | Italiassa työmarkkinaosapuolet, työministeri ja maatalousministeri sopivat syyskuussa 2007 laajasta ohjelmasta, jolla torjutaan harmaan työn ja näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen leviämistä maataloudessa (20). |
| --- | --- |

—

Italiassa työmarkkinaosapuolet, työministeri ja maatalousministeri sopivat syyskuussa 2007 laajasta ohjelmasta, jolla torjutaan harmaan työn ja näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen leviämistä maataloudessa (20).

| — | ILO on kehittänyt ohjelmia yksityisen työnvälityksen säätelemiseksi ja sen estämiseksi, että siirtotyöläiset joutuvat hämäräperäisten välittäjien toimesta ihmiskaupan ja pakkotyön uhreiksi. Ohjelman kohderyhminä ovat lainsäätäjät, työlainsäädännön valvonnasta vastaavat viranomaiset, poliisi jne. |
| --- | --- |

—

ILO on kehittänyt ohjelmia yksityisen työnvälityksen säätelemiseksi ja sen estämiseksi, että siirtotyöläiset joutuvat hämäräperäisten välittäjien toimesta ihmiskaupan ja pakkotyön uhreiksi. Ohjelman kohderyhminä ovat lainsäätäjät, työlainsäädännön valvonnasta vastaavat viranomaiset, poliisi jne.

| 6.8 | Osa näistä esimerkeissä mainituista tilanteista ei kuitenkaan vastaa lainkaan Bulgariasta ja Romaniasta lähtöisin olevien, 15:sta vanhasta EU:n jäsenvaltiosta työtä etsivien ihmisten tilannetta. Burgenlandissa työskentelevät unkarilaiset työntekijät palaavat esimerkiksi joka ilta kotiinsa, kun taas Romaniasta ja Bulgariasta peräisin olevat siirtotyöläiset ovat kuukausia poissa kotoaan. Vaikka esimerkkitilanteissa tapahtuukin hyväksikäyttöä, sitä esiintyy paljon vähäisemmässä määrin, ja aktiivisen laillisuusvalvonnan avulla lainrikkojat voidaan havaita ja saattaa rangaistavaksi. Yleiseksi vaikutelmaksi muodostuukin, että kyseisissä tapauksissa vallitsevat sosiaalisesti hyväksyttävät työskentelyolosuhteet. |
| --- | --- |

6.8

Osa näistä esimerkeissä mainituista tilanteista ei kuitenkaan vastaa lainkaan Bulgariasta ja Romaniasta lähtöisin olevien, 15:sta vanhasta EU:n jäsenvaltiosta työtä etsivien ihmisten tilannetta. Burgenlandissa työskentelevät unkarilaiset työntekijät palaavat esimerkiksi joka ilta kotiinsa, kun taas Romaniasta ja Bulgariasta peräisin olevat siirtotyöläiset ovat kuukausia poissa kotoaan. Vaikka esimerkkitilanteissa tapahtuukin hyväksikäyttöä, sitä esiintyy paljon vähäisemmässä määrin, ja aktiivisen laillisuusvalvonnan avulla lainrikkojat voidaan havaita ja saattaa rangaistavaksi. Yleiseksi vaikutelmaksi muodostuukin, että kyseisissä tapauksissa vallitsevat sosiaalisesti hyväksyttävät työskentelyolosuhteet.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) pääluokka A.

1

(2)  www.agri-info.eu.

2

(3)  Genevessä toimipaikkaansa pitävä Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälinen työjärjestö ILO.

3

(4)  Dublinissa toimipaikkaansa pitävä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö.

4

(5)  European Institute for Construction Labour Research.

5

European Institute for Construction Labour Research

(6)  Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva, 1. kesäkuuta 2006 Oslossa järjestetty FAFO-konferenssi,

6

www.fafo.no.

(7)  KOM(2006) 48 lopullinen.

7

(8)  Productschap Tuinbouw, www.tuinbouw.nl.

8

Productschap Tuinbouw

(9)  http://ec.europa.eu/employment_social/free_movement/enlargement_en.htm.

9

(10)  http://ec.europa.eu/eures/home.jsp?lang=fi.

10

(11)  http://www.ilo.org/ilolex/.

11

(12)  ILO:n suositus R 198 (2006) työsuhteesta (2006).

12

(13)  Amsterdam Institute of Advanced Labour Studies.

13

Amsterdam Institute of Advanced Labour Studies

(14)  KOM(2007) 249 lopullinen.

14

(15)  Plovdiv Bulgaria, 18.9.2007.

15

(16)  www.igr.at.

16

(17)  www.gla.gov.uk.

17

(18)  www.limosa.be, www.ksz.fgov.be/En/CBSS.htm.

18

(19)  www.normeringarbeid.nl.

19

(20)  www.lavoro.gov.it, www.lavoro.gov.it/NR/rdonlyres/7E345511-29CC-4D81-B502-225F85070D3C/0/new_n12ottobre07.pdf.

20

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/25

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Maatalouden työmarkkinat”

(2008/C 120/06)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 13. maaliskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohdan nojalla antaa:

Maatalouden työmarkkinat.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. lokakuuta 2007. Esittelijä oli Hans-Joachim Wilms.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 96 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Yhteenveto

| 1.1 | Tiedonannolla ”Työllistäminen maaseutualueilla: eroon työllisyyskuilusta” (1) komissio loi merkittävän perustan maataloustyöstä käytävälle keskustelulle. Maataloustyö on keskeinen tekijä luotaessa ja varmistettaessa työpaikkoja maaseutualueilla. |
| --- | --- |

1.1

Tiedonannolla ”Työllistäminen maaseutualueilla: eroon työllisyyskuilusta” (1) komissio loi merkittävän perustan maataloustyöstä käytävälle keskustelulle. Maataloustyö on keskeinen tekijä luotaessa ja varmistettaessa työpaikkoja maaseutualueilla.

| 1.2 | Maatalouden rakennemuutos jatkuu. Se vaikuttaa satoihin tuhansiin maataloustyöntekijöihin, jotka menettävät työpaikkansa tai joiden elämäntilanne muuttuu. Maataloustyön keskeinen osatekijä, nimittäin työntekijöiden ja etenkin kausi- ja siirtotyöläisten tilanne, jätetään tiedonannossa kuitenkin lähes huomiotta. |
| --- | --- |

1.2

Maatalouden rakennemuutos jatkuu. Se vaikuttaa satoihin tuhansiin maataloustyöntekijöihin, jotka menettävät työpaikkansa tai joiden elämäntilanne muuttuu. Maataloustyön keskeinen osatekijä, nimittäin työntekijöiden ja etenkin kausi- ja siirtotyöläisten tilanne, jätetään tiedonannossa kuitenkin lähes huomiotta.

| 1.3 | Tämä on valitettavaa, kun ajatellaan komission toimia Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuoden 2006 johdosta. Vuosittain noin neljä miljoonaa kausi- ja osa-aikatyöntekijää, joista noin kaksi miljoonaa on siirtotyöläisiä, todistaa huomattavasta liikkuvuudesta ja joustavuudesta maatalousalalla. |
| --- | --- |

1.3

Tämä on valitettavaa, kun ajatellaan komission toimia Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuoden 2006 johdosta. Vuosittain noin neljä miljoonaa kausi- ja osa-aikatyöntekijää, joista noin kaksi miljoonaa on siirtotyöläisiä, todistaa huomattavasta liikkuvuudesta ja joustavuudesta maatalousalalla.

| 1.4 | Kausityö etenkin hedelmien ja vihannesten tuotannossa on maatalouden rakenteellinen osatekijä, jota ilman maataloustoiminta ei ole tehokasta eikä kestävää. Kausityöntekijöiden tarpeeseen ei useinkaan voida vastata paikallisella työvoimalla, joten siirtotyöläiset antavat panoksensa Euroopan maatalouden kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.4

Kausityö etenkin hedelmien ja vihannesten tuotannossa on maatalouden rakenteellinen osatekijä, jota ilman maataloustoiminta ei ole tehokasta eikä kestävää. Kausityöntekijöiden tarpeeseen ei useinkaan voida vastata paikallisella työvoimalla, joten siirtotyöläiset antavat panoksensa Euroopan maatalouden kehittämiseen.

| 1.5 | Terveellisten elintarvikkeiden tuotanto on keskeisiä elämämme perusehtoja. Siihen sisältyy myös oikeudenmukainen palkka. |
| --- | --- |

1.5

Terveellisten elintarvikkeiden tuotanto on keskeisiä elämämme perusehtoja. Siihen sisältyy myös oikeudenmukainen palkka.

| 1.6 | Huolimatta monien Euroopan alueiden korkeasta työttömyydestä kausityöntekijöitä halutaan myös Valko-Venäjältä, Ukrainasta ja muista maista. EU:n työmarkkinoita on kehitettävä sosiaalisesti kestävällä tavalla, eli kaikilla on oltava mahdollisuus ansaita elantonsa työllä. Unionin ulkopuolisista maista tuleva halpatyövoima rajoittaa tällaisia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.6

Huolimatta monien Euroopan alueiden korkeasta työttömyydestä kausityöntekijöitä halutaan myös Valko-Venäjältä, Ukrainasta ja muista maista. EU:n työmarkkinoita on kehitettävä sosiaalisesti kestävällä tavalla, eli kaikilla on oltava mahdollisuus ansaita elantonsa työllä. Unionin ulkopuolisista maista tuleva halpatyövoima rajoittaa tällaisia mahdollisuuksia.

| 1.7 | Euroopan unioni asettamat kasvutavoitteet voidaan saavuttaa vain rehdillä kilpailulla. Maataloustyöntekijöitä on alkuperästä riippumatta kohdeltava kaikilta osin tasavertaisesti. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan unioni asettamat kasvutavoitteet voidaan saavuttaa vain rehdillä kilpailulla. Maataloustyöntekijöitä on alkuperästä riippumatta kohdeltava kaikilta osin tasavertaisesti.

| 1.8 | Maatalouden työmarkkinoilla liikkuvuus on hyvin yleistä. Tämä on komission tavoitteiden mukaista. Liikkuvuudesta ei kuitenkaan saa koitua työntekijöille haittaa. Tämän vuoksi on poliittisen ja taloudellisen integraation jälkeen toteutettava myös sosiaalinen integraatio. ETSK pitää lyhyellä aikavälillä seuraavia toimia tarpeellisina:






  — | On laadittava työ- ja asuinoloja koskevat vähimmäisstandardit, joita sovelletaan kaikkiin siirtotyöläisiin Euroopassa. |
| --- | --- | --- |

1.8

Maatalouden työmarkkinoilla liikkuvuus on hyvin yleistä. Tämä on komission tavoitteiden mukaista. Liikkuvuudesta ei kuitenkaan saa koitua työntekijöille haittaa. Tämän vuoksi on poliittisen ja taloudellisen integraation jälkeen toteutettava myös sosiaalinen integraatio. ETSK pitää lyhyellä aikavälillä seuraavia toimia tarpeellisina:

—

On laadittava työ- ja asuinoloja koskevat vähimmäisstandardit, joita sovelletaan kaikkiin siirtotyöläisiin Euroopassa.

| — | Siirtotyöläisillä on oltava työhön perustuva kattava sosiaaliturva, johon sisältyvät myös vanhuuseläkeoikeudet. |
| --- | --- |

—

Siirtotyöläisillä on oltava työhön perustuva kattava sosiaaliturva, johon sisältyvät myös vanhuuseläkeoikeudet.

| — | Myös kausityöntekijät on otettava huomioon ammatillisissa pätevöitymissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

—

Myös kausityöntekijät on otettava huomioon ammatillisissa pätevöitymissuunnitelmissa.

| — | Siirtotyöläisille on annettava tietoa työehdoista ja työntekijöiden oikeuksista. |
| --- | --- |

—

Siirtotyöläisille on annettava tietoa työehdoista ja työntekijöiden oikeuksista.

| 1.9 | Euroopan maataloudessa työllisyyden laajuus ja sosiaalistandardit eivät ole riittävän selkeitä. Tämä aiheuttaa kilpailuvääristymiä. Eräs keino rehdin kilpailun palauttamiseksi on sosiaaliset kriteerit täyttävien yritysten laatumerkintä. |
| --- | --- |

1.9

Euroopan maataloudessa työllisyyden laajuus ja sosiaalistandardit eivät ole riittävän selkeitä. Tämä aiheuttaa kilpailuvääristymiä. Eräs keino rehdin kilpailun palauttamiseksi on sosiaaliset kriteerit täyttävien yritysten laatumerkintä.

2.   Johdanto

Maataloustyö tulee edelleen muuttumaan Euroopassa. Osa-aika- ja kausityö on hyvin yleistä maataloustyöntekijöiden keskuudessa. Siirtotyöläisiin, jotka siirtyvät asuinpaikkakunnaltaan työpaikkakunnalle, sovelletaan erityisehtoja. Tämä kokonaistilanne ei lähitulevaisuudessa tule muuttumaan oleellisesti.

2.1   Maatalouden kausityön kehitys

| 2.1.1 | ETSK on jo useaan otteeseen käsitellyt lausunnoissaan maataloustyön tilannetta. Siirto- ja kausityöläisyydestä käytävä keskustelu on yhä merkittävämpää sekä unionin tasolla että monissa jäsenvaltioissa. Kolme päätoimijaa — työnantajien edustajat, ammattijärjestöt sekä poliittiset tai hallinnolliset edustajat — ovat nyt tarttuneet asiaan monilla aloilla ja erilaisten toimien yhteydessä. Esimerkkeinä mainittakoon, että






  — | monet maatalousalan ammattijärjestöt antavat tietoa kohdemaiden oikeudellisesta tilanteesta usealla eri kielellä |
| --- | --- | --- |

2.1.1

ETSK on jo useaan otteeseen käsitellyt lausunnoissaan maataloustyön tilannetta. Siirto- ja kausityöläisyydestä käytävä keskustelu on yhä merkittävämpää sekä unionin tasolla että monissa jäsenvaltioissa. Kolme päätoimijaa — työnantajien edustajat, ammattijärjestöt sekä poliittiset tai hallinnolliset edustajat — ovat nyt tarttuneet asiaan monilla aloilla ja erilaisten toimien yhteydessä. Esimerkkeinä mainittakoon, että

—

monet maatalousalan ammattijärjestöt antavat tietoa kohdemaiden oikeudellisesta tilanteesta usealla eri kielellä

| — | eräissä maissa työmarkkinaosapuolet tekevät mukautettuja työehtosopimuksia siirto- ja kausityöläisiä varten |
| --- | --- |

—

eräissä maissa työmarkkinaosapuolet tekevät mukautettuja työehtosopimuksia siirto- ja kausityöläisiä varten

| — | siirtotyöläisille tarjotaan usein oikeudellista neuvontaa etenkin työsopimusten tekemisessä |
| --- | --- |

—

siirtotyöläisille tarjotaan usein oikeudellista neuvontaa etenkin työsopimusten tekemisessä

| — | eräät hallitukset järjestävät pyöreän pöydän kokouksia työmarkkinaosapuolten kanssa kausi- ja siirtotyöläisten aseman parantamiseksi |
| --- | --- |

—

eräät hallitukset järjestävät pyöreän pöydän kokouksia työmarkkinaosapuolten kanssa kausi- ja siirtotyöläisten aseman parantamiseksi

| — | Euroopan komissio osallistuu työmarkkinaosapuolten toimia seuraten ongelman tarkasteluun ja tukee yhä enemmän siirtotyöläisyyteen liittyviä työmarkkinaosapuolten hankkeita sekä unionitasolla että rahastojensa kautta parannettaessa esimerkiksi siirtotyöläisten asuinoloja ja työnvälitystä. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio osallistuu työmarkkinaosapuolten toimia seuraten ongelman tarkasteluun ja tukee yhä enemmän siirtotyöläisyyteen liittyviä työmarkkinaosapuolten hankkeita sekä unionitasolla että rahastojensa kautta parannettaessa esimerkiksi siirtotyöläisten asuinoloja ja työnvälitystä.

| 2.1.2 | Useaan otteeseen on vaadittu siirto- ja kausityöläisyyden seurantaelimen perustamista. Vaatimus ei kuitenkaan ole saanut vastakaikua. Maataloustyötä koskevien ymmärrettävien tietojen kokoaminen ja esittäminen sekä niiden analysointi on keskeinen seikka pyrittäessä parantamaan työntekijöiden tilannetta. |
| --- | --- |

2.1.2

Useaan otteeseen on vaadittu siirto- ja kausityöläisyyden seurantaelimen perustamista. Vaatimus ei kuitenkaan ole saanut vastakaikua. Maataloustyötä koskevien ymmärrettävien tietojen kokoaminen ja esittäminen sekä niiden analysointi on keskeinen seikka pyrittäessä parantamaan työntekijöiden tilannetta.

2.2   Määritelmä

| 2.2.1 | Maatalouden kausityöstä käytävän keskustelun vitkallisuus johtuu avoimuuden puutteesta sekä todellisen tilanteen puutteellisesta kuvauksesta. Edelleenkään ei ole käytettävissä ymmärrettäviä ja yksityiskohtaisia tietoja maatalouden kausityön laajuudesta. |
| --- | --- |

2.2.1

Maatalouden kausityöstä käytävän keskustelun vitkallisuus johtuu avoimuuden puutteesta sekä todellisen tilanteen puutteellisesta kuvauksesta. Edelleenkään ei ole käytettävissä ymmärrettäviä ja yksityiskohtaisia tietoja maatalouden kausityön laajuudesta.

| 2.2.2 | Maatalouden parissa työskentelee Euroopan unionissa noin kaksi miljoonaa kokopäiväistä työntekijää. Noin neljä miljoonaa henkilöä on epätyypillisessä työsuhteessa. Heistä osa tekee osa-aikatyötä ja osa kausityötä, joka kestää vuosittain muutamasta päivästä kahdeksaan kuukauteen. Suurin osa kausityöntekijöistä on siirtotyöläisiä, jotka eivät työskentele asuinpaikkakunnallaan ja joiden on usein siirryttävä työskentelemään toiseen maahan. |
| --- | --- |

2.2.2

Maatalouden parissa työskentelee Euroopan unionissa noin kaksi miljoonaa kokopäiväistä työntekijää. Noin neljä miljoonaa henkilöä on epätyypillisessä työsuhteessa. Heistä osa tekee osa-aikatyötä ja osa kausityötä, joka kestää vuosittain muutamasta päivästä kahdeksaan kuukauteen. Suurin osa kausityöntekijöistä on siirtotyöläisiä, jotka eivät työskentele asuinpaikkakunnallaan ja joiden on usein siirryttävä työskentelemään toiseen maahan.

| 2.2.3 | Analysoitaessa työntekijälukuja on selvitettävä pitkälti kriteerit, kuten yrityskoko, alakohtainen jakautuminen sekä etenkin puutarhaviljelyn ja palvelusuuntautuneen maatalouden ero. |
| --- | --- |

2.2.3

Analysoitaessa työntekijälukuja on selvitettävä pitkälti kriteerit, kuten yrityskoko, alakohtainen jakautuminen sekä etenkin puutarhaviljelyn ja palvelusuuntautuneen maatalouden ero.

3.   Lausunnon kiireellisyys

| 3.1 | Lausunto on kiireellinen eri syistä






  a) | Tiedonannossaan maaseutualueiden työllisyystilanteesta komissio tarkastelee yksityiskohtaisesti myös työllisyyden määrällistä kehitystä. Komissio korostaa, että huolimatta maataloustyön pienestä osuudesta alalla on huomattava merkitys maaseudulla. Komissio odottaa, että vuoteen 2014 mennessä maatalousalan työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) alenee nykyisistä 10 miljoonasta työntekijästä 4–6 miljoonalla työntekijällä (EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa 2 miljoonalla, unioniin vuonna 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa 1–2 miljoonalla sekä Romaniassa ja Bulgariassa 1–2 miljoonalla). |
| --- | --- | --- |

3.1

Lausunto on kiireellinen eri syistä

a)

Tiedonannossaan maaseutualueiden työllisyystilanteesta komissio tarkastelee yksityiskohtaisesti myös työllisyyden määrällistä kehitystä. Komissio korostaa, että huolimatta maataloustyön pienestä osuudesta alalla on huomattava merkitys maaseudulla. Komissio odottaa, että vuoteen 2014 mennessä maatalousalan työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) alenee nykyisistä 10 miljoonasta työntekijästä 4–6 miljoonalla työntekijällä (EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa 2 miljoonalla, unioniin vuonna 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa 1–2 miljoonalla sekä Romaniassa ja Bulgariassa 1–2 miljoonalla).

| b) | EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa kokopäivätyössä olevien maataloustyöntekijöiden määrä vakiintunee tai — kuten Saksan liittotasavallassa (vanhoissa osavaltioissa) — jopa hieman nousee. Uusissa maissa kokopäivätyötä tekevien määrän odotetaan vielä alenevan. On selvää, että jos kehitys jatkuu tämänsuuntaisena, yritykset tarvitsevat yhä enemmän kausityöntekijöitä hedelmien ja vihannesten tuotantoalueilla. |
| --- | --- |

b)

EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa kokopäivätyössä olevien maataloustyöntekijöiden määrä vakiintunee tai — kuten Saksan liittotasavallassa (vanhoissa osavaltioissa) — jopa hieman nousee. Uusissa maissa kokopäivätyötä tekevien määrän odotetaan vielä alenevan. On selvää, että jos kehitys jatkuu tämänsuuntaisena, yritykset tarvitsevat yhä enemmän kausityöntekijöitä hedelmien ja vihannesten tuotantoalueilla.

| c) | Monissa maissa ennustetaan pulaa pätevistä työntekijöistä, jotka kykenevät esimerkiksi toimimaan yritysten johtotehtävissä tai osaavat käyttää monimutkaista tekniikkaa. |
| --- | --- |

c)

Monissa maissa ennustetaan pulaa pätevistä työntekijöistä, jotka kykenevät esimerkiksi toimimaan yritysten johtotehtävissä tai osaavat käyttää monimutkaista tekniikkaa.

| d) | Yritykset valittavat, etteivät ne löydä kausityöntekijöitä. Onkin alettu esittää, että EU:n sisäisen työvoiman vapaan liikkuvuuden ohella sallittaisiin yhä useammin myös EU:n ulkopuolisista maista tulevan työvoiman kausityö. Puola on jo tehnyt avauksen, ja sallinut työvoiman tulon Valko-Venäjältä ja Ukrainasta. |
| --- | --- |

d)

Yritykset valittavat, etteivät ne löydä kausityöntekijöitä. Onkin alettu esittää, että EU:n sisäisen työvoiman vapaan liikkuvuuden ohella sallittaisiin yhä useammin myös EU:n ulkopuolisista maista tulevan työvoiman kausityö. Puola on jo tehnyt avauksen, ja sallinut työvoiman tulon Valko-Venäjältä ja Ukrainasta.

| e) | Monilla maaseutualueilla on kuitenkin edelleen korkea työttömyys. Komission strategia perustuu työntekijöiden liikkuvuuden parantamiseen. Strategian onnistumiseksi tarjottujen työpaikkojen on kuitenkin oltava houkuttelevia. |
| --- | --- |

e)

Monilla maaseutualueilla on kuitenkin edelleen korkea työttömyys. Komission strategia perustuu työntekijöiden liikkuvuuden parantamiseen. Strategian onnistumiseksi tarjottujen työpaikkojen on kuitenkin oltava houkuttelevia.

| f) | On selvää, että siirtotyöläisyys aiheuttaa konflikteja ja ongelmia. |
| --- | --- |

f)

On selvää, että siirtotyöläisyys aiheuttaa konflikteja ja ongelmia.

| g) | Samoin on selvää, että maataloudessa on kasvukausien johdosta kausittaisia työhuippuja, jolloin työtä on tarjolla. Lissabonin strategian avulla pyritään taas luomaan laadukkaita työpaikkoja. |
| --- | --- |

g)

Samoin on selvää, että maataloudessa on kasvukausien johdosta kausittaisia työhuippuja, jolloin työtä on tarjolla. Lissabonin strategian avulla pyritään taas luomaan laadukkaita työpaikkoja.

| h) | Göteborgin strategiassa jäsenvaltiot ovat sopineet kestävän kehityksen tavoitteista. Sosiaalista ulottuvuutta on näin ollen pidettävä taloudellisten ja ekologisten tavoitteiden kanssa samanarvoisena. Tämän perusteella voidaan päätellä, että sosiaalistandardeja on sovellettava myös siirtotyöläisiin. Yritysten on tässä yhteydessä kannettava sosiaalinen vastuunsa. Siirtotyöläisillä on oikeus tasavertaiseen kohteluun sekä ihmisarvoisiin asuin- ja elinoloihin. Lisäksi heidät on integroitava täysin sosiaaliturvajärjestelmiin. |
| --- | --- |

h)

Göteborgin strategiassa jäsenvaltiot ovat sopineet kestävän kehityksen tavoitteista. Sosiaalista ulottuvuutta on näin ollen pidettävä taloudellisten ja ekologisten tavoitteiden kanssa samanarvoisena. Tämän perusteella voidaan päätellä, että sosiaalistandardeja on sovellettava myös siirtotyöläisiin. Yritysten on tässä yhteydessä kannettava sosiaalinen vastuunsa. Siirtotyöläisillä on oikeus tasavertaiseen kohteluun sekä ihmisarvoisiin asuin- ja elinoloihin. Lisäksi heidät on integroitava täysin sosiaaliturvajärjestelmiin.

| i) | Euroopan komission aloitteella syrjinnän torjunnasta ollaan myös käynnistämässä syrjinnän vastaista keskustelua ulkomaalaisten työntekijöiden työ- ja elinoloista. |
| --- | --- |

i)

Euroopan komission aloitteella syrjinnän torjunnasta ollaan myös käynnistämässä syrjinnän vastaista keskustelua ulkomaalaisten työntekijöiden työ- ja elinoloista.

| j) | Työvoiman täysimittainen vapaa liikkuvuus EU:ssa tarkoittaa, että jäsenvaltioiden toimintamahdollisuudet muuttuvat. Samalla sekä työntekijöiden että työnantajien välinen kilpailu lisääntyy. |
| --- | --- |

j)

Työvoiman täysimittainen vapaa liikkuvuus EU:ssa tarkoittaa, että jäsenvaltioiden toimintamahdollisuudet muuttuvat. Samalla sekä työntekijöiden että työnantajien välinen kilpailu lisääntyy.

| k) | Komissio on ennustanut maataloustyöntekijöiden määrän vähenevän 4–6 miljoonalla, joten yhteisestä maatalouspolitiikasta käytävässä keskustelussa on tarkasteltava myös työn laadullisia näkökohtia. Pysyvien työntekijöiden tilanne muuttuu, pätevästä työvoimasta on ennusteiden mukaan pulaa ja pitkällä aikavälillä työntekijöiden määrä vakiintuu. |
| --- | --- |

k)

Komissio on ennustanut maataloustyöntekijöiden määrän vähenevän 4–6 miljoonalla, joten yhteisestä maatalouspolitiikasta käytävässä keskustelussa on tarkasteltava myös työn laadullisia näkökohtia. Pysyvien työntekijöiden tilanne muuttuu, pätevästä työvoimasta on ennusteiden mukaan pulaa ja pitkällä aikavälillä työntekijöiden määrä vakiintuu.

4.   Nykyiset ongelmat

| 4.1 | Siirtotyöläisyyden syyt johtuvat pääasiassa elintasoeroista Euroopan alueilla. Työvoiman siirtyminen muualle johtaa pitkällä aikavälillä lähtömaissakin pääasiassa pätevän työvoiman pulaan. Kyseisillä alueilla työvoimapulaa ei pyritä torjumaan tulo- tai koulutustasoa parantamalla vaan houkuttelemalla työvoimaa vieläkin köyhemmiltä alueilta, vastedes yhä useammin Euroopan unionin ulkopuolelta. |
| --- | --- |

4.1

Siirtotyöläisyyden syyt johtuvat pääasiassa elintasoeroista Euroopan alueilla. Työvoiman siirtyminen muualle johtaa pitkällä aikavälillä lähtömaissakin pääasiassa pätevän työvoiman pulaan. Kyseisillä alueilla työvoimapulaa ei pyritä torjumaan tulo- tai koulutustasoa parantamalla vaan houkuttelemalla työvoimaa vieläkin köyhemmiltä alueilta, vastedes yhä useammin Euroopan unionin ulkopuolelta.

| 4.2 | Työvoimapulan yhtenä syynä ovat kuitenkin eri alojen joskus vaikeat ja epätyypilliset työehdot. Siirtotyöläiset puolestaan käyttäytyvät markkinoiden mukaisesti. He siirtyvät vapailla työmarkkinoilla sinne, missä heille tarjotaan parhaat ehdot. |
| --- | --- |

4.2

Työvoimapulan yhtenä syynä ovat kuitenkin eri alojen joskus vaikeat ja epätyypilliset työehdot. Siirtotyöläiset puolestaan käyttäytyvät markkinoiden mukaisesti. He siirtyvät vapailla työmarkkinoilla sinne, missä heille tarjotaan parhaat ehdot.

| 4.3 | Siirtotyöläisyyteen liittyy edelleen ongelmia:






  — | Naispuolisten maatalouden siirtotyöläisten tilanteeseen on kiinnitettävä huomiota nykyistä enemmän. Monissa maissa työhön haetaan etupäässä naisia. Tämä aiheuttaa kulttuurisia ja sosiaalisia ongelmia sekä kohde- että lähtömaissa. |
| --- | --- | --- |

4.3

Siirtotyöläisyyteen liittyy edelleen ongelmia:

—

Naispuolisten maatalouden siirtotyöläisten tilanteeseen on kiinnitettävä huomiota nykyistä enemmän. Monissa maissa työhön haetaan etupäässä naisia. Tämä aiheuttaa kulttuurisia ja sosiaalisia ongelmia sekä kohde- että lähtömaissa.

| — | Vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden unionin laajentumisten johdosta käyttöön otettujen työntekijöiden vapaan liikkuvuuden siirtymäsäännösten vuoksi työlainsäädännön rikkomuksia ilmenee palvelujen tarjontaan liittyvässä komennustyössä. Lisäksi palkka on toisinaan lakisääteistä minimipalkkaa sekä monesti työehtosopimuksissa määriteltyä tai paikallisesti sovittua palkkaa alempi. |
| --- | --- |

—

Vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden unionin laajentumisten johdosta käyttöön otettujen työntekijöiden vapaan liikkuvuuden siirtymäsäännösten vuoksi työlainsäädännön rikkomuksia ilmenee palvelujen tarjontaan liittyvässä komennustyössä. Lisäksi palkka on toisinaan lakisääteistä minimipalkkaa sekä monesti työehtosopimuksissa määriteltyä tai paikallisesti sovittua palkkaa alempi.

| — | Ammattijärjestöjen monista ponnisteluista ja aloitteista huolimatta siirtotyöläisille ei onnistuta antamaan tietoa heidän oikeuksistaan. Monissa tapauksissa kohdemaiden lakeja ja sääntöjä ei noudateta. Tällainen ulkomaalaisten työntekijöiden hyväksikäyttö on räikeässä ristiriidassa syrjinnän torjumiseen tähtäävien Euroopan unionin pyrkimysten kanssa. |
| --- | --- |

—

Ammattijärjestöjen monista ponnisteluista ja aloitteista huolimatta siirtotyöläisille ei onnistuta antamaan tietoa heidän oikeuksistaan. Monissa tapauksissa kohdemaiden lakeja ja sääntöjä ei noudateta. Tällainen ulkomaalaisten työntekijöiden hyväksikäyttö on räikeässä ristiriidassa syrjinnän torjumiseen tähtäävien Euroopan unionin pyrkimysten kanssa.

| — | Sosiaaliturvaa ajatellen kausityöntekijöille koituu edelleen taloudellista haittaa sosiaaliturvamaksuihin tulevien katkosten vuoksi. |
| --- | --- |

—

Sosiaaliturvaa ajatellen kausityöntekijöille koituu edelleen taloudellista haittaa sosiaaliturvamaksuihin tulevien katkosten vuoksi.

| — | Maataloustyöntekijöiden työehtosopimusten mukaisia maksuja ei yleensä sovelleta kausityöntekijöihin. |
| --- | --- |

—

Maataloustyöntekijöiden työehtosopimusten mukaisia maksuja ei yleensä sovelleta kausityöntekijöihin.

| — | Siirtotyöläisten asuinoloissa on lähes kaikissa maissa toivomisen varaa. |
| --- | --- |

—

Siirtotyöläisten asuinoloissa on lähes kaikissa maissa toivomisen varaa.

| — | Eräs kehityssuuntaus on vuokratyön käyttö maataloustyössä. Vaikka vuokratyövoimaa välittävistä yrityksistä on huonoja esimerkkejä, saattaa vuokratyö olla sekä työnantajalle että työntekijälle edullista. |
| --- | --- |

—

Eräs kehityssuuntaus on vuokratyön käyttö maataloustyössä. Vaikka vuokratyövoimaa välittävistä yrityksistä on huonoja esimerkkejä, saattaa vuokratyö olla sekä työnantajalle että työntekijälle edullista.

| — | Alat, joilla lyhytaikaisten työsuhteiden osuus on suuri, ovat otollinen maaperä laittomalle työnteolle. Usein laillista kausityötä käytetään siltana, jonka kautta siirrytään työluvan päättymisen jälkeen muille aloille ilman voimassa olevia papereita. |
| --- | --- |

—

Alat, joilla lyhytaikaisten työsuhteiden osuus on suuri, ovat otollinen maaperä laittomalle työnteolle. Usein laillista kausityötä käytetään siltana, jonka kautta siirrytään työluvan päättymisen jälkeen muille aloille ilman voimassa olevia papereita.

5.   Päätelmät ja toimintakehys

5.1   Yleinen poliittinen kehys

| 5.1.1 | ETSK on tyytyväinen komission toimiin parantaa työllisyyttä maaseutualueilla. Toimiin kuuluvat myös ponnistelut avoimuuden edistämiseksi maataloustyössä. Siihen liittyy työllisyystilanteen tilastointi sekä laaja-alainen tiedotus työntekijöille kunkin maan työ- ja elinoloista. |
| --- | --- |

5.1.1

ETSK on tyytyväinen komission toimiin parantaa työllisyyttä maaseutualueilla. Toimiin kuuluvat myös ponnistelut avoimuuden edistämiseksi maataloustyössä. Siihen liittyy työllisyystilanteen tilastointi sekä laaja-alainen tiedotus työntekijöille kunkin maan työ- ja elinoloista.

| 5.1.2 | Maatalouspolitiikassa on tähän mennessä tarkasteltu pääasiassa tuotteiden laadullisia ja määrällisiä näkökohtia. Työntekijöiden nykyiset ja tulevat työolot ovat pitkälti jääneet huomiotta. |
| --- | --- |

5.1.2

Maatalouspolitiikassa on tähän mennessä tarkasteltu pääasiassa tuotteiden laadullisia ja määrällisiä näkökohtia. Työntekijöiden nykyiset ja tulevat työolot ovat pitkälti jääneet huomiotta.

| 5.1.3 | Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteet on pyrittävä konkretisoimaan. Kestävää maataloutta kehitettäessä on taloudellisten ja ekologisten näkökohtien ohella otettava huomioon myös sosiaalinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

5.1.3

Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteet on pyrittävä konkretisoimaan. Kestävää maataloutta kehitettäessä on taloudellisten ja ekologisten näkökohtien ohella otettava huomioon myös sosiaalinen ulottuvuus.

| 5.1.4 | Kaikkien toimijoiden ensisijaisena tavoitteena on oltava epätasapainon poistaminen Euroopan työmarkkinoilta. Tavoitteeseen ei päästä siten, että Eurooppaan tulee yhä enemmän halpatyövoimaa entistä kauempana sijaitsevilta alueilta. Eurooppalaisen mallin keskeinen tekijä on sosiaalisen yhteiselämän kehittäminen Euroopassa. Siihen eivät kuulu siirtotyöläisten getot huonoine elin- ja asuinoloineen ilman kulttuurisia ja sosiaalisia yhteyksiä paikallisyhteisöön. |
| --- | --- |

5.1.4

Kaikkien toimijoiden ensisijaisena tavoitteena on oltava epätasapainon poistaminen Euroopan työmarkkinoilta. Tavoitteeseen ei päästä siten, että Eurooppaan tulee yhä enemmän halpatyövoimaa entistä kauempana sijaitsevilta alueilta. Eurooppalaisen mallin keskeinen tekijä on sosiaalisen yhteiselämän kehittäminen Euroopassa. Siihen eivät kuulu siirtotyöläisten getot huonoine elin- ja asuinoloineen ilman kulttuurisia ja sosiaalisia yhteyksiä paikallisyhteisöön.

| 5.1.5 | Lisätutkimuksissa ja niiden perusteella laadittavissa ongelmanratkaisumalleissa on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota sukupuolinäkökohtaan. |
| --- | --- |

5.1.5

Lisätutkimuksissa ja niiden perusteella laadittavissa ongelmanratkaisumalleissa on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota sukupuolinäkökohtaan.

| 5.1.6 | Ehdot eivät vielä täsmää! Kaikkien toimijoiden on annettava asiaan panoksensa. |
| --- | --- |

5.1.6

Ehdot eivät vielä täsmää! Kaikkien toimijoiden on annettava asiaan panoksensa.

| 5.1.7 | Siirtotyöläiset on rinnastettava paikallisiin työntekijöihin. Komission on mahdollisuuksien mukaan annettava panoksensa tähän prosessiin. Ensimmäinen tämänsuuntainen askel on vähimmäisstandardien laatiminen. Vähimmäisstandardit ovat hyvä perusta työn laadusta käytävälle laaja-alaiselle keskustelulle. |
| --- | --- |

5.1.7

Siirtotyöläiset on rinnastettava paikallisiin työntekijöihin. Komission on mahdollisuuksien mukaan annettava panoksensa tähän prosessiin. Ensimmäinen tämänsuuntainen askel on vähimmäisstandardien laatiminen. Vähimmäisstandardit ovat hyvä perusta työn laadusta käytävälle laaja-alaiselle keskustelulle.

5.2   Työmarkkinaosapuolten tehtävät ja aloitteet

| 5.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti työmarkkinaosapuolten toimiin, joilla halutaan edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ammattikoulutuksen kehittämistä maatalousalalla ja etenkin ammattitaidon tunnustamista jäsenvaltioiden valtuutetuissa elimissä. Perusteilla olevan eurooppalaisen ”agripassin” tavoitteena on helpottaa maataloustyöntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa. Agripassin käyttö ei saa heikentää niiden työntekijöiden asemaa, joilla ei ole passia, vaan tavoitteena tulisi olla vain kannustaa hankkimaan tällainen ammattipätevyystodistus. |
| --- | --- |

5.2.1

ETSK suhtautuu myönteisesti työmarkkinaosapuolten toimiin, joilla halutaan edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa ammattikoulutuksen kehittämistä maatalousalalla ja etenkin ammattitaidon tunnustamista jäsenvaltioiden valtuutetuissa elimissä. Perusteilla olevan eurooppalaisen ”agripassin” tavoitteena on helpottaa maataloustyöntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa. Agripassin käyttö ei saa heikentää niiden työntekijöiden asemaa, joilla ei ole passia, vaan tavoitteena tulisi olla vain kannustaa hankkimaan tällainen ammattipätevyystodistus.

| 5.2.2 | Ammattitutkintojen selkeys saattaa myös parantaa työntekijöiden liikkuvuutta sekä heidän mahdollisuuksiaan työskennellä ja asua ulkomailla. ETSK on tyytyväinen komission aloitteisiin tukea työmarkkinaosapuolia ”agripassin” käyttöönotossa. |
| --- | --- |

5.2.2

Ammattitutkintojen selkeys saattaa myös parantaa työntekijöiden liikkuvuutta sekä heidän mahdollisuuksiaan työskennellä ja asua ulkomailla. ETSK on tyytyväinen komission aloitteisiin tukea työmarkkinaosapuolia ”agripassin” käyttöönotossa.

| 5.2.3 | Työmarkkinaosapuolten on yhdessä Euroopan komission ja kulloisenkin jäsenvaltion hallituksen kanssa kehitettävä ja toteutettava suunnitelmia laittoman työskentelyn torjumiseksi. |
| --- | --- |

5.2.3

Työmarkkinaosapuolten on yhdessä Euroopan komission ja kulloisenkin jäsenvaltion hallituksen kanssa kehitettävä ja toteutettava suunnitelmia laittoman työskentelyn torjumiseksi.

5.3   Sosiaaliturvaa koskevat yhteiset aloitteet

| 5.3.1 | Kausityöntekijöiden sosiaaliturva on erityishuomiota ansaitseva seikka. Useita vuosia kausityötä tekevillä työntekijöillä ei tule olla huonompi sosiaaliturva kuin muilla työntekijöillä. Tätä varten on etenkin varmistettava, että






  — | kausityöntekijät integroidaan kohdemaan eläkejärjestelmään ja että heillä on mahdollisuus täysiin eläkeoikeuksiin |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Kausityöntekijöiden sosiaaliturva on erityishuomiota ansaitseva seikka. Useita vuosia kausityötä tekevillä työntekijöillä ei tule olla huonompi sosiaaliturva kuin muilla työntekijöillä. Tätä varten on etenkin varmistettava, että

—

kausityöntekijät integroidaan kohdemaan eläkejärjestelmään ja että heillä on mahdollisuus täysiin eläkeoikeuksiin

| — | työsuojelumääräyksiä noudatetaan ja että siirtotyöläisille kerrotaan heidän äidinkielellään työn riskeistä ja vaaroista |
| --- | --- |

—

työsuojelumääräyksiä noudatetaan ja että siirtotyöläisille kerrotaan heidän äidinkielellään työn riskeistä ja vaaroista

| — | siirtotyöläisillä on kattava sairausvakuutus. |
| --- | --- |

—

siirtotyöläisillä on kattava sairausvakuutus.

| 5.3.2 | Työntekijöille on tiedotettava heidän äidinkielellään vastaanottavan maan lainsäädännöstä, sopimuksista ja käytänteistä esimerkiksi palkan, järjestäytymisen, sosiaaliturvan, verojen ja työsuojelun osalta. EU:n tulee samalla kunnioittaa työmarkkinaosapuolien roolia, eikä se saa antaa lainsäädäntöä aloilla, jotka kuuluvat kansallisten sopimussuhteiden piiriin. |
| --- | --- |

5.3.2

Työntekijöille on tiedotettava heidän äidinkielellään vastaanottavan maan lainsäädännöstä, sopimuksista ja käytänteistä esimerkiksi palkan, järjestäytymisen, sosiaaliturvan, verojen ja työsuojelun osalta. EU:n tulee samalla kunnioittaa työmarkkinaosapuolien roolia, eikä se saa antaa lainsäädäntöä aloilla, jotka kuuluvat kansallisten sopimussuhteiden piiriin.

5.4   Siirtotyöläisten elin- ja asuinolojen parantaminen

| 5.4.1 | Siirtotyöläisillä on kohdemaassaan oikeus ihmisarvoiseen majoitukseen. Unionitasolla on laadittava puitteet, joissa määritellään siirtotyöläisten majoituksen perusstandardit. |
| --- | --- |

5.4.1

Siirtotyöläisillä on kohdemaassaan oikeus ihmisarvoiseen majoitukseen. Unionitasolla on laadittava puitteet, joissa määritellään siirtotyöläisten majoituksen perusstandardit.

5.5   Oikeudenmukaisen kausityön laatumerkintä

| 5.5.1 | Komitea on jo vuosia kannattanut useissa lausunnoissaan kestävää taloudenpitoa. Kestävään taloudenpitoon kuuluu ekologisen ulottuvuuden lisäksi myös liiketaloudellisia ja sosiaalisia näkökohtia. Valtiosta riippumaton ja vapaaehtoinen ”oikeudenmukaisen kausityön” sertifiointimenettely saattaisi muuttaa kilpailua nykyistä oikeudenmukaisemmaksi. Vapaaehtoisen sertifioinnin kriteereitä voisivat olla:






  — | asianmukainen palkka |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Komitea on jo vuosia kannattanut useissa lausunnoissaan kestävää taloudenpitoa. Kestävään taloudenpitoon kuuluu ekologisen ulottuvuuden lisäksi myös liiketaloudellisia ja sosiaalisia näkökohtia. Valtiosta riippumaton ja vapaaehtoinen ”oikeudenmukaisen kausityön” sertifiointimenettely saattaisi muuttaa kilpailua nykyistä oikeudenmukaisemmaksi. Vapaaehtoisen sertifioinnin kriteereitä voisivat olla:

—

asianmukainen palkka

| — | työsuojelu |
| --- | --- |

—

työsuojelu

| — | työntekijöiden osallistuminen yrityksen sisäisiin prosesseihin |
| --- | --- |

—

työntekijöiden osallistuminen yrityksen sisäisiin prosesseihin

| — | työsopimukset |
| --- | --- |

—

työsopimukset

| — | majoitus |
| --- | --- |

—

majoitus

| — | työaika. |
| --- | --- |

—

työaika.

Sertifioinnilla on määrä

| — | edistää rehtiä kilpailua |
| --- | --- |

—

edistää rehtiä kilpailua

| — | antaa asianomaisille kausityöntekijöille tietoa yrityksistä |
| --- | --- |

—

antaa asianomaisille kausityöntekijöille tietoa yrityksistä

| — | tehdä tunnetuksi hyviä yrityskäytänteitä. |
| --- | --- |

—

tehdä tunnetuksi hyviä yrityskäytänteitä.

5.6   Hyvien käytänteiden levittäminen

| 5.6.1 | Euroopan maataloudessa on useita mielenkiintoisia aloitteita ja hankkeita, joilla pyritään edistämään liikkuvuutta maatalousalalla sekä parantamaan kausityöntekijöiden tilannetta. ETSK kehottaa komissiota ryhtymään toimiin hyvien käytänteiden arvioimiseksi ja levittämiseksi. |
| --- | --- |

5.6.1

Euroopan maataloudessa on useita mielenkiintoisia aloitteita ja hankkeita, joilla pyritään edistämään liikkuvuutta maatalousalalla sekä parantamaan kausityöntekijöiden tilannetta. ETSK kehottaa komissiota ryhtymään toimiin hyvien käytänteiden arvioimiseksi ja levittämiseksi.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Työllistäminen maaseutualueilla: eroon työllisyyskuilusta KOM(2006) 857 lopullinen.

1

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/29

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen rooli”

(2008/C 120/07)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 25.–26. huhtikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta

Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen rooli.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto (kestävän kehityksen seurantaryhmä) antoi lausuntonsa 27. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Roman Haken.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 115 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | Kestävän kehityksen kansalliset neuvostot voivat olla vahva ja vaikutusvaltainen kestävää kehitystä tukeva voima, sillä ne voivat tarjota riippumatonta neuvontaa ja edistää vuoropuhelua kestävästä kehityksestä kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

1.1

Kestävän kehityksen kansalliset neuvostot voivat olla vahva ja vaikutusvaltainen kestävää kehitystä tukeva voima, sillä ne voivat tarjota riippumatonta neuvontaa ja edistää vuoropuhelua kestävästä kehityksestä kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien kanssa.

| 1.2 | Yleiskatsaus kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen asemaan osoittaa tilanteen eri EU-maissa vaihtelevan suuresti. Eräissä jäsenvaltioissa ei ole lainkaan neuvostoa tai on vain neuvosto, joka ei toimi aktiivisesti, ja toisten valtioiden aktiivisten neuvostojen tehtävät, kokoonpano, riippumattomuusaste, voimavarat ja myös toiminnan vaikutus vaihtelevat suuresti. |
| --- | --- |

1.2

Yleiskatsaus kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen asemaan osoittaa tilanteen eri EU-maissa vaihtelevan suuresti. Eräissä jäsenvaltioissa ei ole lainkaan neuvostoa tai on vain neuvosto, joka ei toimi aktiivisesti, ja toisten valtioiden aktiivisten neuvostojen tehtävät, kokoonpano, riippumattomuusaste, voimavarat ja myös toiminnan vaikutus vaihtelevat suuresti.

| 1.3 | Jäsenvaltioissa, joissa toimii vahva kestävän kehityksen kansallinen neuvosto, on saatu myönteisiä kokemuksia, ja ETSK kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita vahvistamaan omia neuvostojaan tai perustamaan toimivan ja tehokkaan neuvoston maihin, joissa sellaista ei vielä ole. |
| --- | --- |

1.3

Jäsenvaltioissa, joissa toimii vahva kestävän kehityksen kansallinen neuvosto, on saatu myönteisiä kokemuksia, ja ETSK kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita vahvistamaan omia neuvostojaan tai perustamaan toimivan ja tehokkaan neuvoston maihin, joissa sellaista ei vielä ole.

| 1.4 | ETSK suosittelee, että






  — | kestävän kehityksen kansallisiin neuvostoihin kuuluu edustajia yhteiskunnan kaikilta asiaankuuluvilta pääaloilta |
| --- | --- | --- |

1.4

ETSK suosittelee, että

—

kestävän kehityksen kansallisiin neuvostoihin kuuluu edustajia yhteiskunnan kaikilta asiaankuuluvilta pääaloilta

| — | neuvostot ovat riittävän riippumattomia valtionhallinnosta |
| --- | --- |

—

neuvostot ovat riittävän riippumattomia valtionhallinnosta

| — | neuvostoilla on merkittävä rooli kestävän kehityksen strategioiden muotoilemisessa ja strategioiden täytäntöönpanon seurannassa |
| --- | --- |

—

neuvostoilla on merkittävä rooli kestävän kehityksen strategioiden muotoilemisessa ja strategioiden täytäntöönpanon seurannassa

| — | neuvostoilla on käytössään riittävät varat, jotta ne pystyvät tuomaan todellista lisäarvoa keskusteluihin ja päätöksentekoprosessiin |
| --- | --- |

—

neuvostoilla on käytössään riittävät varat, jotta ne pystyvät tuomaan todellista lisäarvoa keskusteluihin ja päätöksentekoprosessiin

| — | neuvostot kokoavat yhteen kokemuksiaan ja vaihtavat tietoa parhaista käytänteistä sekä ylläpitävät keskuudessaan avointa vuoropuhelua etenkin vahvistamalla eurooppalaista ympäristöä ja kestävää kehitystä käsittelevien neuvoa-antavien neuvostojen (EEAC) verkkoa. |
| --- | --- |

—

neuvostot kokoavat yhteen kokemuksiaan ja vaihtavat tietoa parhaista käytänteistä sekä ylläpitävät keskuudessaan avointa vuoropuhelua etenkin vahvistamalla eurooppalaista ympäristöä ja kestävää kehitystä käsittelevien neuvoa-antavien neuvostojen (EEAC) verkkoa.

2.   Taustaa

| 2.1 | Kestävä kehitys merkitsee nykyisen sukupolven tarpeiden täyttämistä vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia täyttää omat tarpeensa. Tämä on yksi EU:n yleistavoitteista, joka ohjailee sen kaikkia politiikkoja ja kaikkea toimintaa. Se perustuu demokratian, sukupuolten välisen tasa-arvon, solidaarisuuden ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä perusoikeuksien, myös vapauden ja yhtäläisten mahdollisuuksien, kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

2.1

Kestävä kehitys merkitsee nykyisen sukupolven tarpeiden täyttämistä vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia täyttää omat tarpeensa. Tämä on yksi EU:n yleistavoitteista, joka ohjailee sen kaikkia politiikkoja ja kaikkea toimintaa. Se perustuu demokratian, sukupuolten välisen tasa-arvon, solidaarisuuden ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä perusoikeuksien, myös vapauden ja yhtäläisten mahdollisuuksien, kunnioittamiseen.

| 2.2 | Kestävästä kehityksestä tuli maailmanlaajuisesti tunnustettu politiikanala vuonna 1992 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien Rion konferenssin myötä. Myös ajatus neuvoa-antavista elimistä, kuten kestävän kehityksen kansallisista neuvostoista, juontuu Rion konferenssista. Agenda 21:ssä, joka niin ikään hyväksyttiin Rion konferenssissa, todetaan, että kansallista kestävän kehityksen strategiaa olisi kehitettävä mahdollisimman laaja-alaisen osallistumisen avulla. Samoin vuonna 2002 annetuissa Johannesburgin suosituksissa kehotettiin perustamaan kestävän kehityksen kansallisia neuvostoja. |
| --- | --- |

2.2

Kestävästä kehityksestä tuli maailmanlaajuisesti tunnustettu politiikanala vuonna 1992 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien Rion konferenssin myötä. Myös ajatus neuvoa-antavista elimistä, kuten kestävän kehityksen kansallisista neuvostoista, juontuu Rion konferenssista. Agenda 21:ssä, joka niin ikään hyväksyttiin Rion konferenssissa, todetaan, että kansallista kestävän kehityksen strategiaa olisi kehitettävä mahdollisimman laaja-alaisen osallistumisen avulla. Samoin vuonna 2002 annetuissa Johannesburgin suosituksissa kehotettiin perustamaan kestävän kehityksen kansallisia neuvostoja.

| 2.3 | EU:n ensimmäinen kestävän kehityksen strategia hyväksyttiin Göteborgissa vuonna 2001. Jotta strategiasta saataisiin entistä kokonaisvaltaisempi ja tehokkaampi, komissio käynnisti vuonna 2004 tarkistusprosessin, ja kesäkuussa 2006 neuvosto hyväksyi laajentuneelle EU:lle uudistetun kestävän kehityksen strategian (1). Uudistetun strategian tavoitteena on panna toimeen EU:n pitkän aikavälin sitoumus kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamisesta. |
| --- | --- |

2.3

EU:n ensimmäinen kestävän kehityksen strategia hyväksyttiin Göteborgissa vuonna 2001. Jotta strategiasta saataisiin entistä kokonaisvaltaisempi ja tehokkaampi, komissio käynnisti vuonna 2004 tarkistusprosessin, ja kesäkuussa 2006 neuvosto hyväksyi laajentuneelle EU:lle uudistetun kestävän kehityksen strategian (1). Uudistetun strategian tavoitteena on panna toimeen EU:n pitkän aikavälin sitoumus kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamisesta.

| 2.4 | YK:n ja sittemmin EU:n suositusten mukaisesti 1990-luvulla alettiin useissa maissa perustaa kestävän kehityksen kansallisina neuvostoina tunnettuja elimiä, joiden päätarkoituksena oli varmistaa Agenda 21:n tehokas täytäntöönpano ja kestävän kehityksen periaatteiden toteuttaminen käytännössä. Eräät hallitukset perustivat ministeriöiden välisiä koordinointielimiä (esimerkiksi Unkarin vuonna 1993 perustama kestävän kehityksen komissio), toiset päätyivät sekaelinten kannalle, kuten Suomen kansallinen kestävän kehityksen toimikunta (1993), tai loivat neuvostoja, jotka koostuivat kansalaisyhteiskunnan edustajista, kuten Belgian kansallinen neuvosto (1993) tai Yhdistyneen kuningaskunnan kestävän kehityksen pyöreä pöytä (1994). Osa maista seurasi muiden jäljillä myöhemmin, osassa jo aiemmin perustettuja elimiä organisoitiin uudestaan ja osa niistä lopulta lakkautettiin. |
| --- | --- |

2.4

YK:n ja sittemmin EU:n suositusten mukaisesti 1990-luvulla alettiin useissa maissa perustaa kestävän kehityksen kansallisina neuvostoina tunnettuja elimiä, joiden päätarkoituksena oli varmistaa Agenda 21:n tehokas täytäntöönpano ja kestävän kehityksen periaatteiden toteuttaminen käytännössä. Eräät hallitukset perustivat ministeriöiden välisiä koordinointielimiä (esimerkiksi Unkarin vuonna 1993 perustama kestävän kehityksen komissio), toiset päätyivät sekaelinten kannalle, kuten Suomen kansallinen kestävän kehityksen toimikunta (1993), tai loivat neuvostoja, jotka koostuivat kansalaisyhteiskunnan edustajista, kuten Belgian kansallinen neuvosto (1993) tai Yhdistyneen kuningaskunnan kestävän kehityksen pyöreä pöytä (1994). Osa maista seurasi muiden jäljillä myöhemmin, osassa jo aiemmin perustettuja elimiä organisoitiin uudestaan ja osa niistä lopulta lakkautettiin.

| 2.5 | EU:n uudistetussa strategiassa todetaan, että ”jäsenvaltioiden olisi harkittava kestävää kehitystä käsittelevien, useiden sidosryhmien kansallisten neuvoa-antavien neuvostojen vahvistamista tai vaihtoehtoisesti perustamista. Niiden tehtävänä olisi kannustaa tietoon perustuvaa keskustelua, avustaa kansallisten kestävän kehityksen strategioiden laatimisessa ja antaa panoksensa kansallisiin ja EU:n tilannekatsauksiin. Kansallisten kestävän kehityksen neuvostojen tarkoituksena on lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista kestävää kehitystä koskeviin asioihin ja edistää yhteyksiä eri politiikkojen ja politiikan tasojen välillä, myös käyttämällä eurooppalaista ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien neuvoa-antavien neuvostojen (EEAC) verkkoa.” |
| --- | --- |

2.5

EU:n uudistetussa strategiassa todetaan, että ”jäsenvaltioiden olisi harkittava kestävää kehitystä käsittelevien, useiden sidosryhmien kansallisten neuvoa-antavien neuvostojen vahvistamista tai vaihtoehtoisesti perustamista. Niiden tehtävänä olisi kannustaa tietoon perustuvaa keskustelua, avustaa kansallisten kestävän kehityksen strategioiden laatimisessa ja antaa panoksensa kansallisiin ja EU:n tilannekatsauksiin. Kansallisten kestävän kehityksen neuvostojen tarkoituksena on lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista kestävää kehitystä koskeviin asioihin ja edistää yhteyksiä eri politiikkojen ja politiikan tasojen välillä, myös käyttämällä eurooppalaista ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien neuvoa-antavien neuvostojen (EEAC) verkkoa.”

| 2.6 | Kestävän kehityksen kansallisia neuvostoja on nyttemmin perustettu virallisesti useisiin jäsenvaltioihin. Jäsenvaltioiden erilaisen historian vuoksi kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen muoto vaihtelee EU:ssa. Jonkinmuotoinen kestävän kehityksen tai ympäristöpolitiikan neuvosto on olemassa 24 jäsenvaltiossa. Näistä kahdeksassa on erityinen kestävän kehityksen neuvosto ja kuudessa sidosryhmien edustajista tai asiantuntijoista koostuva ympäristöneuvosto, joka on aktiivinen myös kestävän kehityksen alalla. Muissa maissa on neuvostoiksi kutsuttuja valtionhallinnon koordinointielimiä, joista joihinkin kuuluu myös kansalaisyhteiskunnan edustajia. Osa elimistä ei ole aktiivisia. Lisäksi useissa maissa, joissa alueilla on huomattavaa valtaa, kansallisten neuvostojen lisäksi on perustettu alueellisia neuvostoja. Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen määrän nopea kasvu osoittaa, että niillä on potentiaalia ja ne voivat tarjota lisäarvoa päätöksentekoprosesseihin ja laajempaan yhteiskunnalliseen keskusteluun. |
| --- | --- |

2.6

Kestävän kehityksen kansallisia neuvostoja on nyttemmin perustettu virallisesti useisiin jäsenvaltioihin. Jäsenvaltioiden erilaisen historian vuoksi kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen muoto vaihtelee EU:ssa. Jonkinmuotoinen kestävän kehityksen tai ympäristöpolitiikan neuvosto on olemassa 24 jäsenvaltiossa. Näistä kahdeksassa on erityinen kestävän kehityksen neuvosto ja kuudessa sidosryhmien edustajista tai asiantuntijoista koostuva ympäristöneuvosto, joka on aktiivinen myös kestävän kehityksen alalla. Muissa maissa on neuvostoiksi kutsuttuja valtionhallinnon koordinointielimiä, joista joihinkin kuuluu myös kansalaisyhteiskunnan edustajia. Osa elimistä ei ole aktiivisia. Lisäksi useissa maissa, joissa alueilla on huomattavaa valtaa, kansallisten neuvostojen lisäksi on perustettu alueellisia neuvostoja. Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen määrän nopea kasvu osoittaa, että niillä on potentiaalia ja ne voivat tarjota lisäarvoa päätöksentekoprosesseihin ja laajempaan yhteiskunnalliseen keskusteluun.

| 2.7 | Tämän lausunnon tarkoituksena on tarkastella kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen roolia, tehtäviä, kokoonpanoa, voimavaroja ja toimintatapoja sekä ennen kaikkea kansalaisyhteiskunnan osallistumista niihin. Lausunnossa on myös tarkoitus käsitellä neuvostojen tehokkuutta ottaen kuitenkin huomioon, että kyseisenlaisiin arvioihin liittyy aina subjektiivisuuden vaara. Arvion perustana ovat erityisesti EEAC-verkoston tekemä tutkimustyö (2) sekä ETSK:n useille kansallisille yhdyspisteille ja kestävän kehityksen kansallisille neuvostoille sekä eräille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille lähettämän kyselyn tulokset. Lisäksi on haastateltu kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. |
| --- | --- |

2.7

Tämän lausunnon tarkoituksena on tarkastella kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen roolia, tehtäviä, kokoonpanoa, voimavaroja ja toimintatapoja sekä ennen kaikkea kansalaisyhteiskunnan osallistumista niihin. Lausunnossa on myös tarkoitus käsitellä neuvostojen tehokkuutta ottaen kuitenkin huomioon, että kyseisenlaisiin arvioihin liittyy aina subjektiivisuuden vaara. Arvion perustana ovat erityisesti EEAC-verkoston tekemä tutkimustyö (2) sekä ETSK:n useille kansallisille yhdyspisteille ja kestävän kehityksen kansallisille neuvostoille sekä eräille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille lähettämän kyselyn tulokset. Lisäksi on haastateltu kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen ja kansalaisyhteiskunnan edustajia.

3.   Yleiskatsaus kestävän kehityksen kansallisista neuvostoihin

| 3.1 | Seuraava yleiskatsaus osoittaa kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen tilanteen vaihtelevan suuresti. |
| --- | --- |

3.1

Seuraava yleiskatsaus osoittaa kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen tilanteen vaihtelevan suuresti.

Neuvostojen tehtävät

| 3.2 | Kestävän kehityksen kansallisilla neuvostoilla on neljä pääasiallista tehtävää:






  — | Ne neuvovat valtionhallinnon elimiä (avustamalla kestävän kehityksen strategioiden laadinnassa ja antamalla raportteja erityisistä toimintalinjoista). |
| --- | --- | --- |

3.2

Kestävän kehityksen kansallisilla neuvostoilla on neljä pääasiallista tehtävää:

—

Ne neuvovat valtionhallinnon elimiä (avustamalla kestävän kehityksen strategioiden laadinnassa ja antamalla raportteja erityisistä toimintalinjoista).

| — | Ne seuraavat kestävän kehityksen strategioiden täytäntöönpanon edistymistä ja erityistavoitteiden saavuttamista sekä kiinnittävät huomion puutteisiin. |
| --- | --- |

—

Ne seuraavat kestävän kehityksen strategioiden täytäntöönpanon edistymistä ja erityistavoitteiden saavuttamista sekä kiinnittävät huomion puutteisiin.

| — | Ne kannustavat vuoropuheluun kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä kansalaisyhteiskunnan kuulemiseen (tavoitteeseen pyritään kutsumalla neuvostojen toimintaan mukaan jäseniksi kansalaisyhteiskunnan edustajia ja edistämällä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kesken sekä niiden ja valtionhallinnon välillä). |
| --- | --- |

—

Ne kannustavat vuoropuheluun kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä kansalaisyhteiskunnan kuulemiseen (tavoitteeseen pyritään kutsumalla neuvostojen toimintaan mukaan jäseniksi kansalaisyhteiskunnan edustajia ja edistämällä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kesken sekä niiden ja valtionhallinnon välillä).

| — | Ne tiedottavat kestävästä kehityksestä (järjestämällä julkisia tapahtumia ja julkaisemalla kestävää kehitystä koskevaa tietoa internetissä, viestimissä jne.). |
| --- | --- |

—

Ne tiedottavat kestävästä kehityksestä (järjestämällä julkisia tapahtumia ja julkaisemalla kestävää kehitystä koskevaa tietoa internetissä, viestimissä jne.).

| 3.2.1 | Kaikkien jäsenvaltioiden neuvostot eivät täytä näitä neljää tehtävää. Eräiden tehtäväkenttä on paljon suppeampi, ja osassa näitä tehtäviä hoidetaan vain osittain tai ei lainkaan siitä huolimatta, että kyseiset tehtävät on neuvostolle osoitettu. Tätä kuvastaa myös se seikka, että eräät neuvostoista pitävät kokouksia hyvin harvoin (kaksi tai kolme kertaa vuodessa). Toiset tapaavat useammin, ja niillä on lisäksi työryhmiä (erityisen tehokkaita näyttäisivät olevan sellaiset työryhmät, jotka työstävät tiiminä jotakin projektia eivätkä niinkään toimi yhteen aiheeseen keskittyvänä pysyvänä ryhmänä). Eräissä jäsenvaltioissa neuvostot voivat antaa panoksensa kansallisen kestävän kehityksen strategiaan jo varhaisessa vaiheessa, toisissa niiden panosta pyydetään hyvin myöhään tai ei lainkaan. Laadittujen raporttien määrä vaihtelee nollasta yli kymmeneen vuodessa. Vakiintuneet neuvostot toimivat säännöllisessä vuorovaikutuksessa sidosryhmien kanssa ja järjestävät säännöllisesti julkisia tapahtumia tai asiantuntijoiden kokouksia. |
| --- | --- |

3.2.1

Kaikkien jäsenvaltioiden neuvostot eivät täytä näitä neljää tehtävää. Eräiden tehtäväkenttä on paljon suppeampi, ja osassa näitä tehtäviä hoidetaan vain osittain tai ei lainkaan siitä huolimatta, että kyseiset tehtävät on neuvostolle osoitettu. Tätä kuvastaa myös se seikka, että eräät neuvostoista pitävät kokouksia hyvin harvoin (kaksi tai kolme kertaa vuodessa). Toiset tapaavat useammin, ja niillä on lisäksi työryhmiä (erityisen tehokkaita näyttäisivät olevan sellaiset työryhmät, jotka työstävät tiiminä jotakin projektia eivätkä niinkään toimi yhteen aiheeseen keskittyvänä pysyvänä ryhmänä). Eräissä jäsenvaltioissa neuvostot voivat antaa panoksensa kansallisen kestävän kehityksen strategiaan jo varhaisessa vaiheessa, toisissa niiden panosta pyydetään hyvin myöhään tai ei lainkaan. Laadittujen raporttien määrä vaihtelee nollasta yli kymmeneen vuodessa. Vakiintuneet neuvostot toimivat säännöllisessä vuorovaikutuksessa sidosryhmien kanssa ja järjestävät säännöllisesti julkisia tapahtumia tai asiantuntijoiden kokouksia.

Neuvostojen koko ja kokoonpano

| 3.3 | Kestävän kehityksen kansalliset neuvostot ovat kooltaan ja kokoonpanoltaan erilaisia. Jäsenmäärä vaihtelee Saksan 15:stä Belgian 78:aan, Suomen 81:een ja Ranskan 90:een. Useimpiin neuvostoihin kuuluu jäseninä kansalaisyhteiskunnan (yritysten, ammattijärjestöjen, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja tutkimuslaitosten) edustajia. Toisiin kuuluu myös valtionhallinnon eri osastojen edustajia. Eräissä tapauksissa valtionhallinnon koordinointielintä kutsutaan ”neuvostoksi” ja siinä voi olla jäseninä pieni joukko sidosryhmien edustajia. Myös alue- ja paikallishallinto on usein edustettuna. Osa kansalaisyhteiskunnan edustajista on ilmaissut tyytymättömyytensä siihen, että kansalaisyhteiskunnalle ei ole annettu riittävästi mahdollisuuksia osallistua maansa kansallisen neuvoston toimintaan ja kestävän kehityksen prosesseihin yleensä. |
| --- | --- |

3.3

Kestävän kehityksen kansalliset neuvostot ovat kooltaan ja kokoonpanoltaan erilaisia. Jäsenmäärä vaihtelee Saksan 15:stä Belgian 78:aan, Suomen 81:een ja Ranskan 90:een. Useimpiin neuvostoihin kuuluu jäseninä kansalaisyhteiskunnan (yritysten, ammattijärjestöjen, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja tutkimuslaitosten) edustajia. Toisiin kuuluu myös valtionhallinnon eri osastojen edustajia. Eräissä tapauksissa valtionhallinnon koordinointielintä kutsutaan ”neuvostoksi” ja siinä voi olla jäseninä pieni joukko sidosryhmien edustajia. Myös alue- ja paikallishallinto on usein edustettuna. Osa kansalaisyhteiskunnan edustajista on ilmaissut tyytymättömyytensä siihen, että kansalaisyhteiskunnalle ei ole annettu riittävästi mahdollisuuksia osallistua maansa kansallisen neuvoston toimintaan ja kestävän kehityksen prosesseihin yleensä.

Riippumattomuusaste

| 3.4 | Koska neuvostot ovat valtionhallinnon perustamia ja rahoittamia, tietty riippuvuussuhde on olemassa. Saadakseen sekä valtionhallinnon elinten että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden arvostuksen neuvostojen on saavutettava tietty riippumattomuusaste, ja tämän tasapainon löytäminen on vaikea tehtävä. Valintaprosessit poikkeavat toisistaan, mutta yleisesti ottaen valtionhallinto nimeää neuvoston jäsenet tyypillisesti neuvostossa edustettuina olevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esitysten perusteella. Toinen seikka koskee neuvoston työntekijöitä: useissa maissa he kuuluvat valtionhallinnon elinten henkilökuntaan. Tämä voi rajoittaa neuvoston itsenäisyyttä. Lisäksi joidenkin neuvostojen puheenjohtajana toimii valtionhallituksen jäsen. |
| --- | --- |

3.4

Koska neuvostot ovat valtionhallinnon perustamia ja rahoittamia, tietty riippuvuussuhde on olemassa. Saadakseen sekä valtionhallinnon elinten että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden arvostuksen neuvostojen on saavutettava tietty riippumattomuusaste, ja tämän tasapainon löytäminen on vaikea tehtävä. Valintaprosessit poikkeavat toisistaan, mutta yleisesti ottaen valtionhallinto nimeää neuvoston jäsenet tyypillisesti neuvostossa edustettuina olevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esitysten perusteella. Toinen seikka koskee neuvoston työntekijöitä: useissa maissa he kuuluvat valtionhallinnon elinten henkilökuntaan. Tämä voi rajoittaa neuvoston itsenäisyyttä. Lisäksi joidenkin neuvostojen puheenjohtajana toimii valtionhallituksen jäsen.

Voimavarat

| 3.5 | Neuvostojen voimavaroissa on suuria eroja sekä henkilöresurssien että käytettävissä olevien budjettivarojen osalta. Joissakin maissa, joissa sihteeristö toimii ministeriön yhteydessä, hallintohenkilöstöön kuuluu vain yksi henkilö, joka lisäksi tekee työtä neuvostolle usein vain osa-aikaisesti. Henkilöstön kokonaismäärä vaihtelee alle yhdestä noin 20:een. Suurin neuvosto on Yhdistyneen kuningaskunnan neuvosto, jolla on 58 työntekijää. Kaikilla neuvostoilla ei ole omaa budjettia. Budjettien suuruus vaihtelee alle sadastatuhannesta eurosta noin miljoonaan euroon. Poikkeuksena on Yhdistyneen kuningaskunnan kestävän kehityksen neuvosto, jonka budjetti on 5,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

3.5

Neuvostojen voimavaroissa on suuria eroja sekä henkilöresurssien että käytettävissä olevien budjettivarojen osalta. Joissakin maissa, joissa sihteeristö toimii ministeriön yhteydessä, hallintohenkilöstöön kuuluu vain yksi henkilö, joka lisäksi tekee työtä neuvostolle usein vain osa-aikaisesti. Henkilöstön kokonaismäärä vaihtelee alle yhdestä noin 20:een. Suurin neuvosto on Yhdistyneen kuningaskunnan neuvosto, jolla on 58 työntekijää. Kaikilla neuvostoilla ei ole omaa budjettia. Budjettien suuruus vaihtelee alle sadastatuhannesta eurosta noin miljoonaan euroon. Poikkeuksena on Yhdistyneen kuningaskunnan kestävän kehityksen neuvosto, jonka budjetti on 5,5 miljoonaa euroa.

Neuvostojen vaikutus

| 3.6 | Neuvostojen työn vaikutuksen arvioiminen ei ole helppoa, mutta joitakin päätelmiä saatujen tietojen perusteella voidaan kuitenkin tehdä. Näyttäisi esimerkiksi siltä, että useissa maissa, joissa neuvostolla on vahvat valtuudet, sen antamista suosituksista suuri osa sisällytetään hallituksen politiikkoihin ja etenkin kansalliseen kestävän kehityksen strategiaan. Eräillä neuvostoilla on selvästi läheiset suhteet ministeriöihin ja niiden osastoihin, ja näitä neuvostoja kuullaan säännöllisesti politiikan muotoilun yhteydessä. Toisilla on etäinen suhde ministeriöihin. Todettakoon myös, että eräät neuvostot ovat onnistuneet saavuttamaan lukuisten sidosryhmien ja suuren yleisön huomion keräämällä tapahtumiinsa runsaasti osallistujia ja varmistamalla niin ollen kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen kestävän kehityksen prosesseihin. |
| --- | --- |

3.6

Neuvostojen työn vaikutuksen arvioiminen ei ole helppoa, mutta joitakin päätelmiä saatujen tietojen perusteella voidaan kuitenkin tehdä. Näyttäisi esimerkiksi siltä, että useissa maissa, joissa neuvostolla on vahvat valtuudet, sen antamista suosituksista suuri osa sisällytetään hallituksen politiikkoihin ja etenkin kansalliseen kestävän kehityksen strategiaan. Eräillä neuvostoilla on selvästi läheiset suhteet ministeriöihin ja niiden osastoihin, ja näitä neuvostoja kuullaan säännöllisesti politiikan muotoilun yhteydessä. Toisilla on etäinen suhde ministeriöihin. Todettakoon myös, että eräät neuvostot ovat onnistuneet saavuttamaan lukuisten sidosryhmien ja suuren yleisön huomion keräämällä tapahtumiinsa runsaasti osallistujia ja varmistamalla niin ollen kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen kestävän kehityksen prosesseihin.

Arvio

| 3.7 | Kansalliset neuvostot voivat olla vahva ja vaikutusvaltainen kestävää kehitystä tukeva voima. Ne voivat tarjota riippumatonta neuvontaa ja laaja-alaista asiantuntemusta, niillä on mahdollisuus edistää vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien kanssa, ne voivat olla keskeisessä roolissa seurattaessa kestävän kehityksen pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista ja ne voivat toimia arvokkaassa muistuttajan ja kannustajan roolissa, jos edistystä ei tapahdu riittävästi. |
| --- | --- |

3.7

Kansalliset neuvostot voivat olla vahva ja vaikutusvaltainen kestävää kehitystä tukeva voima. Ne voivat tarjota riippumatonta neuvontaa ja laaja-alaista asiantuntemusta, niillä on mahdollisuus edistää vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien kanssa, ne voivat olla keskeisessä roolissa seurattaessa kestävän kehityksen pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista ja ne voivat toimia arvokkaassa muistuttajan ja kannustajan roolissa, jos edistystä ei tapahdu riittävästi.

| 3.8 | Eräissä jäsenvaltioissa ei ole lainkaan neuvostoa tai on vain neuvosto, joka ei toimi aktiivisesti, ja toisten valtioiden aktiivisten neuvostojen tehtävät, kokoonpano, riippumattomuusaste, voimavarat ja myös toiminnan vaikutus vaihtelevat suuresti. Tähän vaikuttavat monet tekijät, kuten maan koko ja poliittinen organisaatio, hallituksen kestävän kehityksen politiikoille antama painoarvo, kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevat perinteet, neuvoston tehtävää osittain hoitavien muiden elinten olemassaolo, hallituksen halu ottaa vastaan neuvoja muilta elimiltä jne. |
| --- | --- |

3.8

Eräissä jäsenvaltioissa ei ole lainkaan neuvostoa tai on vain neuvosto, joka ei toimi aktiivisesti, ja toisten valtioiden aktiivisten neuvostojen tehtävät, kokoonpano, riippumattomuusaste, voimavarat ja myös toiminnan vaikutus vaihtelevat suuresti. Tähän vaikuttavat monet tekijät, kuten maan koko ja poliittinen organisaatio, hallituksen kestävän kehityksen politiikoille antama painoarvo, kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevat perinteet, neuvoston tehtävää osittain hoitavien muiden elinten olemassaolo, hallituksen halu ottaa vastaan neuvoja muilta elimiltä jne.

| 3.9 | Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen tarjoamaa potentiaalia ei hyödynnetä täysimittaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Eräissä jäsenvaltioissa neuvosto on perustettu enemminkin näön vuoksi kuin pyrkimyksestä saada kansalaisyhteiskunnalta toimintaan todellinen panos. On kuitenkin myös maita, joissa neuvostoilla on vakiintunut asema, joissa ne täyttävät tehtävänsä ja joissa niillä on todellista vaikutusvaltaa. |
| --- | --- |

3.9

Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen tarjoamaa potentiaalia ei hyödynnetä täysimittaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Eräissä jäsenvaltioissa neuvosto on perustettu enemminkin näön vuoksi kuin pyrkimyksestä saada kansalaisyhteiskunnalta toimintaan todellinen panos. On kuitenkin myös maita, joissa neuvostoilla on vakiintunut asema, joissa ne täyttävät tehtävänsä ja joissa niillä on todellista vaikutusvaltaa.

| 3.10 | Useimmilla neuvostoilla näyttäisi olevan liian vähän voimavaroja kaikkien niille annettujen tehtävien täyttämiseen. Tietojen kerääminen, politiikkojen ja niiden vaikutusten analysointi, neuvoston kokousten ja julkisten tapahtumien järjestäminen, hyvin perusteltujen ja arvovaltaisten raporttien tekeminen sekä niiden edistäminen aktiivisesti hallituksen ja muiden tahojen keskuudessa edellyttää huomattavia henkilöstöresursseja ja rahoitusvaroja. |
| --- | --- |

3.10

Useimmilla neuvostoilla näyttäisi olevan liian vähän voimavaroja kaikkien niille annettujen tehtävien täyttämiseen. Tietojen kerääminen, politiikkojen ja niiden vaikutusten analysointi, neuvoston kokousten ja julkisten tapahtumien järjestäminen, hyvin perusteltujen ja arvovaltaisten raporttien tekeminen sekä niiden edistäminen aktiivisesti hallituksen ja muiden tahojen keskuudessa edellyttää huomattavia henkilöstöresursseja ja rahoitusvaroja.

| 3.11 | Eräissä jäsenvaltioissa hallituksella näyttäisi olevan hyvin vahva rooli kun ajatellaan esimerkiksi neuvoston jäsenien nimeämistä, valtionhallinnon edustajien määrää neuvostossa sekä neuvoston henkilöstön määrää. Tällöin on olemassa tietty vaara, että hallituksen näkökulma hallitsee neuvoston työskentelyä, jolloin on vähemmän todennäköistä, että neuvosto pystyy merkittävällä tavalla auttamaan hallitusta pääsemään lyhyen aikavälin poliittisten pohdintojen yli ja siirtymään kohti pidemmän aikavälin kestävän kehityksen tavoitteita. |
| --- | --- |

3.11

Eräissä jäsenvaltioissa hallituksella näyttäisi olevan hyvin vahva rooli kun ajatellaan esimerkiksi neuvoston jäsenien nimeämistä, valtionhallinnon edustajien määrää neuvostossa sekä neuvoston henkilöstön määrää. Tällöin on olemassa tietty vaara, että hallituksen näkökulma hallitsee neuvoston työskentelyä, jolloin on vähemmän todennäköistä, että neuvosto pystyy merkittävällä tavalla auttamaan hallitusta pääsemään lyhyen aikavälin poliittisten pohdintojen yli ja siirtymään kohti pidemmän aikavälin kestävän kehityksen tavoitteita.

| 3.12 | Kestävän kehityksen kansallisilla neuvostoilla on ollut hyvin erilaisia kokemuksia kansalaisyhteiskunnan osallistumisen edistämisestä kestävää kehitystä koskevissa kysymyksissä. Eri puolilla Eurooppaa toimivilla neuvostoilla voisi olla paljon annettavaa toisilleen aihetta koskevien hyvien käytänteiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

3.12

Kestävän kehityksen kansallisilla neuvostoilla on ollut hyvin erilaisia kokemuksia kansalaisyhteiskunnan osallistumisen edistämisestä kestävää kehitystä koskevissa kysymyksissä. Eri puolilla Eurooppaa toimivilla neuvostoilla voisi olla paljon annettavaa toisilleen aihetta koskevien hyvien käytänteiden kehittämisessä.

| 3.13 | Monissa kestävän kehityksen kysymyksissä toimivalta on jaettu Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välillä. Useimmilla neuvostoilla on kuitenkin vähäiset mahdollisuudet keskittyä euroopanlaajuisiin näkökohtiin tai vaikuttaa unionin toimintaan. Ne ovat osittain pyrkineet ratkaisemaan tätä ongelmaa luomalla kestävän kehityksen neuvostojen kattojärjestön EEAC:n, jonka merkitys kestävän kehityksen puolestapuhujana EU:ssa kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.13

Monissa kestävän kehityksen kysymyksissä toimivalta on jaettu Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välillä. Useimmilla neuvostoilla on kuitenkin vähäiset mahdollisuudet keskittyä euroopanlaajuisiin näkökohtiin tai vaikuttaa unionin toimintaan. Ne ovat osittain pyrkineet ratkaisemaan tätä ongelmaa luomalla kestävän kehityksen neuvostojen kattojärjestön EEAC:n, jonka merkitys kestävän kehityksen puolestapuhujana EU:ssa kasvaa jatkuvasti.

4.   Suositukset

| 4.1 | Jäsenvaltioissa, joissa toimii ”vahva” kestävän kehityksen kansallinen neuvosto, on saatu myönteisiä kokemuksia, ja ETSK kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita vahvistamaan omia kansallisia neuvostojaan tai perustamaan vahvan neuvoston maihin, joissa sellaista ei vielä ole. |
| --- | --- |

4.1

Jäsenvaltioissa, joissa toimii ”vahva” kestävän kehityksen kansallinen neuvosto, on saatu myönteisiä kokemuksia, ja ETSK kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita vahvistamaan omia kansallisia neuvostojaan tai perustamaan vahvan neuvoston maihin, joissa sellaista ei vielä ole.

| 4.2 | Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen kokoonpano, valtuudet ja tehtävät vaihtelevat maittain paikallisten olosuhteiden ja poliittisten rakenteiden mukaan. ETSK suosittelee, että jäsenvaltiot huomioivat tarkkaan seuraavat neuvostoihin liittyviä keskeisiä näkökohtia koskevat yleissuositukset. |
| --- | --- |

4.2

Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen kokoonpano, valtuudet ja tehtävät vaihtelevat maittain paikallisten olosuhteiden ja poliittisten rakenteiden mukaan. ETSK suosittelee, että jäsenvaltiot huomioivat tarkkaan seuraavat neuvostoihin liittyviä keskeisiä näkökohtia koskevat yleissuositukset.

| 4.2.1 | Jäsenyys: Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen vaikutusvalta ja uskottavuus kasvaa, mikäli neuvostoihin kuuluu jäseninä edustajia kaikilta kestävän kehityksen kannalta olennaisilta yhteiskunnan pääaloilta. Mitä laajempi neuvoston jäsenyyspohja on, sitä todennäköisempää on laajan hyväksynnän saavuttavien ratkaisujen löytäminen. |
| --- | --- |

4.2.1

Jäsenyys: Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen vaikutusvalta ja uskottavuus kasvaa, mikäli neuvostoihin kuuluu jäseninä edustajia kaikilta kestävän kehityksen kannalta olennaisilta yhteiskunnan pääaloilta. Mitä laajempi neuvoston jäsenyyspohja on, sitä todennäköisempää on laajan hyväksynnän saavuttavien ratkaisujen löytäminen.

| 4.2.2 | Valtuudet ja visio: Kestävyyden saavuttaminen edellyttää päätöksentekijöiltä kysymysten tarkastelua pitkällä aikavälillä ja sitä, että ne ottavat huomioon niin tulevien sukupolvien kuin koko maapallon tarpeet sekä myös välittömämmät ja lyhyen aikavälin näkökohdat. Kestävän kehityksen kansalliset neuvostot voivat olla keskeisessä asemassa hahmoteltaessa pitkän aikavälin visiota. Jotta neuvostot voivat hoitaa tätä rooliaan tehokkaasti, niissä on oltava jäseninä kaukokatseisia, arvovaltaisia henkilöitä, joilla on vakaa asema yhteiskunnassa ja jotka pystyvät tarkastelemaan asioita itsenäisesti ja kyseenalaistamaan vallitsevat politiikat ja käytännöt. |
| --- | --- |

4.2.2

Valtuudet ja visio: Kestävyyden saavuttaminen edellyttää päätöksentekijöiltä kysymysten tarkastelua pitkällä aikavälillä ja sitä, että ne ottavat huomioon niin tulevien sukupolvien kuin koko maapallon tarpeet sekä myös välittömämmät ja lyhyen aikavälin näkökohdat. Kestävän kehityksen kansalliset neuvostot voivat olla keskeisessä asemassa hahmoteltaessa pitkän aikavälin visiota. Jotta neuvostot voivat hoitaa tätä rooliaan tehokkaasti, niissä on oltava jäseninä kaukokatseisia, arvovaltaisia henkilöitä, joilla on vakaa asema yhteiskunnassa ja jotka pystyvät tarkastelemaan asioita itsenäisesti ja kyseenalaistamaan vallitsevat politiikat ja käytännöt.

| 4.2.3 | Riippumattomuus: Neuvostot pystyvät vaikuttamaan kestävän kehityksen edistämiseen tehokkaammin, mikäli ne ovat tarpeeksi riippumattomia valtionhallinnosta ja pystyvät käsittelemään vaikeita poliittisia aiheita, joissa lyhyen aikavälin poliittisten tavoitteiden ja pitkän aikavälin kestävyystarpeiden välillä saattaa olla tiettyä ristiriitaa. |
| --- | --- |

4.2.3

Riippumattomuus: Neuvostot pystyvät vaikuttamaan kestävän kehityksen edistämiseen tehokkaammin, mikäli ne ovat tarpeeksi riippumattomia valtionhallinnosta ja pystyvät käsittelemään vaikeita poliittisia aiheita, joissa lyhyen aikavälin poliittisten tavoitteiden ja pitkän aikavälin kestävyystarpeiden välillä saattaa olla tiettyä ristiriitaa.

| 4.2.4 | Toiminnan laajuus: Neuvostoilla tulisi jo varhaisessa vaiheessa olla keskeinen rooli kestävän kehityksen (ja muiden aiheeseen liittyvien) strategioiden laadinnassa ja strategioiden täytäntöönpanon seurannassa. Neuvostojen tulisi käsitellä monenlaisia kestävyyteen liittyviä kysymyksiä, kuten ilmastomuutosta, energia- ja liikennepolitiikkoja, biologista monimuotoisuutta, maaseutu- ja maatalouskysymyksiä sekä kestävää taloudenhoitoa yleensä. Tuottavinta neuvostojen toiminta on todennäköisesti silloin, kun niillä on mahdollisuus vastata sekä valtionhallinnon pyyntöihin erityiskysymysten tarkastelusta että ottaa oma-aloitteisesti käsiteltäväkseen muita aiheita, joita ne pitävät tärkeinä. |
| --- | --- |

4.2.4

Toiminnan laajuus: Neuvostoilla tulisi jo varhaisessa vaiheessa olla keskeinen rooli kestävän kehityksen (ja muiden aiheeseen liittyvien) strategioiden laadinnassa ja strategioiden täytäntöönpanon seurannassa. Neuvostojen tulisi käsitellä monenlaisia kestävyyteen liittyviä kysymyksiä, kuten ilmastomuutosta, energia- ja liikennepolitiikkoja, biologista monimuotoisuutta, maaseutu- ja maatalouskysymyksiä sekä kestävää taloudenhoitoa yleensä. Tuottavinta neuvostojen toiminta on todennäköisesti silloin, kun niillä on mahdollisuus vastata sekä valtionhallinnon pyyntöihin erityiskysymysten tarkastelusta että ottaa oma-aloitteisesti käsiteltäväkseen muita aiheita, joita ne pitävät tärkeinä.

| 4.2.5 | Tiedon saanti: Voidakseen toimia tehokkaasti neuvostojen pitää pystyä keräämään tietoa kaikista asiaankuuluvista lähteistä. Erityisen tärkeää on, että ne saavat tarvittavaa tietoa valtionhallinnolta ja tuntevat sen ajattelutavan. |
| --- | --- |

4.2.5

Tiedon saanti: Voidakseen toimia tehokkaasti neuvostojen pitää pystyä keräämään tietoa kaikista asiaankuuluvista lähteistä. Erityisen tärkeää on, että ne saavat tarvittavaa tietoa valtionhallinnolta ja tuntevat sen ajattelutavan.

| 4.2.6 | Kansalaisyhteiskunnan panoksen edistäminen kestävää kehitystä koskevissa kysymyksissä: Yksi neuvostojen tärkeimmistä tehtävistä on kansalaisten tietoisuuden lisääminen. Ne voivat auttaa arvokkaalla tavalla asiaankuuluvia viranomaisia sisällyttämään kestävän kehityksen näkökulman sekä viralliseen että epäviralliseen koulutukseen. Ne voivat edistää aiheeseen liittyvien kysymysten laajempaa ymmärtämystä viestimien välityksellä. Neuvostojen laatimien vuosittaisten ”kestävyyden tila” -raporttien avulla voitaisiin saada lisää huomiota aiheelle sekä edistää julkista keskustelua. |
| --- | --- |

4.2.6

Kansalaisyhteiskunnan panoksen edistäminen kestävää kehitystä koskevissa kysymyksissä: Yksi neuvostojen tärkeimmistä tehtävistä on kansalaisten tietoisuuden lisääminen. Ne voivat auttaa arvokkaalla tavalla asiaankuuluvia viranomaisia sisällyttämään kestävän kehityksen näkökulman sekä viralliseen että epäviralliseen koulutukseen. Ne voivat edistää aiheeseen liittyvien kysymysten laajempaa ymmärtämystä viestimien välityksellä. Neuvostojen laatimien vuosittaisten ”kestävyyden tila” -raporttien avulla voitaisiin saada lisää huomiota aiheelle sekä edistää julkista keskustelua.

| 4.2.7 | Voimavarat: ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan kestävän kehityksen kansallisille neuvostoille riittävän rahoituksen, jotta ne pystyvät täyttämään tehtävänsä ja tuomaan todellista lisäarvoa kestävyyskysymyksiä koskeviin keskusteluihin ja päätöksentekoprosesseihin. |
| --- | --- |

4.2.7

Voimavarat: ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan kestävän kehityksen kansallisille neuvostoille riittävän rahoituksen, jotta ne pystyvät täyttämään tehtävänsä ja tuomaan todellista lisäarvoa kestävyyskysymyksiä koskeviin keskusteluihin ja päätöksentekoprosesseihin.

| 4.2.8 | Euroopanlaajuinen toiminta: Komitea kannustaa neuvostoja kokoamaan yhteen kokemuksiaan ja vaihtamaan tietoa parhaista käytänteistä sekä ylläpitämään keskuudessaan avointa vuoropuhelua etenkin EEAC-verkostoa vahvistamalla. Näin kestävälle kehitykselle saadaan vahva puolestapuhuja EU:n tasolla. |
| --- | --- |

4.2.8

Euroopanlaajuinen toiminta: Komitea kannustaa neuvostoja kokoamaan yhteen kokemuksiaan ja vaihtamaan tietoa parhaista käytänteistä sekä ylläpitämään keskuudessaan avointa vuoropuhelua etenkin EEAC-verkostoa vahvistamalla. Näin kestävälle kehitykselle saadaan vahva puolestapuhuja EU:n tasolla.

| 4.3 | ETSK suosittelee niin ikään, että kestävän kehityksen kansalliset neuvostot pyrkivät parantamaan valmiuksiaan toimia sekä yksittäin että yhdessä Euroopan unionin toimielinten kanssa kestävän kehityksen politiikkojen euroopanlaajuisiin näkökohtiin liittyvissä asioissa kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta. ETSK (ja etenkin sen kestävän kehityksen seurantaryhmä) voisi toimia hyödyllisenä apuna vahvistettaessa kansallisten neuvostojen osallistumista kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin EU:n tasolla. ETSK voisi pyrkiä säännölliseen yhteistyöhön EEAC:n ja sen jäsenien kanssa tulevissa kysymyksissä. Komitea voisi tukea EU:n laajuisen vertailevan tutkimuksen toteuttamista alalla ja kiinnittää huomion erityisesti kansalaisyhteiskunnan panokseen ja rooliin. Se voisi niin ikään kiinnittää huomion esimerkkeihin parhaista käytänteistä sekä julkaista niitä. |
| --- | --- |

4.3

ETSK suosittelee niin ikään, että kestävän kehityksen kansalliset neuvostot pyrkivät parantamaan valmiuksiaan toimia sekä yksittäin että yhdessä Euroopan unionin toimielinten kanssa kestävän kehityksen politiikkojen euroopanlaajuisiin näkökohtiin liittyvissä asioissa kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta. ETSK (ja etenkin sen kestävän kehityksen seurantaryhmä) voisi toimia hyödyllisenä apuna vahvistettaessa kansallisten neuvostojen osallistumista kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin EU:n tasolla. ETSK voisi pyrkiä säännölliseen yhteistyöhön EEAC:n ja sen jäsenien kanssa tulevissa kysymyksissä. Komitea voisi tukea EU:n laajuisen vertailevan tutkimuksen toteuttamista alalla ja kiinnittää huomion erityisesti kansalaisyhteiskunnan panokseen ja rooliin. Se voisi niin ikään kiinnittää huomion esimerkkeihin parhaista käytänteistä sekä julkaista niitä.

| 4.4 | ETSK korostaa, että suuren yleisön laaja-alainen osallistuminen kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin myös kansallisten neuvostojen toiminnan ulkopuolella on tärkeää. Se kehottaa niin ollen hallintoa niin valtio- kuin alue- ja paikallistasolla huolehtimaan siitä, että kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua kaikkiin poliittisiin päätöksiin, joihin liittyy merkittävä kestävyysnäkökohta. Suuntaviivoja, joilla asetettaisiin vähimmäisnormit kansalaisten aktivoimista koskeville hyville käytänteille, ei ole kuitenkaan olemassa. ETSK suosittelee säännöllisten vertailuanalyysien tekemistä tai parhaiden käytänteiden palkitsemista osallistumisprosessin tukemiseksi. Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen tulisi myös varmistaa, että ne tekevät kotivaltiossaan tiivistä yhteistyötä myös muiden sellaisten organisaatioiden ja elinten kanssa, jotka toimivat kestävän kehityksen parissa. Niihin kuuluu myös talous- ja sosiaalineuvosto maissa, joihin sellainen on perustettu. |
| --- | --- |

4.4

ETSK korostaa, että suuren yleisön laaja-alainen osallistuminen kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin myös kansallisten neuvostojen toiminnan ulkopuolella on tärkeää. Se kehottaa niin ollen hallintoa niin valtio- kuin alue- ja paikallistasolla huolehtimaan siitä, että kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua kaikkiin poliittisiin päätöksiin, joihin liittyy merkittävä kestävyysnäkökohta. Suuntaviivoja, joilla asetettaisiin vähimmäisnormit kansalaisten aktivoimista koskeville hyville käytänteille, ei ole kuitenkaan olemassa. ETSK suosittelee säännöllisten vertailuanalyysien tekemistä tai parhaiden käytänteiden palkitsemista osallistumisprosessin tukemiseksi. Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen tulisi myös varmistaa, että ne tekevät kotivaltiossaan tiivistä yhteistyötä myös muiden sellaisten organisaatioiden ja elinten kanssa, jotka toimivat kestävän kehityksen parissa. Niihin kuuluu myös talous- ja sosiaalineuvosto maissa, joihin sellainen on perustettu.

| 4.5 | Lopuksi ETSK huomauttaa, että kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen toiminta voi olla tuloksellista ainoastaan, jos hallituksilla on halu kuunnella niitä ja ottaa niiden neuvot huomioon. Hallitusten on myös toteutettava käytännön toimia varmistaakseen, että niiden politiikoissa otetaan entistä enemmän huomioon kestävä kehitys ja että tarkoitusta varten varataan myös riittävästi määrärahoja. |
| --- | --- |

4.5

Lopuksi ETSK huomauttaa, että kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen toiminta voi olla tuloksellista ainoastaan, jos hallituksilla on halu kuunnella niitä ja ottaa niiden neuvot huomioon. Hallitusten on myös toteutettava käytännön toimia varmistaakseen, että niiden politiikoissa otetaan entistä enemmän huomioon kestävä kehitys ja että tarkoitusta varten varataan myös riittävästi määrärahoja.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EU:n kestävän kehityksen strategia, neuvoston päätelmät, 26. kesäkuuta 2006.

1

(2)  Katso lähdeluettelo lausunnon lopussa.

2

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/33

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja laivanromutustoiminnan parantamisesta”

KOM(2007) 269 lopullinen

(2008/C 120/08)

Euroopan komissio päätti 22. toukokuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vihreä kirja laivanromutustoiminnan parantamisesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. lokakuuta 2007. Esittelijä oli Richard Adams.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin < ääntä puolesta ja < vastaan <:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ryhtyä toimiin sekä kansainvälisesti että aluetasolla, jotta nykyisiä kelvottomia laivanromutuskäytänteitä muutetaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ryhtyä toimiin sekä kansainvälisesti että aluetasolla, jotta nykyisiä kelvottomia laivanromutuskäytänteitä muutetaan mahdollisimman pian.

| 1.2 | Nykyisin aluksia romutetaan maailmalla sekä turvallisesti, hyvin säännellyillä kuivatelakoilla että hiekkarannoilla, joilla alukset hajotetaan käsin, mikä merkitsee minimaalista työ- ja ympäristönsuojelua. Useimmat kauppalaivat päätyvät nykyisin tällaiselle, jossain Etelä-Aasiassa sijaitsevalle rannalle. Maailmalla on huutava pula ympäristönsuojelun ja sosiaalisesti kestävän toiminnan periaatteet täyttävistä romuttamoista. |
| --- | --- |

1.2

Nykyisin aluksia romutetaan maailmalla sekä turvallisesti, hyvin säännellyillä kuivatelakoilla että hiekkarannoilla, joilla alukset hajotetaan käsin, mikä merkitsee minimaalista työ- ja ympäristönsuojelua. Useimmat kauppalaivat päätyvät nykyisin tällaiselle, jossain Etelä-Aasiassa sijaitsevalle rannalle. Maailmalla on huutava pula ympäristönsuojelun ja sosiaalisesti kestävän toiminnan periaatteet täyttävistä romuttamoista.

| 1.3 | Komitea on huolestunut siitä, että tilannetta pahentaa lähivuosien aikana käytöstä poistettavien alusten suma, kun kaikkialla maapallolla luovutaan vähitellen yksirunkoisista öljysäiliöaluksista ja romutetaan arviolta 15 miljoonaa kevytpainotonnia (1) ja kun laivanrakennus on hiljattain kokenut nousukauden. Koska osa ylijäämäaluksista on lähivuosina hävitettävä sen vuoksi, että Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO toteuttaa EU:n oman ympäristönsä suojelemiseksi ajamia toimia, on myös unioni selvästi vastuussa toiminnasta. |
| --- | --- |

1.3

Komitea on huolestunut siitä, että tilannetta pahentaa lähivuosien aikana käytöstä poistettavien alusten suma, kun kaikkialla maapallolla luovutaan vähitellen yksirunkoisista öljysäiliöaluksista ja romutetaan arviolta 15 miljoonaa kevytpainotonnia (1) ja kun laivanrakennus on hiljattain kokenut nousukauden. Koska osa ylijäämäaluksista on lähivuosina hävitettävä sen vuoksi, että Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO toteuttaa EU:n oman ympäristönsä suojelemiseksi ajamia toimia, on myös unioni selvästi vastuussa toiminnasta.

| 1.4 | Huomattakoon, että jotkut alusten omistajat eivät varaudu toimintakustannuksissaan romutettavien alusten hävittämiseen turvallisesti ja hallitusti. Suuri joukko (2) tuntee kuitenkin tarvetta ryhtyä toimiin ja on alkanut toteuttaa vapaaehtoisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.4

Huomattakoon, että jotkut alusten omistajat eivät varaudu toimintakustannuksissaan romutettavien alusten hävittämiseen turvallisesti ja hallitusti. Suuri joukko (2) tuntee kuitenkin tarvetta ryhtyä toimiin ja on alkanut toteuttaa vapaaehtoisia toimenpiteitä.

| 1.5 | On niin ikään hyvä muistaa, että vaikka EU:lla on lainsäädäntöä, jolla pitäisi estää aluksia päätymästä romutettaviksi paikkaan, jossa ei ole asianmukaisia romuttamoja, säädökset on helposti kierrettävissä. ETSK on lausunnoissaan johdonmukaisesti todennut — viimeksi maaliskuussa 2007 vihreästä kirjasta ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka” antamassaan lausunnossa (3) –, että jäsenvaltioiden tulisi ratifioida meriturvallisuutta ja ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset yleissopimukset pikaisesti ja huolehtia siitä, että ne pannaan asianmukaisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

1.5

On niin ikään hyvä muistaa, että vaikka EU:lla on lainsäädäntöä, jolla pitäisi estää aluksia päätymästä romutettaviksi paikkaan, jossa ei ole asianmukaisia romuttamoja, säädökset on helposti kierrettävissä. ETSK on lausunnoissaan johdonmukaisesti todennut — viimeksi maaliskuussa 2007 vihreästä kirjasta ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka” antamassaan lausunnossa (3) –, että jäsenvaltioiden tulisi ratifioida meriturvallisuutta ja ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset yleissopimukset pikaisesti ja huolehtia siitä, että ne pannaan asianmukaisesti täytäntöön.

| 1.6 | Alusten romuttaminen on tunnetusti monimutkainen kysymys, sillä toiminnalla on huomattava työllisyysvaikutus ja se tarjoaa raaka-ainevaroja, mikä saa kehitysmaat tarjoamaan halpoja romutuspalveluita. Samalla komitea toteaa, että Etelä-Aasian tiettyjen alueiden rakenteellinen köyhyys sekä muut sosiaaliset ja lainsäädännölliset ongelmat liittyvät kiinteästi jopa minimitasoisten työehtojen sekä työ- ja ympäristönsuojelunormien puuttumiseen tai noudattamatta jättämiseen. |
| --- | --- |

1.6

Alusten romuttaminen on tunnetusti monimutkainen kysymys, sillä toiminnalla on huomattava työllisyysvaikutus ja se tarjoaa raaka-ainevaroja, mikä saa kehitysmaat tarjoamaan halpoja romutuspalveluita. Samalla komitea toteaa, että Etelä-Aasian tiettyjen alueiden rakenteellinen köyhyys sekä muut sosiaaliset ja lainsäädännölliset ongelmat liittyvät kiinteästi jopa minimitasoisten työehtojen sekä työ- ja ympäristönsuojelunormien puuttumiseen tai noudattamatta jättämiseen.

ETSK suosittelee näin ollen seuraavaa:

| 1.7 | Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n puitteissa olisi luotava tiukka kansainvälinen järjestelmä romutettavien alusten kartoittamiseksi, valvomiseksi ja hävittämiseksi. Järjestelmän valvontatason on vastattava Baselin yleissopimuksen tasoa, ja siihen on sisällytettävä kaikki Kansainvälisen työjärjestön ILO:n keskeiset normit. Järjestelmässä ei pidä sallia poikkeuksia, ja sen on estettävä vaarallisia jätteitä sisältävien romutettavien alusten joutuminen sellaisiin maihin, jotka eivät ole mukana yleissopimuksessa ja joista puuttuvat asianmukaiset romutuslaitokset. |
| --- | --- |

1.7

Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n puitteissa olisi luotava tiukka kansainvälinen järjestelmä romutettavien alusten kartoittamiseksi, valvomiseksi ja hävittämiseksi. Järjestelmän valvontatason on vastattava Baselin yleissopimuksen tasoa, ja siihen on sisällytettävä kaikki Kansainvälisen työjärjestön ILO:n keskeiset normit. Järjestelmässä ei pidä sallia poikkeuksia, ja sen on estettävä vaarallisia jätteitä sisältävien romutettavien alusten joutuminen sellaisiin maihin, jotka eivät ole mukana yleissopimuksessa ja joista puuttuvat asianmukaiset romutuslaitokset.

| 1.8 | Kuluu kuitenkin useita vuosia, ennen kuin edellä kuvatun kaltaista IMO:n sopimusta aletaan soveltaa käytäntöön. Niinpä onkin ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin:






  — | Olisi tuettava tehokkaita alusten omistajien vapaaehtoisesti käynnistämiä ohjelmia alusten hävittämisongelmien minimoimiseksi. |
| --- | --- | --- |

1.8

Kuluu kuitenkin useita vuosia, ennen kuin edellä kuvatun kaltaista IMO:n sopimusta aletaan soveltaa käytäntöön. Niinpä onkin ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin:

—

Olisi tuettava tehokkaita alusten omistajien vapaaehtoisesti käynnistämiä ohjelmia alusten hävittämisongelmien minimoimiseksi.

| — | EU:n olisi sovellettava varauksetta nykyistä lainsäädäntöään panemalla jätteensiirtoasetus täytäntöön. Olisi välittömästi ryhdyttävä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että satamavaltioilla on toimivalta määrät alus romutettavaksi ja että tuetaan ohjeasiakirjan laatimista ilmaisujen ”hävittämisaikomus” ja ”vientivaltio” selkeyttämiseksi. ETSK kehottaa komissiota myös kiireesti suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön lisätoimenpiteitä säännösten kiertämisen estämiseksi, esimerkiksi vaatimaan yli 25 vuotta vanhoilta tai erittäin riskialttiiksi luokitelluilta aluksilta takuita sekä nivomaan merenkulkualalle myönnettävien tukien jatkuvuuden ympäristöä säästävän ”vihreän” laivanromutus- ja/tai esipuhdistuslaitosten käyttöön. |
| --- | --- |

—

EU:n olisi sovellettava varauksetta nykyistä lainsäädäntöään panemalla jätteensiirtoasetus täytäntöön. Olisi välittömästi ryhdyttävä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että satamavaltioilla on toimivalta määrät alus romutettavaksi ja että tuetaan ohjeasiakirjan laatimista ilmaisujen ”hävittämisaikomus” ja ”vientivaltio” selkeyttämiseksi. ETSK kehottaa komissiota myös kiireesti suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön lisätoimenpiteitä säännösten kiertämisen estämiseksi, esimerkiksi vaatimaan yli 25 vuotta vanhoilta tai erittäin riskialttiiksi luokitelluilta aluksilta takuita sekä nivomaan merenkulkualalle myönnettävien tukien jatkuvuuden ympäristöä säästävän ”vihreän” laivanromutus- ja/tai esipuhdistuslaitosten käyttöön.

| — | EU:n olisi otettava käyttöön turvallisia ja ympäristön kannalta järkeviä romuttamoja koskeva kolmannen osapuolen sertifiointi- ja auditointijärjestelmä, jota varustamoala on peräänkuuluttanut. Järjestelmä auttaa luomaan avoimet, tasavertaiset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

—

EU:n olisi otettava käyttöön turvallisia ja ympäristön kannalta järkeviä romuttamoja koskeva kolmannen osapuolen sertifiointi- ja auditointijärjestelmä, jota varustamoala on peräänkuuluttanut. Järjestelmä auttaa luomaan avoimet, tasavertaiset toimintaedellytykset.

| 1.9 | ETSK antaa vankan tukensa sille, että EU:ssa kannustetaan noudattamaan alusten kierrätyksessä parhaita käytänteitä ja poistamaan aluksista esipuhdistuksen yhteydessä kaasut ja myrkylliset jätteet. Jäsenvaltioiden sitoutuminen käsittelemään kaikki valtion omistuksessa olevat alukset tällä tavoin ja sitovien romutuslausekkeiden soveltaminen kolmansille osapuolille myytäviin jäsenvaltioiden omistamiin aluksiin ovat ratkaisevia ensiaskeleita tämänkaltaisen lähestymistavan tukemiseksi. Alusten esipuhdistus ennen vientiä on keino saada puhdasta käytettyä terästä Etelä-Aasiaan, jossa kysyntä on suuri. Tarkoitusta varten olisi laadittava esipuhdistusta koskeva ohjeasiakirja. |
| --- | --- |

1.9

ETSK antaa vankan tukensa sille, että EU:ssa kannustetaan noudattamaan alusten kierrätyksessä parhaita käytänteitä ja poistamaan aluksista esipuhdistuksen yhteydessä kaasut ja myrkylliset jätteet. Jäsenvaltioiden sitoutuminen käsittelemään kaikki valtion omistuksessa olevat alukset tällä tavoin ja sitovien romutuslausekkeiden soveltaminen kolmansille osapuolille myytäviin jäsenvaltioiden omistamiin aluksiin ovat ratkaisevia ensiaskeleita tämänkaltaisen lähestymistavan tukemiseksi. Alusten esipuhdistus ennen vientiä on keino saada puhdasta käytettyä terästä Etelä-Aasiaan, jossa kysyntä on suuri. Tarkoitusta varten olisi laadittava esipuhdistusta koskeva ohjeasiakirja.

| 1.10 | Tiettyjä pahimpia ongelmia lievitetään antamalla Etelä-Aasian maille taloudellista ja teknistä apua, jonka turvin ne voivat parantaa käsittelylaitoksiaan. Rantaoperaatioiden sijaan aluksia on vähintäänkin ryhdyttävä käsittelemään hallitusti laiturilla tai kuivatelakoilla sekä huolehdittava nykyistä paremmin turvallisuudesta ja myöhempien vaiheiden jätehuollosta. |
| --- | --- |

1.10

Tiettyjä pahimpia ongelmia lievitetään antamalla Etelä-Aasian maille taloudellista ja teknistä apua, jonka turvin ne voivat parantaa käsittelylaitoksiaan. Rantaoperaatioiden sijaan aluksia on vähintäänkin ryhdyttävä käsittelemään hallitusti laiturilla tai kuivatelakoilla sekä huolehdittava nykyistä paremmin turvallisuudesta ja myöhempien vaiheiden jätehuollosta.

| 1.11 | ETSK myöntää, että ongelman tehokas ratkaisu aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia. Komitea kannattaa komission alustavia ehdotuksia mekanismeiksi, joilla varmistetaan, että kyseiset kustannukset huomioidaan vastaisuudessa osana merenkulkualan tavanomaisia toimintakustannuksia. Etenkin IMO ja laivanvarustajat kehottavat ryhtymään pikaisesti lisätoimiin, jotta kutakin alusta varten kerätään kierrätysvaroja joko sen käyttöiän aikana tai aluksen vesillelaskun yhteydessä annettavina takuina. Eri rahoituslaitokset ovat sopiva taho muotoilemaan ja toteuttamaan tarvittavat toimet. Mikäli tällaisen rahaston perustaminen ei ole mahdollista, EU:n olisi harkittava alueellisia mekanismeja, kuten satamavaltiolle maksettavia veroja tai vastaavia järjestelyjä. |
| --- | --- |

1.11

ETSK myöntää, että ongelman tehokas ratkaisu aiheuttaa ylimääräisiä kustannuksia. Komitea kannattaa komission alustavia ehdotuksia mekanismeiksi, joilla varmistetaan, että kyseiset kustannukset huomioidaan vastaisuudessa osana merenkulkualan tavanomaisia toimintakustannuksia. Etenkin IMO ja laivanvarustajat kehottavat ryhtymään pikaisesti lisätoimiin, jotta kutakin alusta varten kerätään kierrätysvaroja joko sen käyttöiän aikana tai aluksen vesillelaskun yhteydessä annettavina takuina. Eri rahoituslaitokset ovat sopiva taho muotoilemaan ja toteuttamaan tarvittavat toimet. Mikäli tällaisen rahaston perustaminen ei ole mahdollista, EU:n olisi harkittava alueellisia mekanismeja, kuten satamavaltiolle maksettavia veroja tai vastaavia järjestelyjä.

| 1.12 | Kierrätystietoinen suunnittelu, nykyisten riskien kartoittaminen ja mahdollisimman monen myrkyllisen materiaalin korvaaminen muilla materiaaleilla alusten rakennusvaiheessa vaikuttaa pitkällä aikavälillä myönteisesti. ETSK kannattaa sekä EU:n ja IMO:n että laivanvarustajien ja -rakentajien tahoillaan toteuttamia tämänsuuntaisia ponnisteluja. |
| --- | --- |

1.12

Kierrätystietoinen suunnittelu, nykyisten riskien kartoittaminen ja mahdollisimman monen myrkyllisen materiaalin korvaaminen muilla materiaaleilla alusten rakennusvaiheessa vaikuttaa pitkällä aikavälillä myönteisesti. ETSK kannattaa sekä EU:n ja IMO:n että laivanvarustajien ja -rakentajien tahoillaan toteuttamia tämänsuuntaisia ponnisteluja.

2.   Johdanto

| 2.1 | Lausunnon aihe liittyy kansainväliseen merenkulkuun ja kansainväliseen jätteensiirtoon. Vuosittain puretaan 200–600 isokokoista alusta ja niiden teräs- ym. raakamateriaali kierrätetään. Laivat puretaan usein Etelä-Aasian vuorovesirannikkojen hiekkarannoilla eikä työ- tai ympäristönsuojeluun kiinnitetä juurikaan huomiota. Seuraavan kahdeksan vuoden aikana tällaisiin romuttamoihin päätyy arviolta 5,5 miljoonaa tonnia romutettavista aluksista peräisin olevia vaarallisia aineita, erityisesti öljylietettä, öljyjä, maaleja, PVC:tä ja asbestia. |
| --- | --- |

2.1

Lausunnon aihe liittyy kansainväliseen merenkulkuun ja kansainväliseen jätteensiirtoon. Vuosittain puretaan 200–600 isokokoista alusta ja niiden teräs- ym. raakamateriaali kierrätetään. Laivat puretaan usein Etelä-Aasian vuorovesirannikkojen hiekkarannoilla eikä työ- tai ympäristönsuojeluun kiinnitetä juurikaan huomiota. Seuraavan kahdeksan vuoden aikana tällaisiin romuttamoihin päätyy arviolta 5,5 miljoonaa tonnia romutettavista aluksista peräisin olevia vaarallisia aineita, erityisesti öljylietettä, öljyjä, maaleja, PVC:tä ja asbestia.

| 2.2 | Missään Intian niemimaalla sijaitsevassa romuttamossa ei ole suojajärjestelmiä, joilla estettäisiin maaperän ja veden pilaantuminen, ja jätteen käsittelyssä noudatetaan harvoin edes ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia. Turvallisuustoimenpiteiden alhaisen tason vuoksi onnettomuuksia sattuu paljon, ja työntekijät altistuvat pitkäaikaisille terveysriskeille käsitellessään myrkyllisiä aineita ilman asianmukaista suojaa (4). |
| --- | --- |

2.2

Missään Intian niemimaalla sijaitsevassa romuttamossa ei ole suojajärjestelmiä, joilla estettäisiin maaperän ja veden pilaantuminen, ja jätteen käsittelyssä noudatetaan harvoin edes ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia. Turvallisuustoimenpiteiden alhaisen tason vuoksi onnettomuuksia sattuu paljon, ja työntekijät altistuvat pitkäaikaisille terveysriskeille käsitellessään myrkyllisiä aineita ilman asianmukaista suojaa (4).

| 2.3 | Romutettavien alusten siirtäminen teollisuusmaista kehitysmaihin kuuluu periaatteessa kansainvälisen jätteensiirtolainsäädännön soveltamisalaan, ja EU:n jätteensiirtoasetus kieltää vaarallisia aineita sisältävien alusten viemisen Euroopan unionista. Alusten siirto aluskaupan välittäjien omistukseen ja lippuvaltion vaihto hämärtävät omistussuhteita ja vastuukysymyksiä, mikä hankaloittaa nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja antaa vastuuta kaihtaville omistajille mahdollisuuden kiertää velvollisuutensa. |
| --- | --- |

2.3

Romutettavien alusten siirtäminen teollisuusmaista kehitysmaihin kuuluu periaatteessa kansainvälisen jätteensiirtolainsäädännön soveltamisalaan, ja EU:n jätteensiirtoasetus kieltää vaarallisia aineita sisältävien alusten viemisen Euroopan unionista. Alusten siirto aluskaupan välittäjien omistukseen ja lippuvaltion vaihto hämärtävät omistussuhteita ja vastuukysymyksiä, mikä hankaloittaa nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja antaa vastuuta kaihtaville omistajille mahdollisuuden kiertää velvollisuutensa.

| 2.4 | Ongelma ratkeaa osittain sillä, että kannustetaan lisäämään romutuskapasiteettia EU:ssa. Vaikka tämä olisi myönteinen askel ja saattaisi toimia merivoimien ja valtion omistamien alusten tapauksessa, unionissa ei kuitenkaan todennäköisesti pystytä käsittelemään kuin pieni osa arvioiduista 105 miljoonasta kevytpainotonnista, jotka on määrä romuttaa vuoteen 2020 mennessä (5). |
| --- | --- |

2.4

Ongelma ratkeaa osittain sillä, että kannustetaan lisäämään romutuskapasiteettia EU:ssa. Vaikka tämä olisi myönteinen askel ja saattaisi toimia merivoimien ja valtion omistamien alusten tapauksessa, unionissa ei kuitenkaan todennäköisesti pystytä käsittelemään kuin pieni osa arvioiduista 105 miljoonasta kevytpainotonnista, jotka on määrä romuttaa vuoteen 2020 mennessä (5).

| 2.5 | Kuten edellä todetaan, vihreässä kirjassa etsitään siis pikaisesti parantaa toiminnan tasoa kustannustehokkaasti ja kokonaisvaltaisesti nykyisen eurooppalaisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

Kuten edellä todetaan, vihreässä kirjassa etsitään siis pikaisesti parantaa toiminnan tasoa kustannustehokkaasti ja kokonaisvaltaisesti nykyisen eurooppalaisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti.

3.   Tiivistelmä vihreästä kirjasta

| 3.1 | Neuvosto toteaa marraskuussa 2006 antamissaan päätelmissä, että ympäristön kannalta järkevä laivanromutus kuuluu Euroopan unionin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio on jo esittänyt oman kantansa kesäkuussa 2006 meripolitiikasta laatimassaan vihreässä kirjassa (6), jossa se toteaa, että EU:n olisi tulevalla meripolitiikallaan tuettava kansainvälisiä aloitteita, joilla saadaan aikaan alusten kierrätystä koskevat sitovat vähimmäisvaatimukset ja edistetään ympäristöystävällisten kierrätyslaitosten perustamista. |
| --- | --- |

3.1

Neuvosto toteaa marraskuussa 2006 antamissaan päätelmissä, että ympäristön kannalta järkevä laivanromutus kuuluu Euroopan unionin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio on jo esittänyt oman kantansa kesäkuussa 2006 meripolitiikasta laatimassaan vihreässä kirjassa (6), jossa se toteaa, että EU:n olisi tulevalla meripolitiikallaan tuettava kansainvälisiä aloitteita, joilla saadaan aikaan alusten kierrätystä koskevat sitovat vähimmäisvaatimukset ja edistetään ympäristöystävällisten kierrätyslaitosten perustamista.

| 3.2 | Nyt käsiteltävässä vihreässä kirjassa esitetään uusia ideoita, joiden pohjalta voidaan jatkaa ja tehostaa jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa käytävää keskustelua ja valmistaa tietä tuleville toimille. Asiakirjassa pyydetään vastauksia tiettyihin keskeisiin kysymyksiin, jotka heijastavat alan suurimpia ongelmia. |
| --- | --- |

3.2

Nyt käsiteltävässä vihreässä kirjassa esitetään uusia ideoita, joiden pohjalta voidaan jatkaa ja tehostaa jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa käytävää keskustelua ja valmistaa tietä tuleville toimille. Asiakirjassa pyydetään vastauksia tiettyihin keskeisiin kysymyksiin, jotka heijastavat alan suurimpia ongelmia.

| 3.3 | Aloitteen päämääränä on ympäristön ja ihmisten terveyden suojelu; sillä ei siis pyritä tuomaan laivanromutustoimintaa keinotekoisesti takaisin EU:hun eikä riistämään tätä tärkeää tulo- ja raaka-ainelähdettä Etelä-Aasian mailta. Perimmäisenä tavoitteena on löytää kysymykseen globaalisti kestäviä ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.3

Aloitteen päämääränä on ympäristön ja ihmisten terveyden suojelu; sillä ei siis pyritä tuomaan laivanromutustoimintaa keinotekoisesti takaisin EU:hun eikä riistämään tätä tärkeää tulo- ja raaka-ainelähdettä Etelä-Aasian mailta. Perimmäisenä tavoitteena on löytää kysymykseen globaalisti kestäviä ratkaisuja.

| 3.4 | Ympäristö- ja turvallisuusvaatimusten mukaista alustenkierrätyskapasiteettia on nykyään saatavilla koko maailmassa ainoastaan sen verran, että vuodessa voidaan käsitellä enintään 2 miljoonaa tonnia, joka on noin 30 prosenttia normaalivuosien arvioidusta romutuksen kokonaiskysynnästä. Useimmat näistä kierrätyslaitoksista, joita on erityisesti Kiinassa mutta myös eräissä EU:n jäsenvaltioissa, eivät voi tarjota samoja romutushintoja kuin eteläaasialaiset kilpailijansa, ja niiden kustannukset ovat paljon suuremmat. Näihin (ja kaikkiin muihinkin) laitoksiin kohdistuu pian paineita, kun jopa 1 300 yksirunkoista säiliöalusta on poistettava käytöstä vuoteen 2015 mennessä Erika- ja Prestige-onnettomuuksien johdosta toteutettavien toimien (7) vuoksi. Huolestuttavinta on, että vähemmän ammattitaitoisen työvoiman palkkaaminen käsittelemään reilusti lisääntynyttä alusmäärää alentaa turvallisuus- ja ympäristövaatimusten tasoa entisestään. Huippu saavutetaan vuonna 2010, jolloin yksirunkoisia säiliöaluksia romutetaan arviolta 800, joten toimiin on ryhdyttävä pikimmiten. |
| --- | --- |

3.4

Ympäristö- ja turvallisuusvaatimusten mukaista alustenkierrätyskapasiteettia on nykyään saatavilla koko maailmassa ainoastaan sen verran, että vuodessa voidaan käsitellä enintään 2 miljoonaa tonnia, joka on noin 30 prosenttia normaalivuosien arvioidusta romutuksen kokonaiskysynnästä. Useimmat näistä kierrätyslaitoksista, joita on erityisesti Kiinassa mutta myös eräissä EU:n jäsenvaltioissa, eivät voi tarjota samoja romutushintoja kuin eteläaasialaiset kilpailijansa, ja niiden kustannukset ovat paljon suuremmat. Näihin (ja kaikkiin muihinkin) laitoksiin kohdistuu pian paineita, kun jopa 1 300 yksirunkoista säiliöalusta on poistettava käytöstä vuoteen 2015 mennessä Erika- ja Prestige-onnettomuuksien johdosta toteutettavien toimien (7) vuoksi. Huolestuttavinta on, että vähemmän ammattitaitoisen työvoiman palkkaaminen käsittelemään reilusti lisääntynyttä alusmäärää alentaa turvallisuus- ja ympäristövaatimusten tasoa entisestään. Huippu saavutetaan vuonna 2010, jolloin yksirunkoisia säiliöaluksia romutetaan arviolta 800, joten toimiin on ryhdyttävä pikimmiten.

3.5   Lainsäädäntötilanne

Vuonna 1989 hyväksytty Baselin yleissopimus on järjestelmä, jolla valvotaan vaarallisten jätteiden siirtoa valtioiden rajojen yli. Vuonna 1997 EU:n lainsäädäntöön sisällytettiin jäsenvaltioita sitova nk. Baselin kielto (8), jolla kiellettiin kokonaan vaarallisten jätteiden vienti OECD-maista OECD:n ulkopuolisiin maihin. Kun alus on poistunut Euroopan vesiltä, vientikieltoa on kuitenkin hyvin vaikea noudattaa. IMO:ssa parhaillaan käsiteltävään yleissopimusluonnokseen ehdotetaan sisällytettäväksi uusia sitovia määräyksiä laivanromutuksesta, mutta kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että laivanromutuksen huippu on kaukana takanapäin, kun tämä yleissopimus tulee voimaan.

3.6   Laivanromutuksen taloudelliset näkökohdat

Suurin osa aluksista romutetaan nykyisin Etelä-Aasiassa useiden taloudellisten tekijöiden ansiosta saavutettavien etujen vuoksi. Tärkeimmät tekijät ovat:

| — | unionia alhaisemmat jäte-, terveys- ja turvallisuusvaatimukset tai niiden täytäntöönpanon laiminlyönti |
| --- | --- |

—

unionia alhaisemmat jäte-, terveys- ja turvallisuusvaatimukset tai niiden täytäntöönpanon laiminlyönti

| — | huomattavasti alhaisemmat palkkakustannukset; kun aluksia romutetaan rannoilla, ei voida käyttää raskaita koneita, joten suuri osa kustannuksista on peräisin käsityöstä |
| --- | --- |

—

huomattavasti alhaisemmat palkkakustannukset; kun aluksia romutetaan rannoilla, ei voida käyttää raskaita koneita, joten suuri osa kustannuksista on peräisin käsityöstä

| — | epäsäännölliset ja vaihtelevat alustoimitukset; aluksia otetaan yleensä pois käytöstä, kun rahdinkuljetuksen kannattavuus vähenee, ja romutettavien alusten suunnittelu ja kokoonpano vaihtelee suuresti |
| --- | --- |

—

epäsäännölliset ja vaihtelevat alustoimitukset; aluksia otetaan yleensä pois käytöstä, kun rahdinkuljetuksen kannattavuus vähenee, ja romutettavien alusten suunnittelu ja kokoonpano vaihtelee suuresti

| — | lakisääteisten vaatimusten vuoksi OECD-maista puuttuvat käytetyn teräksen ja laivavarustuksen markkinat lähes tyystin. |
| --- | --- |

—

lakisääteisten vaatimusten vuoksi OECD-maista puuttuvat käytetyn teräksen ja laivavarustuksen markkinat lähes tyystin.

Komissio toteaa selvästi, että Etelä-Aasian markkinat toimivat äärimmilleen viedyn kustannusten ulkoistamisen ansiosta, minkä vuoksi sosiaaliset ja ympäristöolot ovat erittäin ongelmalliset.

3.7   Ympäristö- ja sosiaaliset vaikutukset

Suurin osa aluksista romutetaan taivasalla rannoilla, missä valmiudet eristää, uudelleenprosessoida ja hävittää jätteet ovat olemattomat. Monenlaisia ympäristölle haitallisia aineita suodattuu maaperään, hiekkaan ja mereen. Maali- ja muovipinnoitteiden polttaminen synnyttää lisäksi ilmansaasteita. Kuolemaan johtavat räjähdykset ovat tavallisia, onnettomuuksia sattuu usein, ja turvatoimet ovat täysin epäasianmukaiset. Työntekijät altistuvat parantumattomille kroonisille sairauksille. Noin 16 %:n Intian Alangin telakalla asbestia käsittelevistä työntekijöistä on havaittu sairastavan asbestoosia. Bangladeshissa yli 400 työntekijää on kuollut työtapaturmissa ja yli 6 000 on loukkaantunut vakavasti kuluneiden 20 vuoden aikana (9).

3.8   Kansainvälinen tilanne

Vuodesta 2005 lähtien IMO:n, ILO:n ja YK:n ympäristöohjelman UNEP:n puitteissa on työstetty ympäristöystävällistä laivanromutusta koskevaa, sitovaa kansainvälistä järjestelmää. Parhaillaan neuvotellaan yleissopimusluonnoksesta, joka on määrä hyväksyä vuoteen 2009 mennessä mutta joka tulee voimaan vasta vuosia myöhemmin. Sopimusluonnos ei nykyisellään kata sota-aluksia eikä valtion omistuksessa olevia aluksia. Ratkaisematta ovat vielä kysymykset IMO:n ulkopuolisista standardeista, alusten kierrätyslaitoksille asetettavat perusvaatimukset, raportointivaatimukset — valtioiden toisilleen tekemät ilmoitukset mukaan luettuina — ja valvontamekanismi. Komissio antaa ymmärtää, ettei ehdotettu yleissopimus todennäköisesti takaa yhtä korkeatasoista valvontaa, täytäntöönpanoa eikä suojaa kuin Baselin yleissopimus.

3.9   Kansainväliset ratkaisut

Vihreän kirjan mukaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä paras tapa lähestyä asiaa on tukea parhaillaan neuvoteltavana olevaa IMO:n yleissopimusta. On erityisen huolestuttavaa, ettei yleissopimus ole tarpeeksi tiukka, ja se tulee liian myöhään ratkaistakseen yksirunkoisista säiliöaluksista luopumisen aiheuttaman ongelman, johon on puututtava väliaikaisin keinoin. Komissio esittääkin vaihtoehtoja laivanromutuksen parantamiseksi Euroopassa. Vaihtoehdot on suunniteltu tukemaan kansainvälisiä ponnisteluja, joihin on ryhdyttävä pikimmiten, koska lähivuosina romutettaviksi päätyy hyvin suuri määrä aluksia.

3.10   EU:n jätteensiirtolainsäädännön täytäntöönpanon tehostaminen

Täytäntöönpanon tehostaminen merkitsee jäsenvaltioiden yhteistyön tiivistämistä ja lisäohjeistusta siitä, miten jätteet ja hyväksyttävät kierrätyslaitokset määritellään. Tämän lisäksi jätteensiirrosta vastaavien viranomaisten ja unionin satamaviranomaisten on parannettava lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kiinnitettävä huomiota tietyn iän ylittäneisiin (esimerkiksi yli 25 vuotta vanhoihin) aluksiin tai aluksiin, joista on aihetta epäillä, että ne aiotaan romuttaa. On niin ikään tehostettava romutettavien alusten jäljittämistä ja yhteistyötä tärkeimpien kolmansien maiden kanssa (kuten Egyptin, sillä Suezin kanava sijaitsee sen alueella). Komissio ehdottaa myös, että toimissa keskitytään sota-alusten ja muiden valtion omistamien alusten romuttamiseen.

3.11   EU:n laivanromutuskapasiteetin vahvistaminen

Koska EU:n ja muiden OECD-maiden (varsinkin Turkin) laivanromutuskapasiteetti tuskin riittää sota-alusten ja muiden valtion omistuksessa olevien alusten purkamiseen seuraavien 10 vuoden aikana, kelvollisessa romutuskapasiteetissa on lähitulevaisuudessa huomattavaa vajausta. Tällaiset nykyisin toiminnassa olevat ympäristöä säästävät laitokset eivät kuitenkaan pysty kilpailemaan Etelä-Aasian laivanromuttajien kanssa. Komissio ehdottaa, että toiminnassa keskitytään valtion omistuksessa oleviin aluksiin, kunnes aletaan toteuttaa tehokkaita kansainvälisiä toimenpiteitä tasavertaisin toimintaedellytyksin. Sota-aluksia velvollisuutensa mukaisesti esimerkillisesti hävittävät jäsenvaltiot voisivat varmistaa, että tarkoitukseen käytetään ympäristömyötäisten romuttamojen kapasiteettia. Sisällyttämällä EU:n ulkopuolisiin maihin myytävien sota-alusten myyntisopimuksiin romutettavien alusten hävittämistä koskevia lausekkeita tällaista vastuuta voidaan tehdä laajalti tunnetuksi asianmukaisella tavalla.

| 3.11.1 | Aloitteet ovat tarpeen, jotta kauppalaivasto, joka on sotalaivastoa huomattavasti suurempi, saadaan muuttamaan nykyisiä käytäntöjään. Kuten edellä todetaan, olisi pyrittävä luomaan rahoitusjärjestelmä, jossa alusten omistajat ja muut toimijat myötävaikuttavat turvalliseen ja ympäristön kannalta järkevään laivanromutukseen kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

3.11.1

Aloitteet ovat tarpeen, jotta kauppalaivasto, joka on sotalaivastoa huomattavasti suurempi, saadaan muuttamaan nykyisiä käytäntöjään. Kuten edellä todetaan, olisi pyrittävä luomaan rahoitusjärjestelmä, jossa alusten omistajat ja muut toimijat myötävaikuttavat turvalliseen ja ympäristön kannalta järkevään laivanromutukseen kaikkialla maailmassa.

3.12   Tekninen apu sekä teknologian ja parhaiden käytänteiden välittäminen aluksia kierrättäville valtioille

Vakavista sosiaalisista ja ympäristöllisistä varjopuolista huolimatta laivanromutuksella on elintärkeä rooli tiettyjen Etelä-Aasian maiden talouskehityksessä. Niinpä onkin harkittava näissä maissa toimivien romuttamojen modernisointia antamalla niille teknistä apua ja parantamalla sääntelyä. On kuitenkin myönnettävä, että perusluonteisten työ- ja ympäristönsuojelunormien puuttuminen tai niiden noudattamatta jättäminen on vahvasti sidoksissa rakenteelliseen köyhyyteen sekä muihin sosiaalisiin ja juridisiin ongelmiin. Kestävän muutoksen aikaansaamiseksi apu on nivottava laajempiin puitteisiin.

3.13   Vapaaehtoisen toiminnan tukeminen

Aluksen omistaja voi parhaiten varmistaa aluksen turvallisen hävittämisen. Eurooppalaiset laivanvarustajat ja romuttamot ovatkin tehneet toimiviksi osoittautuneita vapaaehtoisia sopimuksia tukeakseen romuttamojen nykyaikaistamista. Lyhyellä aikavälillä on niin ikään hyödyllistä tukea vapaaehtoisia ohjeistoja ja sopimuksia palkinnoin ja sertifikaatein osana yritysten sosiaaliseen vastuuseen liittyvää toimintaa (10). Sosiaalisesti vastuullinen kirjanpitokäytäntö ja vapaaehtoiset sopimukset saattavat olla asianmukaisesti suunniteltuina tehokkaita, ja ne ovat nopein tapa kohentaa asiantilaa. Jos tämän jälkeen kuitenkin käy ilmi, ettei sitoumuksia noudateta käytännössä, voi olla tarpeen turvautua lainsäädäntötoimiin.

3.14   Laivanromutusrahasto

Keskustelua on herättänyt se, olisiko aiheellista antaa suoraa taloudellista tukea EU:ssa toimiville ympäristöystävällisille laivaromuttamoille tai alusten omistajille, jotka lähettävät aluksensa ympäristömyötäisiin romuttamoihin joko täydellistä romutusta tai puhdistusta varten. Tässä yhteydessä korostetaan tuen korkeita kustannuksia ja mahdollista ristiriitaisuutta ”saastuttaja maksaa” -periaatteen kanssa. Vihreässä kirjassa ehdotetaankin, että yleistetään periaate, jonka mukaan romutettavan aluksen ympäristön kannalta kestävästä hävittämisestä aiheutuvat kustannukset sisällytetään aluksen toimintakustannuksiin.

| 3.14.1 | Kestävää laivanromutusta tukevan pakollisen rahaston perustaminen osana uutta IMO:n kaavailemaa kansainvälistä laivanromutusjärjestelmää saattaisi niin ikään olla myönteinen tapa edetä asiassa. Rahaston edeltäjiä ovat nykyiset MARPOL-yleissopimuksen mukaiset öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen korvausrahastot. |
| --- | --- |

3.14.1

Kestävää laivanromutusta tukevan pakollisen rahaston perustaminen osana uutta IMO:n kaavailemaa kansainvälistä laivanromutusjärjestelmää saattaisi niin ikään olla myönteinen tapa edetä asiassa. Rahaston edeltäjiä ovat nykyiset MARPOL-yleissopimuksen mukaiset öljyn aiheuttamien pilaantumisvahinkojen korvausrahastot.

3.15   Muita vaihtoehtoja

Monet muut toimenpiteet saattavat olla hyödyllisiä vauhditettaessa laivanromutusalan uudistamista lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä:

| a) | EU:n lainsäädäntö ja erityisesti yksirunkoisia öljysäiliöaluksia koskeva lainsäädäntö |
| --- | --- |

a)

EU:n lainsäädäntö ja erityisesti yksirunkoisia öljysäiliöaluksia koskeva lainsäädäntö

| b) | merenkulkualan tukien yhdenmukaistaminen kytkemällä ne ympäristömyötäiseen laivanromutukseen |
| --- | --- |

b)

merenkulkualan tukien yhdenmukaistaminen kytkemällä ne ympäristömyötäiseen laivanromutukseen

| c) | eurooppalaisen sertifiointijärjestelmän luominen ympäristöystävällistä laivanromutusta varten ja palkintojärjestelmän perustaminen esimerkillisen ympäristöystävällisen kierrätyksen edistämiseksi |
| --- | --- |

c)

eurooppalaisen sertifiointijärjestelmän luominen ympäristöystävällistä laivanromutusta varten ja palkintojärjestelmän perustaminen esimerkillisen ympäristöystävällisen kierrätyksen edistämiseksi

| d) | laivanromutusta koskevan kansainvälisen tutkimustoiminnan tehostaminen. |
| --- | --- |

d)

laivanromutusta koskevan kansainvälisen tutkimustoiminnan tehostaminen.

4.   Yleistä

| 4.1 | Alusten kierrättämisessä ei useinkaan noudateta kansainvälisesti hyväksyttyjä työ- ja ympäristönsuojelunormeja. |
| --- | --- |

4.1

Alusten kierrättämisessä ei useinkaan noudateta kansainvälisesti hyväksyttyjä työ- ja ympäristönsuojelunormeja.

| 4.2 | EU:n on ehdottomasti varmistettava, etteivät esimerkiksi unionin antamat yksirunkoisten säiliöalusten merenkulku- ja turvallisuusmääräykset johda siihen, että vahingot vain siirretään kehitysmaihin, vaan että asiaan puututaan panemalla Baselin yleissopimuksen mukainen jätteensiirtoasetus periaatteineen kaikilta osin täytäntöön, Baselin kielto mukaan luettuna. |
| --- | --- |

4.2

EU:n on ehdottomasti varmistettava, etteivät esimerkiksi unionin antamat yksirunkoisten säiliöalusten merenkulku- ja turvallisuusmääräykset johda siihen, että vahingot vain siirretään kehitysmaihin, vaan että asiaan puututaan panemalla Baselin yleissopimuksen mukainen jätteensiirtoasetus periaatteineen kaikilta osin täytäntöön, Baselin kielto mukaan luettuna.

| 4.3 | Sen lisäksi että kehitysmaille annetaan teknistä apua ja rahoitustukea laivanromuttamoilla vallitsevien olosuhteiden parantamiseen, tarvitaan varoja pilaantuneen maaperän ja vesialueiden ennallistamiseksi sekä valvomattoman laivanromutuksen aiheuttamien muiden vahinkojen korjaamiseksi. Olisi korostettava myös vastaisuudessa, etteivät kehitysmaissa tyypillisesti esiintyvät ongelmat ole ratkaistavissa pelkästään uusinta teknologiaa toimittamalla. |
| --- | --- |

4.3

Sen lisäksi että kehitysmaille annetaan teknistä apua ja rahoitustukea laivanromuttamoilla vallitsevien olosuhteiden parantamiseen, tarvitaan varoja pilaantuneen maaperän ja vesialueiden ennallistamiseksi sekä valvomattoman laivanromutuksen aiheuttamien muiden vahinkojen korjaamiseksi. Olisi korostettava myös vastaisuudessa, etteivät kehitysmaissa tyypillisesti esiintyvät ongelmat ole ratkaistavissa pelkästään uusinta teknologiaa toimittamalla.

| 4.4 | ETSK on komission tavoin huolestunut asiasta ja kannattaa komission omaksumaa tapaa ryhtyä yhdistelemään toimenpiteitä laaja-alaisesti. Koska etenkin Bangladeshissa romuttamoja ja niillä vallitsevia olosuhteita on parannettava pikaisesti, olisi asetettava etusijaan nopeat päätökset tehokkaimmista avustus-, sääntely- ja kannustusmuodoista, jotta ehdotukset voidaan kiteyttää valkoiseksi kirjaksi ja tehdä asianmukaiset vaikutustenarvioinnit. Merenkulkualalla myönnetään myös, että alusten kierrätyslaitosten työsuojelunormeja on tiukennettava kaikkialla maailmassa (11), ja ala suhtautuu myönteisesti EU:n mahdolliseen rooliin asiassa sekä unionin mahdollisuuteen vaikuttaa IMO:hon. |
| --- | --- |

4.4

ETSK on komission tavoin huolestunut asiasta ja kannattaa komission omaksumaa tapaa ryhtyä yhdistelemään toimenpiteitä laaja-alaisesti. Koska etenkin Bangladeshissa romuttamoja ja niillä vallitsevia olosuhteita on parannettava pikaisesti, olisi asetettava etusijaan nopeat päätökset tehokkaimmista avustus-, sääntely- ja kannustusmuodoista, jotta ehdotukset voidaan kiteyttää valkoiseksi kirjaksi ja tehdä asianmukaiset vaikutustenarvioinnit. Merenkulkualalla myönnetään myös, että alusten kierrätyslaitosten työsuojelunormeja on tiukennettava kaikkialla maailmassa (11), ja ala suhtautuu myönteisesti EU:n mahdolliseen rooliin asiassa sekä unionin mahdollisuuteen vaikuttaa IMO:hon.

5.   Erityistä

| 5.1 | Selkeyden ja lyhyyden vuoksi komitean erityishuomiot on tiivistetty käytännön toimia koskeviksi asiakohdiksi, jotka on esitetty lausunnon alussa olevassa osassa ”Päätelmät ja suositukset” (kohdat 1.1–1.12). |
| --- | --- |

5.1

Selkeyden ja lyhyyden vuoksi komitean erityishuomiot on tiivistetty käytännön toimia koskeviksi asiakohdiksi, jotka on esitetty lausunnon alussa olevassa osassa ”Päätelmät ja suositukset” (kohdat 1.1–1.12).

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston loppuselonteko Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships, kesäkuu 2007.

1

Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships

(2)  ICS:n, BIMCO:n, ESCA:n, INTERTANKO:n ja INTERCARGO:n jäsenet, jotka yhdessä omistavat suuren osan maailman kauppalaivastosta.

2

(3)  EUVL C 168, 20.7.2007, s. 50.

3

(4)  Vuonna 2005 laadittu selonteko Young Power in Social Action (YPSA) laivanromutusalan työntekijöistä.

4

Young Power in Social Action

(5)  Euroopan komissio, ympäristöasiain pääosasto. Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships, loppuraportti, kesäkuu 2007.

5

Ship Dismantling and Pre-cleaning of Ships,

(6)  KOM(2006) 275 lopullinen, Bryssel 7. kesäkuuta 2006.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 417/2002, annettu 18. päivänä helmikuuta 2002, yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2978/94 kumoamisesta.

7

(8)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 259/93, annettu 1 päivänä helmikuuta 1993, Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna, EYVL L 30, 6.2.1993, s. 1.

8

(9)  Vuonna 2005 laadittu selonteko Young Power in Social Action (YPSA) laivanromutusalan työntekijöistä.

9

Young Power in Social Action

(10)  Esimerkkeinä mainittakoon Marisec (www.marisec.org/recycling) ja Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö (ECSA).

10

(11)  BIMCO, ECSA, INTERTANKO & INTERCARGO: Ship Recycling — The Way Forward.

11

Ship Recycling

The Way Forward

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission vihreä kirja neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — Vaihtoehdot EU:n toimille”

KOM(2007) 354 lopullinen

(2008/C 120/09)

Euroopan komissio päätti 29. kesäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission vihreä kirja neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa — vaihtoehdot EU:n toimille.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Frederic Osborn.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ilmastonmuutos on yksi suurimmista haasteista 2000-luvun maailmassa. Muutoksen rajoittaminen vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä on ensisijaisen tärkeää. On myös tärkeää suunnitella hyvissä ajoin sopeutumista muutoksiin, jotka ovat tulleet väistämättömiksi. Vihreä kirja on Euroopan unionilta tervetullut ensiaskel siihen suuntaan. |
| --- | --- |

1.1

Ilmastonmuutos on yksi suurimmista haasteista 2000-luvun maailmassa. Muutoksen rajoittaminen vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä on ensisijaisen tärkeää. On myös tärkeää suunnitella hyvissä ajoin sopeutumista muutoksiin, jotka ovat tulleet väistämättömiksi. Vihreä kirja on Euroopan unionilta tervetullut ensiaskel siihen suuntaan.

| 1.2 | ETSK suosittaa, että on laadittava kattava eurooppalainen sopeutumisstrategia ohjaamaan unionilta, jäsenvaltioilta ja muilta toimijoilta vaadittavien toimenpiteiden suunnittelua. |
| --- | --- |

1.2

ETSK suosittaa, että on laadittava kattava eurooppalainen sopeutumisstrategia ohjaamaan unionilta, jäsenvaltioilta ja muilta toimijoilta vaadittavien toimenpiteiden suunnittelua.

| 1.3 | ETSK:n näkemyksen mukaan seuraavat avainkohdat tulisi ottaa huomioon unionin ja kansallisten sopeutumisstrategioiden kehittämisessä:






  — | Strategioissa on käsiteltävä kaikkia vihreässä kirjassa mainittuja kysymyksiä, joihin kuuluvat rannikoiden suojelu, tulvat ja kuivuus, vesivarat, tulipalot, kansanterveys, maatalous ja biologinen monimuotoisuus, maankäytön ja infrastruktuurin suunnittelu, rakentaminen jne. |
| --- | --- | --- |

1.3

ETSK:n näkemyksen mukaan seuraavat avainkohdat tulisi ottaa huomioon unionin ja kansallisten sopeutumisstrategioiden kehittämisessä:

—

Strategioissa on käsiteltävä kaikkia vihreässä kirjassa mainittuja kysymyksiä, joihin kuuluvat rannikoiden suojelu, tulvat ja kuivuus, vesivarat, tulipalot, kansanterveys, maatalous ja biologinen monimuotoisuus, maankäytön ja infrastruktuurin suunnittelu, rakentaminen jne.

| — | Sopeutumistoimiin on varattava nykyistä huomattavasti enemmän EU:n varoja tulevissa ohjelmissa, ja sopeutuminen on sisällytettävä ohjelmien ja hankkeiden arviointiperusteisiin. |
| --- | --- |

—

Sopeutumistoimiin on varattava nykyistä huomattavasti enemmän EU:n varoja tulevissa ohjelmissa, ja sopeutuminen on sisällytettävä ohjelmien ja hankkeiden arviointiperusteisiin.

| — | EU:n ja sen jäsenvaltioiden on myönnettävä huomattavasti uusia ja lisäresursseja kehitysmaissa toteutettavien sopeutumistoimien edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

EU:n ja sen jäsenvaltioiden on myönnettävä huomattavasti uusia ja lisäresursseja kehitysmaissa toteutettavien sopeutumistoimien edistämiseksi.

| — | Lieventämis- ja sopeutumisstragioiden on sovittava yhteen ja täydennettävä toisiaan. Riskien arvioinnin ja hallinnan tulisi olla keskeinen väline tärkeysjärjestystä laadittaessa. |
| --- | --- |

—

Lieventämis- ja sopeutumisstragioiden on sovittava yhteen ja täydennettävä toisiaan. Riskien arvioinnin ja hallinnan tulisi olla keskeinen väline tärkeysjärjestystä laadittaessa.

| — | Eurooppalaista tutkimusta ilmastonmuutoksen vaikutuksista ja niihin sopeutumisesta on lisättävä merkittävästi. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaista tutkimusta ilmastonmuutoksen vaikutuksista ja niihin sopeutumisesta on lisättävä merkittävästi.

| — | Eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan, kuluttajien ja suuren yleisön tulisi osallistua laaja-alaisemmin ilmastonmuutosta koskevan tiedon levittämiseen, jotta kansalaiset ymmärtäisivät paremmin muutokseen liittyviä ongelmia ja tarvittavia toimintatapojen muutoksia sen rajoittamiseksi sekä pystyisivät sopeutumaan väistämättömiin muutoksiin. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan, kuluttajien ja suuren yleisön tulisi osallistua laaja-alaisemmin ilmastonmuutosta koskevan tiedon levittämiseen, jotta kansalaiset ymmärtäisivät paremmin muutokseen liittyviä ongelmia ja tarvittavia toimintatapojen muutoksia sen rajoittamiseksi sekä pystyisivät sopeutumaan väistämättömiin muutoksiin.

| — | Olisi perustettava itsenäinen elin seuraamaan ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävien toimien edistymistä sekä vauhdittamaan tarvittavien toimien toteuttamista. |
| --- | --- |

—

Olisi perustettava itsenäinen elin seuraamaan ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävien toimien edistymistä sekä vauhdittamaan tarvittavien toimien toteuttamista.

2.   Yleistä

| 2.1 | Ilmastonmuutos on yksi 2000-luvun suurimmista haasteista. |
| --- | --- |

2.1

Ilmastonmuutos on yksi 2000-luvun suurimmista haasteista.

| 2.2 | Maailmassa on toistaiseksi keskitytty pääasiassa ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen rajoittamalla kasvihuonekaasupäästöjä. On kuitenkin käymässä yhä selvemmäksi, että pelkästään tähänastiset päästöt aiheuttavat merkittävää ilmakehän ja merien lämpenemistä tulevien sadan vuoden aikana ja myöhemminkin. Tällä on merkittäviä vaikutuksia ilmastoon ja sääilmiöihin sekä luonnon- ja rakennettuun ympäristöön kaikkialla maailmassa. Sen vuoksi on aika ryhtyä tarkastelemaan yksityiskohtaisemmin maapallon lämpenemisen ja ilmastonmuutoksen väistämättömiä vaikutuksia ja keinoja sopeutua niihin. |
| --- | --- |

2.2

Maailmassa on toistaiseksi keskitytty pääasiassa ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen rajoittamalla kasvihuonekaasupäästöjä. On kuitenkin käymässä yhä selvemmäksi, että pelkästään tähänastiset päästöt aiheuttavat merkittävää ilmakehän ja merien lämpenemistä tulevien sadan vuoden aikana ja myöhemminkin. Tällä on merkittäviä vaikutuksia ilmastoon ja sääilmiöihin sekä luonnon- ja rakennettuun ympäristöön kaikkialla maailmassa. Sen vuoksi on aika ryhtyä tarkastelemaan yksityiskohtaisemmin maapallon lämpenemisen ja ilmastonmuutoksen väistämättömiä vaikutuksia ja keinoja sopeutua niihin.

| 2.3 | Tällaisten toimien ei tule heikentää pyrkimyksiä rajoittaa päästöjä ilmastonmuutoksen lieventämiseksi tulevaisuudessa. Sopeutumiseen liittyvien vaikeuksien ymmärtäminen voi paremminkin vahvistaa kansalaisten päättäväisyyttä huomattavien päästövähennysten aikaansaamiseksi. Jos päästöjen annetaan kasvaa rajoittamatta, tulevat sukupolvet joutuvat toteuttamaan vielä vaivalloisempia ja kalliimpia toimia sopeutuakseen muutoksiin. |
| --- | --- |

2.3

Tällaisten toimien ei tule heikentää pyrkimyksiä rajoittaa päästöjä ilmastonmuutoksen lieventämiseksi tulevaisuudessa. Sopeutumiseen liittyvien vaikeuksien ymmärtäminen voi paremminkin vahvistaa kansalaisten päättäväisyyttä huomattavien päästövähennysten aikaansaamiseksi. Jos päästöjen annetaan kasvaa rajoittamatta, tulevat sukupolvet joutuvat toteuttamaan vielä vaivalloisempia ja kalliimpia toimia sopeutuakseen muutoksiin.

| 2.4 | Lieventämis- ja sopeutumisstragioiden on sovittava yhteen ja täydennettävä toisiaan. On laadittava luotettavia ja toteuttamiskelpoisia strategioita, jotta kasvihuonekaasupäästöt voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tavoitetasolle realistisessa aikataulussa. Sen jälkeen sopeutumisstrategioissa on selvitettävä, kuinka maailma voi parhaiten mukautua todennäköisimpiin väistämättömiin muutoksiin, joihin lieventämistavoitteet liittyvät. Riskien arviointi ja hallinta on ratkaisevan tärkeä väline laadittaessa toimintasuunnitelmia ja tärkeysjärjestystä. |
| --- | --- |

2.4

Lieventämis- ja sopeutumisstragioiden on sovittava yhteen ja täydennettävä toisiaan. On laadittava luotettavia ja toteuttamiskelpoisia strategioita, jotta kasvihuonekaasupäästöt voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tavoitetasolle realistisessa aikataulussa. Sen jälkeen sopeutumisstrategioissa on selvitettävä, kuinka maailma voi parhaiten mukautua todennäköisimpiin väistämättömiin muutoksiin, joihin lieventämistavoitteet liittyvät. Riskien arviointi ja hallinta on ratkaisevan tärkeä väline laadittaessa toimintasuunnitelmia ja tärkeysjärjestystä.

| 2.5 | On hyödyllistä, että vihreässä kirjassa käsitellään monia aloja, joilla ilmastonmuutos tulee vaikuttamaan, ja esiin nousevia ongelmia. |
| --- | --- |

2.5

On hyödyllistä, että vihreässä kirjassa käsitellään monia aloja, joilla ilmastonmuutos tulee vaikuttamaan, ja esiin nousevia ongelmia.

| 2.6 | ETSK:n näkemyksen mukaan on ehdottomasti laadittava kattava eurooppalainen puitestrategia, jossa käsitellään kaikkia ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä kysymyksiä ja suunnitellaan toimia, joita tarvitaan unionin, jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden tasoilla. |
| --- | --- |

2.6

ETSK:n näkemyksen mukaan on ehdottomasti laadittava kattava eurooppalainen puitestrategia, jossa käsitellään kaikkia ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä kysymyksiä ja suunnitellaan toimia, joita tarvitaan unionin, jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden tasoilla.

| 2.7 | EU:n sopeutumisstrategiassa olisi kehotettava jäsenvaltioita luomaan kansalliset sopeutumisstrategiat tarkoituksenmukaiseen määräaikaan mennessä sekä raportoimaan niiden toteutuksesta säännöllisesti. |
| --- | --- |

2.7

EU:n sopeutumisstrategiassa olisi kehotettava jäsenvaltioita luomaan kansalliset sopeutumisstrategiat tarkoituksenmukaiseen määräaikaan mennessä sekä raportoimaan niiden toteutuksesta säännöllisesti.

| 2.8 | Eurooppalaisella sopeutumisstrategialla on oltava vankka ulkoinen ulottuvuus, jossa määritellään, kuinka Eurooppa voi auttaa maailman muita alueita selviämään sopeutumiseen liittyvistä ongelmista. |
| --- | --- |

2.8

Eurooppalaisella sopeutumisstrategialla on oltava vankka ulkoinen ulottuvuus, jossa määritellään, kuinka Eurooppa voi auttaa maailman muita alueita selviämään sopeutumiseen liittyvistä ongelmista.

| 2.9 | Eurooppa tarvitsee vahvoja ja riippumattomia institutionaalisia järjestelyjä voidakseen huolehtia tarvittavasta tutkimuksesta ja seurannasta ja saadakseen poliittiset elimet toteuttamaan tarvittavat toimet ajoissa. Kansalaisyhteiskunnan on osallistuttava täysipainoisesti näiden instituutioiden työskentelyyn. |
| --- | --- |

2.9

Eurooppa tarvitsee vahvoja ja riippumattomia institutionaalisia järjestelyjä voidakseen huolehtia tarvittavasta tutkimuksesta ja seurannasta ja saadakseen poliittiset elimet toteuttamaan tarvittavat toimet ajoissa. Kansalaisyhteiskunnan on osallistuttava täysipainoisesti näiden instituutioiden työskentelyyn.

3.   Erityishuomioita

| 3.1 | ETSK katsoo, että vihreässä kirjassa yksilöidyt erityiset toiminta-alat ovat pääosin perusteltuja. Vihreän kirjan mukaisesti komitea suosittaa, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tulee kehittää konkreettisia ohjelmia ja toimenpiteitä kullakin toiminta-alalla yleisten strategioidensa puitteissa. On laadittava suunnitelmia ja aikatauluja, ja tarpeelliset varat on saatava käyttöön. |
| --- | --- |

3.1

ETSK katsoo, että vihreässä kirjassa yksilöidyt erityiset toiminta-alat ovat pääosin perusteltuja. Vihreän kirjan mukaisesti komitea suosittaa, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tulee kehittää konkreettisia ohjelmia ja toimenpiteitä kullakin toiminta-alalla yleisten strategioidensa puitteissa. On laadittava suunnitelmia ja aikatauluja, ja tarpeelliset varat on saatava käyttöön.

| 3.2 | Useimmissa tapauksissa tarvittavien toimien organisointi kuuluu ensi sijassa kansallisille ja paikallisille viranomaisille. Euroopan unionilla tulisi kuitenkin olla merkittävä rooli puitteiden luomisessa ja kansallisen tason sopeutumistoimien edistämisessä ja tukemisessa. Komitea ehdottaa, että EU toimisi erityisesti seuraavin tavoin:






  — | Käynnistetään seikkaperäinen tutkimus ja seuranta, jotta ilmastonmuutoksen todennäköisestä vauhdista ja vaikutuksista eri puolilla Eurooppaa saataisiin yksityiskohtaisia ennusteita ja skenaarioita ja jotta näistä aiheista monilla eri tahoilla kaikkialla Euroopassa tehtävää tutkimusta voitaisiin koordinoida. |
| --- | --- | --- |

3.2

Useimmissa tapauksissa tarvittavien toimien organisointi kuuluu ensi sijassa kansallisille ja paikallisille viranomaisille. Euroopan unionilla tulisi kuitenkin olla merkittävä rooli puitteiden luomisessa ja kansallisen tason sopeutumistoimien edistämisessä ja tukemisessa. Komitea ehdottaa, että EU toimisi erityisesti seuraavin tavoin:

—

Käynnistetään seikkaperäinen tutkimus ja seuranta, jotta ilmastonmuutoksen todennäköisestä vauhdista ja vaikutuksista eri puolilla Eurooppaa saataisiin yksityiskohtaisia ennusteita ja skenaarioita ja jotta näistä aiheista monilla eri tahoilla kaikkialla Euroopassa tehtävää tutkimusta voitaisiin koordinoida.

| — | Kehitetään menetelmiä vaikutusten arvioimiseksi ja asianmukaisia sopeutumisstrategioita sekä edistetään asiaa koskevien kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa. |
| --- | --- |

—

Kehitetään menetelmiä vaikutusten arvioimiseksi ja asianmukaisia sopeutumisstrategioita sekä edistetään asiaa koskevien kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa.

| — | Vauhditetaan kansallisten, alueellisten ja paikallisten sopeutumisstrategioiden ja toteutussuunnitelmien kehittämistä ja kannustetaan levittämään parhaita käytäntöjä ja kokemuksia sekä hyödyntämään eri tahoilla jo toteutettuja toimia. |
| --- | --- |

—

Vauhditetaan kansallisten, alueellisten ja paikallisten sopeutumisstrategioiden ja toteutussuunnitelmien kehittämistä ja kannustetaan levittämään parhaita käytäntöjä ja kokemuksia sekä hyödyntämään eri tahoilla jo toteutettuja toimia.

| — | Määritetään valtioiden rajat ylittäviä aihealueita, joilla naapurimaat tai koko Euroopan kattava yhteistyö voi olla tarpeen (esimerkiksi ihmisyhteisöjen, maatalous- tai muun taloudellisen toiminnan siirtäminen, elinympäristöjen ja biologisen monimuotoisuuden suojelu, käytännön tuki suurten tulvien, tulipalojen, pandemioiden yhteydessä jne.). |
| --- | --- |

—

Määritetään valtioiden rajat ylittäviä aihealueita, joilla naapurimaat tai koko Euroopan kattava yhteistyö voi olla tarpeen (esimerkiksi ihmisyhteisöjen, maatalous- tai muun taloudellisen toiminnan siirtäminen, elinympäristöjen ja biologisen monimuotoisuuden suojelu, käytännön tuki suurten tulvien, tulipalojen, pandemioiden yhteydessä jne.).

| — | Arvioidaan ilmastonmuutoksen erilaisia taloudellisia vaikutuksia unionin eri osissa sekä tarvetta tukea sopeutumisohjelmia koheesio- tai rakennerahastoista. |
| --- | --- |

—

Arvioidaan ilmastonmuutoksen erilaisia taloudellisia vaikutuksia unionin eri osissa sekä tarvetta tukea sopeutumisohjelmia koheesio- tai rakennerahastoista.

| — | Arvioidaan ilmastonmuutoksen erilaisia vaikutuksia talouksiin, yksilöihin ja pk-yrityksiin sekä vakuutus- ja korvausjärjestelmän riittävyyttä kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

—

Arvioidaan ilmastonmuutoksen erilaisia vaikutuksia talouksiin, yksilöihin ja pk-yrityksiin sekä vakuutus- ja korvausjärjestelmän riittävyyttä kaikkialla unionissa.

| — | Kartoitetaan alat, joilla unionin lainsäädännöstä tai aloitteista voisi olla merkittävää hyötyä, esimerkiksi luomalla standardit mahdollisten ilmastonmuutoksen vaikutusten ja asianmukaisten ratkaisujen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

—

Kartoitetaan alat, joilla unionin lainsäädännöstä tai aloitteista voisi olla merkittävää hyötyä, esimerkiksi luomalla standardit mahdollisten ilmastonmuutoksen vaikutusten ja asianmukaisten ratkaisujen arvioimiseksi.

4.   Erityiskysymyksiä koskevat huomiot

| 4.1 | Rannikoiden suojelu — Merenpinta nousee, kun jäätiköt sulavat ja meren lämpötila kohoaa. Joillakin alueilla voi olla tarpeen rakentaa tai vahvistaa fyysisiä esteitä maa-alueiden ja asutuksen suojelemiseksi. Paikoittain rantaviivan hallittu vetäytyminen ja suojaa-antavien suoalueiden luominen sekä uhanalaisimpien kiinteistöjen jättäminen saattaa olla sopivampi strategia. |
| --- | --- |

4.1

Rannikoiden suojelu — Merenpinta nousee, kun jäätiköt sulavat ja meren lämpötila kohoaa. Joillakin alueilla voi olla tarpeen rakentaa tai vahvistaa fyysisiä esteitä maa-alueiden ja asutuksen suojelemiseksi. Paikoittain rantaviivan hallittu vetäytyminen ja suojaa-antavien suoalueiden luominen sekä uhanalaisimpien kiinteistöjen jättäminen saattaa olla sopivampi strategia.

| 4.2 | Tulvat — Ilmastonmuutos johtaa todennäköisesti aiempaa vaihtelevampiin sääolosuhteisiin. Niille ovat ominaisia pitkät kuivuuskaudet sekä rankkasateiden jaksot, jotka aiheuttavat nopeasti valumia ja tulvia. Tulvantorjuntasuunnitelmia on ajantasaistettava niin, että sääolosuhteiden muuttuminen otetaan huomioon. Joissakin tapauksissa tarvitaan uusia tulvantorjuntaohjelmia. Toisaalla saatetaan joutua luomaan asianmukaisia tulva- tai valuma-alueita tulvavesien varalta. Tällaisten alueiden rakentamista voidaan joutua rajoittamaan ja harkitsemaan siirtymistä muualle. |
| --- | --- |

4.2

Tulvat — Ilmastonmuutos johtaa todennäköisesti aiempaa vaihtelevampiin sääolosuhteisiin. Niille ovat ominaisia pitkät kuivuuskaudet sekä rankkasateiden jaksot, jotka aiheuttavat nopeasti valumia ja tulvia. Tulvantorjuntasuunnitelmia on ajantasaistettava niin, että sääolosuhteiden muuttuminen otetaan huomioon. Joissakin tapauksissa tarvitaan uusia tulvantorjuntaohjelmia. Toisaalla saatetaan joutua luomaan asianmukaisia tulva- tai valuma-alueita tulvavesien varalta. Tällaisten alueiden rakentamista voidaan joutua rajoittamaan ja harkitsemaan siirtymistä muualle.

| 4.3 | Vesivarat, vesipula — Vesivarojen riittävyys on jo ongelma useissa Euroopan osissa, ja näistä ongelmista tulee yhä yleisempiä, koska ilmastonmuutos johtaa paikoittain pitkiin vähäsateisiin kausiin ja kuivuuteen. On mahdollista, että tarvitaan toimenpiteitä uusien vesivarojen saamiseksi kuivuudesta kärsiville alueille (esimerkiksi poistamalla suolaa merivedestä tai kuljettamalla vettä pitkiä matkoja) ja veden käytön hallitsemiseksi nykyistä tehokkaammin. Kannustimia veden käytön tehostamiseksi (myös veden hinnoittelua) on vahvistettava. Kuivuudesta eniten kärsivillä alueilla voi myös olla tarpeen hillitä tehomaatalouden tai matkailun kaltaista toimintaa. (ETSK on parhaillaan laatimassa erillistä yksityiskohtaista lausuntoa veden niukkuudesta ja kuivuudesta.) |
| --- | --- |

4.3

Vesivarat, vesipula — Vesivarojen riittävyys on jo ongelma useissa Euroopan osissa, ja näistä ongelmista tulee yhä yleisempiä, koska ilmastonmuutos johtaa paikoittain pitkiin vähäsateisiin kausiin ja kuivuuteen. On mahdollista, että tarvitaan toimenpiteitä uusien vesivarojen saamiseksi kuivuudesta kärsiville alueille (esimerkiksi poistamalla suolaa merivedestä tai kuljettamalla vettä pitkiä matkoja) ja veden käytön hallitsemiseksi nykyistä tehokkaammin. Kannustimia veden käytön tehostamiseksi (myös veden hinnoittelua) on vahvistettava. Kuivuudesta eniten kärsivillä alueilla voi myös olla tarpeen hillitä tehomaatalouden tai matkailun kaltaista toimintaa. (ETSK on parhaillaan laatimassa erillistä yksityiskohtaista lausuntoa veden niukkuudesta ja kuivuudesta.)

| 4.4 | Vakavien tulipalojen riski ja esiintymistiheys on jo nousemassa Etelä-Euroopan kaltaisilla alueilla, joista tulee yhä kuumempia ja kuivempia, ja tilanne saattaa pahentua, kun lämpötilat yhä kohoavat. Suojatoimia ja pelastuspalveluvalmiuksia on vahvistettava ja niiden koordinointia on kehitettävä. (ETSK on valmistelemassa seikkaperäistä lausuntoa luonnonkatastrofeista ja pelastuspalvelutoimista.) |
| --- | --- |

4.4

Vakavien tulipalojen riski ja esiintymistiheys on jo nousemassa Etelä-Euroopan kaltaisilla alueilla, joista tulee yhä kuumempia ja kuivempia, ja tilanne saattaa pahentua, kun lämpötilat yhä kohoavat. Suojatoimia ja pelastuspalveluvalmiuksia on vahvistettava ja niiden koordinointia on kehitettävä. (ETSK on valmistelemassa seikkaperäistä lausuntoa luonnonkatastrofeista ja pelastuspalvelutoimista.)

| 4.5 | Kansanterveys — Ilmastonmuutos voi vaikuttaa kansanterveyteen monin tavoin. Ilmastonmuutos voi saada aikaan taudinaiheuttajien laajaa leviämistä ja erityisesti monien aiemmin vain tropiikissa esiintyneiden sairauksien kulkeutumista kohti pohjoista. Äärimmäisillä lämpötiloilla voi olla myös suoria vaikutuksia. Tällaisiin muutoksiin on varauduttava laatimalla asianmukaisia suunnitelmia. |
| --- | --- |

4.5

Kansanterveys — Ilmastonmuutos voi vaikuttaa kansanterveyteen monin tavoin. Ilmastonmuutos voi saada aikaan taudinaiheuttajien laajaa leviämistä ja erityisesti monien aiemmin vain tropiikissa esiintyneiden sairauksien kulkeutumista kohti pohjoista. Äärimmäisillä lämpötiloilla voi olla myös suoria vaikutuksia. Tällaisiin muutoksiin on varauduttava laatimalla asianmukaisia suunnitelmia.

| 4.6 | Maatalous — Ilmastonmuutos vaikuttaa erittäin voimakkaasti maatalouteen. Lämpötilan ja sademäärän muutokset vaikuttavat maan soveltuvuuteen erilaisiin maataloustarkoituksiin ja niistä aiheutuu suuria muutoksia tuotannon laatuun ja määrään ja siten myös erilaisten viljelyjärjestelmien kannattavuuteen Euroopan eri osissa. |
| --- | --- |

4.6

Maatalous — Ilmastonmuutos vaikuttaa erittäin voimakkaasti maatalouteen. Lämpötilan ja sademäärän muutokset vaikuttavat maan soveltuvuuteen erilaisiin maataloustarkoituksiin ja niistä aiheutuu suuria muutoksia tuotannon laatuun ja määrään ja siten myös erilaisten viljelyjärjestelmien kannattavuuteen Euroopan eri osissa.

| 4.6.1 | Yhteisen maatalouspolitiikan vuonna 2008 suoritettavan yleisen tarkastelun yhteydessä tulisi tehdä muutoksia, joilla viljelijöitä voidaan kannustaa mukauttamaan viljelykäytäntönsä odotettavissa oleviin ilmastonmuutoksiin. |
| --- | --- |

4.6.1

Yhteisen maatalouspolitiikan vuonna 2008 suoritettavan yleisen tarkastelun yhteydessä tulisi tehdä muutoksia, joilla viljelijöitä voidaan kannustaa mukauttamaan viljelykäytäntönsä odotettavissa oleviin ilmastonmuutoksiin.

| 4.6.2 | Uusien, muuttuviin ilmasto-olosuhteisiin paremmin soveltuvien lajikkeiden ja viljelymenetelmien tutkimusta olisi laajennettava. Myös ilmastonmuutoksen vaikutusta eläinten kasvatukseen eri puolilla Eurooppaa on arvioitava samoin kuin keinoja torjua ilmastonmuutoksesta johtuvaa tautien leviämistä. (ETSK tulee piakkoin valmistelemaan perusteellisen lausunnon ilmastonmuutoksesta ja maataloudesta). |
| --- | --- |

4.6.2

Uusien, muuttuviin ilmasto-olosuhteisiin paremmin soveltuvien lajikkeiden ja viljelymenetelmien tutkimusta olisi laajennettava. Myös ilmastonmuutoksen vaikutusta eläinten kasvatukseen eri puolilla Eurooppaa on arvioitava samoin kuin keinoja torjua ilmastonmuutoksesta johtuvaa tautien leviämistä. (ETSK tulee piakkoin valmistelemaan perusteellisen lausunnon ilmastonmuutoksesta ja maataloudesta).

| 4.7 | Biologinen monimuotoisuus — Ilmastonmuutos aiheuttaa suuria muutoksia kasvien ja eläinten elinympäristöihin kaikkialla Euroopassa. Joissakin tapauksissa tietyt lajit eivät kykene enää selviämään muuttuneissa elinympäristöissään tai niistä tulee erittäin uhanalaisia. Jotkut lajit saattavat muuttaa uusiin elinympäristöihin luonnon omien prosessien mukaisesti. Tietyt lajit voivat tarvita apua siirtymävaiheessa, jotta ne selviäisivät. Olemassaolevia biologista monimuotoisuutta koskevia strategioita ja ohjelmia on ajantasaistettava ja niiden toteutukseen on varattava resursseja, jotta siirtymävaiheesta suoriuduttaisiin ilman monien lajien häviämistä. |
| --- | --- |

4.7

Biologinen monimuotoisuus — Ilmastonmuutos aiheuttaa suuria muutoksia kasvien ja eläinten elinympäristöihin kaikkialla Euroopassa. Joissakin tapauksissa tietyt lajit eivät kykene enää selviämään muuttuneissa elinympäristöissään tai niistä tulee erittäin uhanalaisia. Jotkut lajit saattavat muuttaa uusiin elinympäristöihin luonnon omien prosessien mukaisesti. Tietyt lajit voivat tarvita apua siirtymävaiheessa, jotta ne selviäisivät. Olemassaolevia biologista monimuotoisuutta koskevia strategioita ja ohjelmia on ajantasaistettava ja niiden toteutukseen on varattava resursseja, jotta siirtymävaiheesta suoriuduttaisiin ilman monien lajien häviämistä.

| 4.8 | Puut ja metsät — Ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi myös puihin ja metsiin. Jotkut alueet muuttuvat vähemmän sopiviksi tietyille lajeille. Toisista alueista taas saattaa itse asiassa tulla joillekin lajeille sopivampia. Istutus-, puiden hoito- ja metsänhoito-ohjelmat on mukautettava muutoksiin. |
| --- | --- |

4.8

Puut ja metsät — Ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi myös puihin ja metsiin. Jotkut alueet muuttuvat vähemmän sopiviksi tietyille lajeille. Toisista alueista taas saattaa itse asiassa tulla joillekin lajeille sopivampia. Istutus-, puiden hoito- ja metsänhoito-ohjelmat on mukautettava muutoksiin.

| 4.9 | Maankäytön suunnittelu — Lämpötilojen ja sääolosuhteiden muutokset on otettava yhä enemmän huomioon kaupunki- ja muun asumisen, liikenteen ja infrastruktuurien suunnittelussa. Nämä näkökohdat on huomioitava suunnittelustandardeissa, ammatillisten erityisalojen käytänteissä ja koulutuksessa. Ilmastonmuutoksen vaikutukset on otettava huomioon myös yksittäisissä kehitysohjelmissa ja -hankkeissa. Vaikutustenarviointimenetelmät on mukautettava tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

4.9

Maankäytön suunnittelu — Lämpötilojen ja sääolosuhteiden muutokset on otettava yhä enemmän huomioon kaupunki- ja muun asumisen, liikenteen ja infrastruktuurien suunnittelussa. Nämä näkökohdat on huomioitava suunnittelustandardeissa, ammatillisten erityisalojen käytänteissä ja koulutuksessa. Ilmastonmuutoksen vaikutukset on otettava huomioon myös yksittäisissä kehitysohjelmissa ja -hankkeissa. Vaikutustenarviointimenetelmät on mukautettava tarkoituksenmukaisella tavalla.

| 4.10 | Rakentaminen — Ilmastonmuutos vaikuttaa huomattavasti rakentamiseen ja rakennusteollisuuteen. Tarvitaan tiukemmat minimivaatimukset rakennusten energiatehokkuudelle, paremmat rakennusstandardit jne. Kansalaisten on myös saatava paremmin tietoa hyvistä käytännöistä vanhojen rakennusten kunnostamisessa ja uudisrakentamisessa ja niissä käytettävistä menetelmistä ja materiaaleista sekä saatavilla olevista avustuksista. Siten voidaan vähentää energiankulutusta ja saada rakennukset paremmin kestämään muuttuvia lämpötiloja ja sääoloja. |
| --- | --- |

4.10

Rakentaminen — Ilmastonmuutos vaikuttaa huomattavasti rakentamiseen ja rakennusteollisuuteen. Tarvitaan tiukemmat minimivaatimukset rakennusten energiatehokkuudelle, paremmat rakennusstandardit jne. Kansalaisten on myös saatava paremmin tietoa hyvistä käytännöistä vanhojen rakennusten kunnostamisessa ja uudisrakentamisessa ja niissä käytettävistä menetelmistä ja materiaaleista sekä saatavilla olevista avustuksista. Siten voidaan vähentää energiankulutusta ja saada rakennukset paremmin kestämään muuttuvia lämpötiloja ja sääoloja.

| 4.11 | EU:n talousarvio — ETSK suosittaa, että myös vuosittaisessa talousarviossa tulisi olla oma kohta sopeutumistoimille sellaisilla politiikan aloilla, joilla tarvitaan välittömiä investointeja (esimerkiksi energia, tutkimus, maatalous, liikenne, rakennusnormit, luonnonkatastrofiapu, biologisen monimuotoisuuden suojelu, kansanterveyspolitiikka jne.). Seuraavissa rahoituspuitteissa tulisi varata nykyistä huomattavasti suurempi osuus resursseista ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen liittyville ohjelmille. Jäsenvaltioiden tulisi tehdä vastaavia muutoksia kansallisiin talousarvioihinsa ja rahoitusohjelmiinsa. |
| --- | --- |

4.11

EU:n talousarvio — ETSK suosittaa, että myös vuosittaisessa talousarviossa tulisi olla oma kohta sopeutumistoimille sellaisilla politiikan aloilla, joilla tarvitaan välittömiä investointeja (esimerkiksi energia, tutkimus, maatalous, liikenne, rakennusnormit, luonnonkatastrofiapu, biologisen monimuotoisuuden suojelu, kansanterveyspolitiikka jne.). Seuraavissa rahoituspuitteissa tulisi varata nykyistä huomattavasti suurempi osuus resursseista ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen liittyville ohjelmille. Jäsenvaltioiden tulisi tehdä vastaavia muutoksia kansallisiin talousarvioihinsa ja rahoitusohjelmiinsa.

| 4.12 | Rakennerahastot — Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja liittymistä valmistelevan tukivälineen kriteereihin sisältyy ympäristöhankkeiden tukeminen, mutta niissä ei mainita mitään nimenomaan ilmastonmuutokseen sopeutumisesta, ja vaikutustenarvioinnit ovat usein riittämättömiä (monet liikenne- ja energiahankkeet ovat selvästi haitallisia ympäristölle ja ilmastolle). Kaikkien näiden ohjelmien seuraavissa tarkistuksissa ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen tarkoitetuille toimille on varattava huomattavasti nykyistä suurempi osuus varoista. |
| --- | --- |

4.12

Rakennerahastot — Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja liittymistä valmistelevan tukivälineen kriteereihin sisältyy ympäristöhankkeiden tukeminen, mutta niissä ei mainita mitään nimenomaan ilmastonmuutokseen sopeutumisesta, ja vaikutustenarvioinnit ovat usein riittämättömiä (monet liikenne- ja energiahankkeet ovat selvästi haitallisia ympäristölle ja ilmastolle). Kaikkien näiden ohjelmien seuraavissa tarkistuksissa ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen tarkoitetuille toimille on varattava huomattavasti nykyistä suurempi osuus varoista.

| 4.13 | Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) tulisi ottaa ilmastonmuutos huomioon talousarviomenettelyssä sekä hankkeiden ja ohjelmien arviointiperusteissa. |
| --- | --- |

4.13

Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) tulisi ottaa ilmastonmuutos huomioon talousarviomenettelyssä sekä hankkeiden ja ohjelmien arviointiperusteissa.

| 4.14 | Vakuutusala — Vakuutusala on kiinnittänyt runsaasti huomiota ilmastonmuutokseen, ja se ottaa yhä useammin huomioon ilmastonmuutokseen liittyviä tekijöitä vakuutuskohteista ja -ehdoista päätettäessä. EU:n ja sen jäsenvaltioiden tulisi vakiinnuttaa vakuutusalan kanssa meneillään oleva vuoropuhelu, jotta voitaisiin varmistaa vakuutusalan täysipainoinen osallistuminen liike-elämän ja muiden alojen sopeutumisprosessin ylläpitämiseen. |
| --- | --- |

4.14

Vakuutusala — Vakuutusala on kiinnittänyt runsaasti huomiota ilmastonmuutokseen, ja se ottaa yhä useammin huomioon ilmastonmuutokseen liittyviä tekijöitä vakuutuskohteista ja -ehdoista päätettäessä. EU:n ja sen jäsenvaltioiden tulisi vakiinnuttaa vakuutusalan kanssa meneillään oleva vuoropuhelu, jotta voitaisiin varmistaa vakuutusalan täysipainoinen osallistuminen liike-elämän ja muiden alojen sopeutumisprosessin ylläpitämiseen.

| 4.15 | Kehitysmaat — Monilla kehitysmailla tulee olemaan vakavampia sopeutumisongelmia kuin Euroopan mailla ja vähemmän resursseja niistä selviämiseen. Jotkut vähiten kehittyneistä maista eivät ole vaikuttaneet juuri mitenkään ilmastonmuutosongelman syntymiseen, vaikka ne tulevat olemaan niitä, jotka joutuvat kärsimään muutoksesta eniten. Niiden tilanne edellyttää näin ollen oikeudenmukaista ja tasapuolista yhteistyötä ja tukea. Voidakseen toteuttaa asianmukaisia sopeutumistoimia ne tarvitsevat kehittyneiden maiden tukea, muun muassa henkilöresursseja sekä teknisiä ja taloudellisia voimavaroja. EU:n tulisi omaksua johtava rooli tarjoamalla lisäresursseja sopeutumistoimiin sen omissa ja kansallisissa kehitysyhteistyöohjelmissa sekä edistämällä kansainvälisen rahoitusyhteisön mukautumista sopeutumisprosessin muodostamaan haasteeseen. |
| --- | --- |

4.15

Kehitysmaat — Monilla kehitysmailla tulee olemaan vakavampia sopeutumisongelmia kuin Euroopan mailla ja vähemmän resursseja niistä selviämiseen. Jotkut vähiten kehittyneistä maista eivät ole vaikuttaneet juuri mitenkään ilmastonmuutosongelman syntymiseen, vaikka ne tulevat olemaan niitä, jotka joutuvat kärsimään muutoksesta eniten. Niiden tilanne edellyttää näin ollen oikeudenmukaista ja tasapuolista yhteistyötä ja tukea. Voidakseen toteuttaa asianmukaisia sopeutumistoimia ne tarvitsevat kehittyneiden maiden tukea, muun muassa henkilöresursseja sekä teknisiä ja taloudellisia voimavaroja. EU:n tulisi omaksua johtava rooli tarjoamalla lisäresursseja sopeutumistoimiin sen omissa ja kansallisissa kehitysyhteistyöohjelmissa sekä edistämällä kansainvälisen rahoitusyhteisön mukautumista sopeutumisprosessin muodostamaan haasteeseen.

| 4.16 | Joistakin maailman alueista tulee vähemmän sopivia asumiseen (ja äärimmäisissä tapauksissa niistä voi tulla käytännössä asuinkelvottomia) joko merenpinnan nousun tai poikkeuksellisen ankarien sääolojen vuoksi. Ilmastonmuutos voi lisätä sekä muuttoliikettä maailman muista osista Eurooppaan että Euroopan väestön liikettä oman mantereen alueella. Kehitysyhteistyövirastojen ja muiden asiaankuuluvien julkisen vallan hallintoyksiköiden on oltava valmiita avustamaan kehitysmaita, jotta ne voivat havaita tällaiset tilanteet ajoissa ja jotta ne pystyvät suunnittelemaan tarvittavia väestönsiirto-ohjelmia. |
| --- | --- |

4.16

Joistakin maailman alueista tulee vähemmän sopivia asumiseen (ja äärimmäisissä tapauksissa niistä voi tulla käytännössä asuinkelvottomia) joko merenpinnan nousun tai poikkeuksellisen ankarien sääolojen vuoksi. Ilmastonmuutos voi lisätä sekä muuttoliikettä maailman muista osista Eurooppaan että Euroopan väestön liikettä oman mantereen alueella. Kehitysyhteistyövirastojen ja muiden asiaankuuluvien julkisen vallan hallintoyksiköiden on oltava valmiita avustamaan kehitysmaita, jotta ne voivat havaita tällaiset tilanteet ajoissa ja jotta ne pystyvät suunnittelemaan tarvittavia väestönsiirto-ohjelmia.

| 4.17 | Ilmastonmuutoksen mahdolliset maakohtaiset ja paikalliset vaikutukset Euroopassa samoin kuin muutosten nopeus voidaan ennakoida vain osittain, ja ennusteiden kehittämiseksi ja tarkentamiseksi tarvitaan runsaasti jatkotutkimusta ja analyyseja. Euroopan ympäristökeskuksella voisi olla hyödyllinen rooli aiheeseen liittyvän tutkimuksen, seurannan, analyysien ja ennusteiden koordinoijana. Samalla se voisi levittää uusinta saatavilla olevaa tietoa päättäjille ja muille toimijoille, jotka tarvitsevat yksityiskohtaista tietoa sopeutumisstrategioiden toteuttamisesta. ETSK on valmis tekemään osansa edistämällä perinpohjaista ja laajaa tietämystä ilmastonmuutoksen vaikutuksista Euroopan eri osissa sekä tarvittavista sopeutumistoimista. |
| --- | --- |

4.17

Ilmastonmuutoksen mahdolliset maakohtaiset ja paikalliset vaikutukset Euroopassa samoin kuin muutosten nopeus voidaan ennakoida vain osittain, ja ennusteiden kehittämiseksi ja tarkentamiseksi tarvitaan runsaasti jatkotutkimusta ja analyyseja. Euroopan ympäristökeskuksella voisi olla hyödyllinen rooli aiheeseen liittyvän tutkimuksen, seurannan, analyysien ja ennusteiden koordinoijana. Samalla se voisi levittää uusinta saatavilla olevaa tietoa päättäjille ja muille toimijoille, jotka tarvitsevat yksityiskohtaista tietoa sopeutumisstrategioiden toteuttamisesta. ETSK on valmis tekemään osansa edistämällä perinpohjaista ja laajaa tietämystä ilmastonmuutoksen vaikutuksista Euroopan eri osissa sekä tarvittavista sopeutumistoimista.

| 4.18 | Kansalaisyhteiskunnan on voitava osallistua tiiviisti ilmastonmuutokseen liittyvään sopeutumisprosessiin. Ilmastonmuutos vaikuttaa yhä enemmän paikallisyhteisöihin, yrityksiin ja kaikenlaisiin muihin organisaatioihin, ja niiden on osallistuttava sopeutumisstrategioiden laadintaan. Ihmiset ja organisaatiot tarvitsevat perusteellista tietoa jo meneillään olevista sekä tulevista muutoksista, joita todennäköisesti tapahtuu heidän ja heidän lastensa elinaikana. Tarvitaan myös yksityiskohtaista tietoa siitä, mitä ilmastonmuutoksen lieventäminen ja siihen sopeutuminen todella tarkoittaa. Näitä kysymyksiä koskevan tiedon lisäämisen tulisi olla keskeinen osa koulutusta ja koulutusjärjestelmän ulkopuolista oppimista. |
| --- | --- |

4.18

Kansalaisyhteiskunnan on voitava osallistua tiiviisti ilmastonmuutokseen liittyvään sopeutumisprosessiin. Ilmastonmuutos vaikuttaa yhä enemmän paikallisyhteisöihin, yrityksiin ja kaikenlaisiin muihin organisaatioihin, ja niiden on osallistuttava sopeutumisstrategioiden laadintaan. Ihmiset ja organisaatiot tarvitsevat perusteellista tietoa jo meneillään olevista sekä tulevista muutoksista, joita todennäköisesti tapahtuu heidän ja heidän lastensa elinaikana. Tarvitaan myös yksityiskohtaista tietoa siitä, mitä ilmastonmuutoksen lieventäminen ja siihen sopeutuminen todella tarkoittaa. Näitä kysymyksiä koskevan tiedon lisäämisen tulisi olla keskeinen osa koulutusta ja koulutusjärjestelmän ulkopuolista oppimista.

| 4.19 | ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sekä kuluttajien ja suuren yleisön kanssa kommunikoiminen on tärkeää kaikilla tasoilla. Se kannattaa varauksetta vihreässä kirjassa mainittua ehdotusta alakohtaisten työryhmien perustamisesta ja asianosaisten osallistumisesta tarvittavien alakohtaisten toimien kehittämiseen. Yhtenä työryhmien tärkeistä tehtävistä olisi kehittää riskienarviointitekniikkoja ja seurata organisaatioiden ja yhteisöjen valmiutta kohdata äärimmäisiä sääolosuhteita ja muita katastrofeja, jotka voivat pahentua tai yleistyä ilmastonmuutoksen edetessä. |
| --- | --- |

4.19

ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sekä kuluttajien ja suuren yleisön kanssa kommunikoiminen on tärkeää kaikilla tasoilla. Se kannattaa varauksetta vihreässä kirjassa mainittua ehdotusta alakohtaisten työryhmien perustamisesta ja asianosaisten osallistumisesta tarvittavien alakohtaisten toimien kehittämiseen. Yhtenä työryhmien tärkeistä tehtävistä olisi kehittää riskienarviointitekniikkoja ja seurata organisaatioiden ja yhteisöjen valmiutta kohdata äärimmäisiä sääolosuhteita ja muita katastrofeja, jotka voivat pahentua tai yleistyä ilmastonmuutoksen edetessä.

| 4.20 | Alue- ja paikallisviranomaisten tärkeänä roolina on koordinoida ja vauhdittaa toimintaa omilla hallintotasoillaan sekä edistää kansalaisten aktiivisuutta ja osallistumista. Viranomaiset voivat kaikilla tasoilla myös näyttää esimerkkiä rakennusten ja alueiden asianmukaisessa suunnittelussa ja julkisia hankintoja koskevassa politiikassa. |
| --- | --- |

4.20

Alue- ja paikallisviranomaisten tärkeänä roolina on koordinoida ja vauhdittaa toimintaa omilla hallintotasoillaan sekä edistää kansalaisten aktiivisuutta ja osallistumista. Viranomaiset voivat kaikilla tasoilla myös näyttää esimerkkiä rakennusten ja alueiden asianmukaisessa suunnittelussa ja julkisia hankintoja koskevassa politiikassa.

| 4.21 | Vihreässä kirjassa ehdotetaan, että perustetaan ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevä eurooppalainen neuvoa-antava ryhmä, joka koostuu kansalaisyhteiskunnan edustajista, poliittisista päättäjistä ja tutkijoista ja jonka tarkoituksena on toimia asiantuntijaryhmänä strategiaa kehitettäessä. Komitea tukee ryhmän perustamista. |
| --- | --- |

4.21

Vihreässä kirjassa ehdotetaan, että perustetaan ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevä eurooppalainen neuvoa-antava ryhmä, joka koostuu kansalaisyhteiskunnan edustajista, poliittisista päättäjistä ja tutkijoista ja jonka tarkoituksena on toimia asiantuntijaryhmänä strategiaa kehitettäessä. Komitea tukee ryhmän perustamista.

| 4.22 | Lisäksi komitea katsoo, että EU:n tulisi harkita itsenäisen valvontaelimen perustamista. Sillä olisi riippumaton puheenjohtaja, ja sen tehtävänä olisi tarkastella ilmastonmuutosstrategian edistymistä (sekä sopeutumista että lieventämistoimia) kokonaisuutena. Valvontaelimen tehtävänä olisi raportoida edistymisestä säännöllisesti ja julkisesti sekä antaa ennakkovaroitus, mikäli toteutus näyttää jäävän jälkeen sovitusta aikataulusta ja tilanteen asettamista vaatimuksista. Myös ETSK itse aikoo tarkastella edistymistä säännöllisesti. |
| --- | --- |

4.22

Lisäksi komitea katsoo, että EU:n tulisi harkita itsenäisen valvontaelimen perustamista. Sillä olisi riippumaton puheenjohtaja, ja sen tehtävänä olisi tarkastella ilmastonmuutosstrategian edistymistä (sekä sopeutumista että lieventämistoimia) kokonaisuutena. Valvontaelimen tehtävänä olisi raportoida edistymisestä säännöllisesti ja julkisesti sekä antaa ennakkovaroitus, mikäli toteutus näyttää jäävän jälkeen sovitusta aikataulusta ja tilanteen asettamista vaatimuksista. Myös ETSK itse aikoo tarkastella edistymistä säännöllisesti.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/42

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston asetus viinin yhteisestä markkinajärjestelystä ja eräiden asetusten muuttamisesta”

KOM(2007) 372 lopullinen — 2007/0138 CNS

(2008/C 120/10)

Neuvosto päätti 7. syyskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Neuvoston asetus viinin yhteisestä markkinajärjestelystä ja eräiden asetusten muuttamisest.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Adalbert Kienle.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 109 ääntä puolesta ja 5 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä päätelmistä ja suosituksista

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio esittää viinin yhteisen markkinajärjestelyn uudistamista koskevassa ehdotuksessaan lähtökohtaisesti viinialan oman markkinajärjestelyn säilyttämistä. ETSK olisi kuitenkin toivonut, että komissio olisi ottanut nykyistä paremmin huomioon komitean 14. joulukuuta 2006 antamassaan lausunnossa ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kohti kestävää viinialaa Euroopassa” (1) kehittelemät ehdotukset. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio esittää viinin yhteisen markkinajärjestelyn uudistamista koskevassa ehdotuksessaan lähtökohtaisesti viinialan oman markkinajärjestelyn säilyttämistä. ETSK olisi kuitenkin toivonut, että komissio olisi ottanut nykyistä paremmin huomioon komitean 14. joulukuuta 2006 antamassaan lausunnossa ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kohti kestävää viinialaa Euroopassa” (1) kehittelemät ehdotukset.

| 1.2 | ETSK toteaa toistamiseen, että uudistuksen tärkeimpänä tavoitteena on oltava eurooppalaisten viinien kilpailukyvyn parantaminen ja menetettyjen markkinaosuuksien palauttaminen. Komission tulisikin viinin YMJ:n uudistuksessa ja ulkomaankauppaa koskevissa säännöissä huomioida entistä paremmin Euroopan viinialan asema maailmanmarkkinoiden johtajana. |
| --- | --- |

1.2

ETSK toteaa toistamiseen, että uudistuksen tärkeimpänä tavoitteena on oltava eurooppalaisten viinien kilpailukyvyn parantaminen ja menetettyjen markkinaosuuksien palauttaminen. Komission tulisikin viinin YMJ:n uudistuksessa ja ulkomaankauppaa koskevissa säännöissä huomioida entistä paremmin Euroopan viinialan asema maailmanmarkkinoiden johtajana.

| 1.3 | Komitea korostaa, että viini ja viininviljely ovat tärkeä ja kiinteä osa eurooppalaista kulttuuria ja elämäntapaa. Viininviljely vaikuttaa sosiaaliseen ja taloudelliseen ympäristöön monilla eurooppalaisilla viininviljelyalueilla. Siksi komitea pitää tärkeänä, että uudistustavoitteissa ja -toimissa otetaan huomioon paitsi taloudelliset seuraukset myös vaikutukset työllisyyteen, yhteiskunnalliseen rakenteeseen, ympäristöön (erityisesti raivausohjelmat), kuluttajansuojaan ja terveyteen. Komission esittämässä ehdotuksessa näitä näkökohtia ei ole huomioitu riittävästi. |
| --- | --- |

1.3

Komitea korostaa, että viini ja viininviljely ovat tärkeä ja kiinteä osa eurooppalaista kulttuuria ja elämäntapaa. Viininviljely vaikuttaa sosiaaliseen ja taloudelliseen ympäristöön monilla eurooppalaisilla viininviljelyalueilla. Siksi komitea pitää tärkeänä, että uudistustavoitteissa ja -toimissa otetaan huomioon paitsi taloudelliset seuraukset myös vaikutukset työllisyyteen, yhteiskunnalliseen rakenteeseen, ympäristöön (erityisesti raivausohjelmat), kuluttajansuojaan ja terveyteen. Komission esittämässä ehdotuksessa näitä näkökohtia ei ole huomioitu riittävästi.

| 1.4 | ETSK muistuttaa, että viininviljely tarjoaa Euroopan unionissa toimeentulon 1,5 miljoonalle yritykselle, joista suurin osa on pieniä perheyrityksiä, ja että se tarjoaa ainakin kausiluonteista työtä yli 2,5 miljoonalle työntekijälle. Tämän vuoksi komitea katsoo, että uudistuksessa on annettava etusija toimenpiteille, jotka vaikuttavat myönteisesti viininviljelijöiden tuloihin ja eurooppalaisen viininviljelyn työllistämismahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

1.4

ETSK muistuttaa, että viininviljely tarjoaa Euroopan unionissa toimeentulon 1,5 miljoonalle yritykselle, joista suurin osa on pieniä perheyrityksiä, ja että se tarjoaa ainakin kausiluonteista työtä yli 2,5 miljoonalle työntekijälle. Tämän vuoksi komitea katsoo, että uudistuksessa on annettava etusija toimenpiteille, jotka vaikuttavat myönteisesti viininviljelijöiden tuloihin ja eurooppalaisen viininviljelyn työllistämismahdollisuuksiin.

| 1.5 | ETSK katsoo, että Euroopan komission ehdotus, jonka mukaan viiniä tuottaville jäsenvaltioille myönnetään kansalliset määrärahat, edistää merkittävästi toissijaisuusperiaatteen toteuttamista ja alueellisten erojen huomioon ottamista. Uudistuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin nykyistä laajempaa tukivälineiden valikoimaa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK katsoo, että Euroopan komission ehdotus, jonka mukaan viiniä tuottaville jäsenvaltioille myönnetään kansalliset määrärahat, edistää merkittävästi toissijaisuusperiaatteen toteuttamista ja alueellisten erojen huomioon ottamista. Uudistuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin nykyistä laajempaa tukivälineiden valikoimaa.

| 1.6 | ETSK pitää Euroopan komission ehdottamia kuluttajavalistustoimia riittämättöminä. Komitea on tyytyväinen ehdotuksiin menekinedistämiseksi vientimarkkinoilla mutta pitää välttämättömänä, että toimet laajennetaan koskemaan myös sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

1.6

ETSK pitää Euroopan komission ehdottamia kuluttajavalistustoimia riittämättöminä. Komitea on tyytyväinen ehdotuksiin menekinedistämiseksi vientimarkkinoilla mutta pitää välttämättömänä, että toimet laajennetaan koskemaan myös sisämarkkinoita.

2.   Euroopan komission ehdotukset

| 2.1 | Euroopan komissio ehdottaa, että viinin yhteistä markkinajärjestelyä uudistetaan ennen kaikkea seuraavilta osin:






  — | kansallisin määrärahoin rahoitettavat toimet, joilla tuetaan viinitarhojen rakenneuudistuksia ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä, rypäleiden korjaamista raakana, sijoitusrahastoja, satovakuutuksia ja menekinedistämistä kolmansien maiden markkinoilla |
| --- | --- | --- |

2.1

Euroopan komissio ehdottaa, että viinin yhteistä markkinajärjestelyä uudistetaan ennen kaikkea seuraavilta osin:

—

kansallisin määrärahoin rahoitettavat toimet, joilla tuetaan viinitarhojen rakenneuudistuksia ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä, rypäleiden korjaamista raakana, sijoitusrahastoja, satovakuutuksia ja menekinedistämistä kolmansien maiden markkinoilla

| — | määrärahojen siirto maaseudun kehittämiseen |
| --- | --- |

—

määrärahojen siirto maaseudun kehittämiseen

| — | viininvalmistusta, erityisesti viininvalmistusmenetelmiä, väkevöimistä ja happamuuden lisäämistä, koskevien säännösten muuttaminen |
| --- | --- |

—

viininvalmistusta, erityisesti viininvalmistusmenetelmiä, väkevöimistä ja happamuuden lisäämistä, koskevien säännösten muuttaminen

| — | erityisesti viinien alkuperämerkintöjä koskevien säännösten muuttaminen sekä muiden merkintäsääntöjen mukauttaminen |
| --- | --- |

—

erityisesti viinien alkuperämerkintöjä koskevien säännösten muuttaminen sekä muiden merkintäsääntöjen mukauttaminen

| — | tuottajaorganisaatiot ja toimialajärjestöt |
| --- | --- |

—

tuottajaorganisaatiot ja toimialajärjestöt

| — | istutusoikeuksia koskevan sääntelyn purkaminen vuoden 2013 jälkeen |
| --- | --- |

—

istutusoikeuksia koskevan sääntelyn purkaminen vuoden 2013 jälkeen

| — | vapaaehtoinen raivausohjelma |
| --- | --- |

—

vapaaehtoinen raivausohjelma

| — | nykyisten markkinamekanismien poistaminen |
| --- | --- |

—

nykyisten markkinamekanismien poistaminen

| — | toimivallan siirto neuvostolta komissiolle. |
| --- | --- |

—

toimivallan siirto neuvostolta komissiolle.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa pitkälti Euroopan komission esittämiä tavoitteita mutta katsoo, että ehdotettuja toimia on syytä mukauttaa ja parantaa. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannattaa pitkälti Euroopan komission esittämiä tavoitteita mutta katsoo, että ehdotettuja toimia on syytä mukauttaa ja parantaa.

| 3.2 | ETSK toteaa toistamiseen, että on parannettava eurooppalaisten viinintuottajien kilpailukykyä sisä- ja vientimarkkinoilla, vahvistettava Euroopan taloutta, tuettava laatupyrkimyksiä sekä noudatettava entistä tarkemmin markkinakehitystä ja kuluttajien toiveita. Komission ehdottamassa asetuksessa näitä vaatimuksia ei oteta asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.2

ETSK toteaa toistamiseen, että on parannettava eurooppalaisten viinintuottajien kilpailukykyä sisä- ja vientimarkkinoilla, vahvistettava Euroopan taloutta, tuettava laatupyrkimyksiä sekä noudatettava entistä tarkemmin markkinakehitystä ja kuluttajien toiveita. Komission ehdottamassa asetuksessa näitä vaatimuksia ei oteta asianmukaisesti huomioon.

| 3.3 | ETSK:n mielestä on edelleen tärkeää konkretisoida taloudellisia tavoitteita ja täydentää niitä sosiaalisin ja työllisyyspoliittisin tavoittein. Näihin kuuluvat viinitilojen tulotason kohentaminen, nuorten viininviljelijöiden kehitysmahdollisuuksien parantaminen sekä kestävien työpaikkojen ja asianmukaisen palkan tarjoaminen kokopäivätyöntekijöille ja kausityöntekijöille. |
| --- | --- |

3.3

ETSK:n mielestä on edelleen tärkeää konkretisoida taloudellisia tavoitteita ja täydentää niitä sosiaalisin ja työllisyyspoliittisin tavoittein. Näihin kuuluvat viinitilojen tulotason kohentaminen, nuorten viininviljelijöiden kehitysmahdollisuuksien parantaminen sekä kestävien työpaikkojen ja asianmukaisen palkan tarjoaminen kokopäivätyöntekijöille ja kausityöntekijöille.

| 3.4 | ETSK suhtautuu yhä kielteisesti — esimerkiksi uusien viininvalmistusmenetelmien hyväksymiseen liittyvän — toimivallan siirtämiseen neuvostolta komissiolle, koska komissio ei ole ajanut riittävän hyvin eurooppalaisten viinintuottajien etuja kahdenvälisiä sopimuksia koskevissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

3.4

ETSK suhtautuu yhä kielteisesti — esimerkiksi uusien viininvalmistusmenetelmien hyväksymiseen liittyvän — toimivallan siirtämiseen neuvostolta komissiolle, koska komissio ei ole ajanut riittävän hyvin eurooppalaisten viinintuottajien etuja kahdenvälisiä sopimuksia koskevissa neuvotteluissa.

| 3.5 | ETSK toistaa näkemyksensä, jonka mukaan määrärahoja tulee lisätä nykyisestä, jotta voidaan ottaa huomioon kahden uuden tuottajamaan liittyminen Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

3.5

ETSK toistaa näkemyksensä, jonka mukaan määrärahoja tulee lisätä nykyisestä, jotta voidaan ottaa huomioon kahden uuden tuottajamaan liittyminen Euroopan unioniin.

| 3.6 | Komitea on edelleen sitä mieltä, että markkinoita on tarkasteltava aiempaa yksityiskohtaisemmin ja laajemmin, jotta viinin markkinajärjestelyn perustaksi voidaan kerätä tarkempia tietoja tuotannosta, kaupasta ja kulutuksesta. Tähän asti käytetyt kokonaistiedot ovat merkittäviä mutta riittämättömiä. Tarvitaan myös ajankohtaisia tietoja tuotantorakenteen, myyntikanavien ja kuluttajatottumusten muutoksista. |
| --- | --- |

3.6

Komitea on edelleen sitä mieltä, että markkinoita on tarkasteltava aiempaa yksityiskohtaisemmin ja laajemmin, jotta viinin markkinajärjestelyn perustaksi voidaan kerätä tarkempia tietoja tuotannosta, kaupasta ja kulutuksesta. Tähän asti käytetyt kokonaistiedot ovat merkittäviä mutta riittämättömiä. Tarvitaan myös ajankohtaisia tietoja tuotantorakenteen, myyntikanavien ja kuluttajatottumusten muutoksista.

| 3.7 | ETSK kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan uusi markkinajärjestely tulee saattaa voimaan mahdollisimman pian. Komitean mielestä on kuitenkin tarpeellista määritellä siirtymäkausi, joka antaa tiloille mahdollisuuden sopeutua tarvittaessa asteittain uusiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

3.7

ETSK kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan uusi markkinajärjestely tulee saattaa voimaan mahdollisimman pian. Komitean mielestä on kuitenkin tarpeellista määritellä siirtymäkausi, joka antaa tiloille mahdollisuuden sopeutua tarvittaessa asteittain uusiin olosuhteisiin.

| 3.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on tarkistanut raivausohjelmaa koskevaa ehdotustaan. Komitea katsoo kuitenkin, että tällaiset toimet on järkevä toteuttaa osana alueellisia tai kansallisia rakenneohjelmia, jotta voidaan välttää yksittäisten raivausten kielteiset vaikutukset (esimerkiksi viljelykäytöstä poistetut alueet viinitarhojen keskellä) ja taata toimien järjestelmällinen toteutus. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on tarkistanut raivausohjelmaa koskevaa ehdotustaan. Komitea katsoo kuitenkin, että tällaiset toimet on järkevä toteuttaa osana alueellisia tai kansallisia rakenneohjelmia, jotta voidaan välttää yksittäisten raivausten kielteiset vaikutukset (esimerkiksi viljelykäytöstä poistetut alueet viinitarhojen keskellä) ja taata toimien järjestelmällinen toteutus.

| 3.9 | ETSK vastustaa edelleen istutussääntelyn täysimääräistä purkamista, koska se vaarantaisi viinin markkinauudistuksen taloudelliset, sosiaaliset, ympäristöpoliittiset ja maisemahoidolliset tavoitteet. |
| --- | --- |

3.9

ETSK vastustaa edelleen istutussääntelyn täysimääräistä purkamista, koska se vaarantaisi viinin markkinauudistuksen taloudelliset, sosiaaliset, ympäristöpoliittiset ja maisemahoidolliset tavoitteet.

4.   Erityistä

4.1   Asetuksen II osaston (Tukitoimenpiteet) I luku: Tukiohjelmat

| 4.1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa asetuksessa säädetään kansallisten määrärahojen käyttöönotosta ja otetaan tällä tavalla periaatteessa huomioon komitean vaatimus, jonka mukaan viinialalla on otettava nykyistä paremmin huomioon alueelliset erot ja toteutettava entistä johdonmukaisemmin toissijaisuusperiaatetta. Komitea pitää ehdotettuja tukitoimia kuitenkin riittämättöminä. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotetussa asetuksessa säädetään kansallisten määrärahojen käyttöönotosta ja otetaan tällä tavalla periaatteessa huomioon komitean vaatimus, jonka mukaan viinialalla on otettava nykyistä paremmin huomioon alueelliset erot ja toteutettava entistä johdonmukaisemmin toissijaisuusperiaatetta. Komitea pitää ehdotettuja tukitoimia kuitenkin riittämättöminä.

| 4.1.2 | ETSK yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan johdonmukaiset ja tarkoituksenmukaiset yhteisön puitteet on säilytettävä. Tarkoituksena on, että jäsenvaltiot voivat näiden puitteiden rajoissa itse valita, mitä toimia niiden viininviljelyalueilla toteutetaan. Tuottajajärjestöillä, toimialajärjestöillä, sääntelyelimillä ja muilla vastaavanlaisia tavoitteita ajavilla instituutioilla voi tässä yhteydessä olla suuri merkitys. |
| --- | --- |

4.1.2

ETSK yhtyy komission käsitykseen, jonka mukaan johdonmukaiset ja tarkoituksenmukaiset yhteisön puitteet on säilytettävä. Tarkoituksena on, että jäsenvaltiot voivat näiden puitteiden rajoissa itse valita, mitä toimia niiden viininviljelyalueilla toteutetaan. Tuottajajärjestöillä, toimialajärjestöillä, sääntelyelimillä ja muilla vastaavanlaisia tavoitteita ajavilla instituutioilla voi tässä yhteydessä olla suuri merkitys.

| 4.1.3 | ETSK kannattaa nykyistä laajempaa toimenpidevalikoimaa markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea viittaa aiempiin viinin YMJ:tä käsitteleviin lausuntoihinsa (2), jossa se on jo vaatinut muun muassa ohjelmaa laatutuotteiden edistämiseksi viininviljelyn, kellaroinnin, markkinoinnin ja kuluttajavalistuksen yhteydessä, toimia epäsuotuisten viininviljelyalueiden tukemiseksi sekä mahdollisuutta myöntää pinta-alan mukaisia suoria tukia. |
| --- | --- |

4.1.3

ETSK kannattaa nykyistä laajempaa toimenpidevalikoimaa markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea viittaa aiempiin viinin YMJ:tä käsitteleviin lausuntoihinsa (2), jossa se on jo vaatinut muun muassa ohjelmaa laatutuotteiden edistämiseksi viininviljelyn, kellaroinnin, markkinoinnin ja kuluttajavalistuksen yhteydessä, toimia epäsuotuisten viininviljelyalueiden tukemiseksi sekä mahdollisuutta myöntää pinta-alan mukaisia suoria tukia.

| 4.1.4 | ETSK toistaa näkemyksensä, jonka mukaan toimenpiteiden on oltava johdonmukaisia ja yhdennettyjä, jotta voidaan varmistaa niiden mahdollisimman suuri tehokkuus. Siksi toimenpiteet on sisällytettävä kattaviin suunnitelmiin, jotka koskevat koko tuotantoketjua viinitilalta jalostukseen ja edelleen tuotteen markkinoille saattamiseen. Tämä koskee myös toimia vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseksi kaikille viinirypäleistä valmistettaville tuotteille. |
| --- | --- |

4.1.4

ETSK toistaa näkemyksensä, jonka mukaan toimenpiteiden on oltava johdonmukaisia ja yhdennettyjä, jotta voidaan varmistaa niiden mahdollisimman suuri tehokkuus. Siksi toimenpiteet on sisällytettävä kattaviin suunnitelmiin, jotka koskevat koko tuotantoketjua viinitilalta jalostukseen ja edelleen tuotteen markkinoille saattamiseen. Tämä koskee myös toimia vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseksi kaikille viinirypäleistä valmistettaville tuotteille.

| 4.1.5 | ETSK vaatii toistamiseen painokkaasti erityisen ohjelman käynnistämistä epäsuotuisten viininviljelyalueiden, esimerkiksi erilaisten rinnealueiden tai äärimmäisistä ilmasto-olosuhteista kärsivien alueiden, tukemiseksi. |
| --- | --- |

4.1.5

ETSK vaatii toistamiseen painokkaasti erityisen ohjelman käynnistämistä epäsuotuisten viininviljelyalueiden, esimerkiksi erilaisten rinnealueiden tai äärimmäisistä ilmasto-olosuhteista kärsivien alueiden, tukemiseksi.

| 4.1.6 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on asettanut viennin edistämistoimet keskeiseen asemaan kansallisista määrärahoista rahoitettavassa toiminnassa. Lisäksi sisämarkkinoilla tarvitaan tiedotustoimia, jotta kuluttajat saavat tietoa viininviljelykulttuurista ja erityisesti kohtuullisen viininkulutuksen hyödyistä ja liikakäytön vaaroista. Komitea toteaa toistamiseen, että Euroopan markkinoiden seurannan käynnistämistä on tuettava. |
| --- | --- |

4.1.6

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on asettanut viennin edistämistoimet keskeiseen asemaan kansallisista määrärahoista rahoitettavassa toiminnassa. Lisäksi sisämarkkinoilla tarvitaan tiedotustoimia, jotta kuluttajat saavat tietoa viininviljelykulttuurista ja erityisesti kohtuullisen viininkulutuksen hyödyistä ja liikakäytön vaaroista. Komitea toteaa toistamiseen, että Euroopan markkinoiden seurannan käynnistämistä on tuettava.

| 4.1.7 | Komitea ei pidä interventiotoimenpiteiden välitöntä lopettamista hyväksyttävänä vaan suosittaa, että siirtymäkaudella 2008–2010 voitaisiin kansallisin määrärahoin tukea tislausta väkevien viiniperäisten alkoholijuomien valmistamiseksi sekä yksityistä varastointia. |
| --- | --- |

4.1.7

Komitea ei pidä interventiotoimenpiteiden välitöntä lopettamista hyväksyttävänä vaan suosittaa, että siirtymäkaudella 2008–2010 voitaisiin kansallisin määrärahoin tukea tislausta väkevien viiniperäisten alkoholijuomien valmistamiseksi sekä yksityistä varastointia.

| 4.1.8 | ETSK katsoo, että kansallisten määrärahojen puitteissa on suunniteltava kriisinhallintatoimia, jotka perustuvat tuottajien osavastuuseen. Tähän mennessä esitetyt toimet (satovakuutus ja sijoitusrahastot) eivät ole riittäviä suhdanteista johtuvien kriisien hallitsemiseksi. Siksi olisi selvitettävä, ovatko tähänastiset kriisitislaukset osoittautuneet toimiviksi ja voidaanko kriisitislaukset sisällyttää kansallisin määrärahoin toteutettaviin toimiin. |
| --- | --- |

4.1.8

ETSK katsoo, että kansallisten määrärahojen puitteissa on suunniteltava kriisinhallintatoimia, jotka perustuvat tuottajien osavastuuseen. Tähän mennessä esitetyt toimet (satovakuutus ja sijoitusrahastot) eivät ole riittäviä suhdanteista johtuvien kriisien hallitsemiseksi. Siksi olisi selvitettävä, ovatko tähänastiset kriisitislaukset osoittautuneet toimiviksi ja voidaanko kriisitislaukset sisällyttää kansallisin määrärahoin toteutettaviin toimiin.

| 4.1.9 | Nykyinen rypäleiden, rypälemassan ja viinisakan liikapuristuskielto on osoittautunut tarkoituksenmukaiseksi tavaksi varmistaa viinituotteiden laatu ja välttää mahdolliset väärinkäytökset. Siksi kielto olisi säilytettävä. Jäsenvaltioille tulisi antaa valtuudet lisätä tislattavan tuotannon osuutta tiettyinä vuosina. |
| --- | --- |

4.1.9

Nykyinen rypäleiden, rypälemassan ja viinisakan liikapuristuskielto on osoittautunut tarkoituksenmukaiseksi tavaksi varmistaa viinituotteiden laatu ja välttää mahdolliset väärinkäytökset. Siksi kielto olisi säilytettävä. Jäsenvaltioille tulisi antaa valtuudet lisätä tislattavan tuotannon osuutta tiettyinä vuosina.

| 4.1.10 | ETSK panee merkille komission ehdotuksen kansallisiin määrärahoihin varatun budjetin jaosta. Uusille jäsenvaltioille, joihin järjestelyä ei ole aikaisemmin sovellettu, tulisi kuitenkin määritellä oma, viininviljelyalaan perustuva määrärahojen jakojärjestelmänsä. |
| --- | --- |

4.1.10

ETSK panee merkille komission ehdotuksen kansallisiin määrärahoihin varatun budjetin jaosta. Uusille jäsenvaltioille, joihin järjestelyä ei ole aikaisemmin sovellettu, tulisi kuitenkin määritellä oma, viininviljelyalaan perustuva määrärahojen jakojärjestelmänsä.

4.2   Asetuksen II osaston II luku: Määrärahojen siirto

| 4.2.1 | Komitea on korostanut lukuisissa lausunnoissa toisen pilarin merkitystä maaseudun ja siis myös eurooppalaisten viininviljelyalueiden tulevan kehityksen kannalta. Komitea ottaa tämän periaatteellisen tavoitteen huomioon mutta katsoo silti, että viinin markkinauudistuksen puitteissa esille nostetut toimenpiteet tulisi viinialan erityisongelmien ratkaisemiseksi rahoittaa kokonaisuudessaan viinibudjetista. Siksi budjettia ei saa pienentää leikkauksin eikä määrärahasiirroin. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitea on korostanut lukuisissa lausunnoissa toisen pilarin merkitystä maaseudun ja siis myös eurooppalaisten viininviljelyalueiden tulevan kehityksen kannalta. Komitea ottaa tämän periaatteellisen tavoitteen huomioon mutta katsoo silti, että viinin markkinauudistuksen puitteissa esille nostetut toimenpiteet tulisi viinialan erityisongelmien ratkaisemiseksi rahoittaa kokonaisuudessaan viinibudjetista. Siksi budjettia ei saa pienentää leikkauksin eikä määrärahasiirroin.

4.3   Asetuksen III osaston (Sääntelytoimenpiteet) II luku: Viininvalmistusmenetelmät ja rajoitukset

| 4.3.1 | Komitea pitää ehdottoman tarpeellisena luoda viini-tuotteelle kansainvälisesti hyväksytty määritelmä. Näin ollen on tarpeen määritellä myös hyväksytyt valmistusmenetelmät. Lisäksi olisi tehtävä selväksi, että niin sanotut hedelmäviinit eivät kuulu viinin markkinajärjestelyn soveltamisalaan. |
| --- | --- |

4.3.1

Komitea pitää ehdottoman tarpeellisena luoda viini-tuotteelle kansainvälisesti hyväksytty määritelmä. Näin ollen on tarpeen määritellä myös hyväksytyt valmistusmenetelmät. Lisäksi olisi tehtävä selväksi, että niin sanotut hedelmäviinit eivät kuulu viinin markkinajärjestelyn soveltamisalaan.

| 4.3.2 | Komitea toivoo, että viininvalmistusmenetelmien mukauttaminen OIV:n sääntöihin sisällytettäisiin aiempaa johdonmukaisemmin kahdenvälisten ja kansainvälisten kauppasopimusten strategisiin tavoitteisiin. Kaikkien maailmalla sallittujen menetelmien hyväksyminen tuontiviinien osalta on ristiriidassa sen kanssa, että eurooppalaisten viinien osalta OIV:n sääntöjä pyritään noudattamaan yhä tiukemmin. Tällainen menettely vääristäisikin kilpailua entisestään. Lisäksi ETSK vastustaa ehdotusta sallia vientiin tarkoitettujen viinien valmistuksessa menetelmät, jotka ovat kiellettyjä sisämarkkinoilla myytävien viinien valmistuksessa. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitea toivoo, että viininvalmistusmenetelmien mukauttaminen OIV:n sääntöihin sisällytettäisiin aiempaa johdonmukaisemmin kahdenvälisten ja kansainvälisten kauppasopimusten strategisiin tavoitteisiin. Kaikkien maailmalla sallittujen menetelmien hyväksyminen tuontiviinien osalta on ristiriidassa sen kanssa, että eurooppalaisten viinien osalta OIV:n sääntöjä pyritään noudattamaan yhä tiukemmin. Tällainen menettely vääristäisikin kilpailua entisestään. Lisäksi ETSK vastustaa ehdotusta sallia vientiin tarkoitettujen viinien valmistuksessa menetelmät, jotka ovat kiellettyjä sisämarkkinoilla myytävien viinien valmistuksessa.

| 4.3.3 | ETSK katsoo, että asetukseen tulisi liittää luettelo sallituista viininvalmistusmenetelmistä ja että luettelon päivittämisen ja uusien menetelmien sallimisen tulisi jatkossakin kuulua neuvoston toimivaltaan. |
| --- | --- |

4.3.3

ETSK katsoo, että asetukseen tulisi liittää luettelo sallituista viininvalmistusmenetelmistä ja että luettelon päivittämisen ja uusien menetelmien sallimisen tulisi jatkossakin kuulua neuvoston toimivaltaan.

| 4.3.4 | Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on luopunut suunnitelmista sallia Euroopassa viinin valmistaminen tuoduista rypäleen puristemehuista tai puristemehutiivisteistä ja kolmansien maiden tuotteiden sekoittaminen eurooppalaisiin viineihin. |
| --- | --- |

4.3.4

Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on luopunut suunnitelmista sallia Euroopassa viinin valmistaminen tuoduista rypäleen puristemehuista tai puristemehutiivisteistä ja kolmansien maiden tuotteiden sekoittaminen eurooppalaisiin viineihin.

| 4.3.5 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan tuotantosääntöjä koskevissa ehdotuksissa huomioon Euroopan unionin viininviljelyalueiden erilaiset toimipaikka-, ilmasto- ja sääolot. Aihe on hyvin arkaluonteinen, ja on varottava, ettei sen käsittely johda Euroopan viinialan jakautumiseen tai peräti uudistusehdotusten pysäyttämiseen. ETSK on kuitenkin samaa mieltä siitä, että kaikkien viinivalmistusmenetelmien valvontaa on parannettava viinien laadun edistämiseksi ja varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.3.5

ETSK kehottaa komissiota ottamaan tuotantosääntöjä koskevissa ehdotuksissa huomioon Euroopan unionin viininviljelyalueiden erilaiset toimipaikka-, ilmasto- ja sääolot. Aihe on hyvin arkaluonteinen, ja on varottava, ettei sen käsittely johda Euroopan viinialan jakautumiseen tai peräti uudistusehdotusten pysäyttämiseen. ETSK on kuitenkin samaa mieltä siitä, että kaikkien viinivalmistusmenetelmien valvontaa on parannettava viinien laadun edistämiseksi ja varmistamiseksi.

| 4.3.6 | Näin ollen ETSK ottaa komission ehdotusten arvioinnissa huomioon aiemman lausuntonsa, komission esittämät analyysit, ehdotuksen viininvalmistusmenetelmien vapauttamisesta sekä viininvalmistusmenetelmien tunnustamisen kahdenvälisissä sopimuksissa. Lisäksi komitea tarkastelee ehdotuksia uudistustavoitteiden ja erityisesti kilpailukyvyn parantamisen ja tuotantokustannusten vähentämisen valossa. Tarkasteltuaan komission ehdotuksen etuja ja haittoja komitea kannattaa sakkaroosin käyttöön sekä tiivistetyn puristemehun tukemiseen sovellettavien säännösten periaatteellista säilyttämistä ennallaan. |
| --- | --- |

4.3.6

Näin ollen ETSK ottaa komission ehdotusten arvioinnissa huomioon aiemman lausuntonsa, komission esittämät analyysit, ehdotuksen viininvalmistusmenetelmien vapauttamisesta sekä viininvalmistusmenetelmien tunnustamisen kahdenvälisissä sopimuksissa. Lisäksi komitea tarkastelee ehdotuksia uudistustavoitteiden ja erityisesti kilpailukyvyn parantamisen ja tuotantokustannusten vähentämisen valossa. Tarkasteltuaan komission ehdotuksen etuja ja haittoja komitea kannattaa sakkaroosin käyttöön sekä tiivistetyn puristemehun tukemiseen sovellettavien säännösten periaatteellista säilyttämistä ennallaan.

4.4   Asetuksen III osaston III luku: Alkuperänimitykset ja maantieteelliset merkinnät

| 4.4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on täsmentänyt viinien alkuperämerkintöjä kokevia ehdotuksiaan. Komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan laatuviinien käsite perustuu yhteisössä muun muassa viinin maantieteelliseen alkuperään liittyviin erityisominaisuuksiin. Alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen suojalla on ensisijaisen tärkeä merkitys, ja siksi niiden käyttö tulisi rajoittaa vain määrätyillä maantieteellisillä alueilla valmistettaviin viineihin. |
| --- | --- |

4.4.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on täsmentänyt viinien alkuperämerkintöjä kokevia ehdotuksiaan. Komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan laatuviinien käsite perustuu yhteisössä muun muassa viinin maantieteelliseen alkuperään liittyviin erityisominaisuuksiin. Alkuperänimitysten ja maantieteellisten merkintöjen suojalla on ensisijaisen tärkeä merkitys, ja siksi niiden käyttö tulisi rajoittaa vain määrätyillä maantieteellisillä alueilla valmistettaviin viineihin.

| 4.4.2 | ETSK on niin ikään tyytyväinen siihen, että komissio on selventänyt ja tarkentanut ehdotuksiaan siten, että toimiviksi osoittautuneita laatupoliittisia järjestelmiä, jotka eivät perustu yksinomaan tai lainkaan alkuperämerkintöjen periaatteeseen, voidaan soveltaa jatkossakin. Erityisesti laatuviinien tarkastukset ovat monissa maissa osoittautuneet hyviksi sekä tuottajien että ennen kaikkea kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

4.4.2

ETSK on niin ikään tyytyväinen siihen, että komissio on selventänyt ja tarkentanut ehdotuksiaan siten, että toimiviksi osoittautuneita laatupoliittisia järjestelmiä, jotka eivät perustu yksinomaan tai lainkaan alkuperämerkintöjen periaatteeseen, voidaan soveltaa jatkossakin. Erityisesti laatuviinien tarkastukset ovat monissa maissa osoittautuneet hyviksi sekä tuottajien että ennen kaikkea kuluttajien kannalta.

| 4.4.3 | Komission ehdotus jättää kuitenkin avoimeksi useita kysymyksiä siitä, miten asetus käy yksiin 29. huhtikuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 kanssa (komission asetus neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta (3)). ETSK kehottaakin esittämään vastaavuustaulukon, josta käy ilmi, miten säännökset vaikuttavat viinin maantieteellisiin ja perinteisiin nimityksiin. |
| --- | --- |

4.4.3

Komission ehdotus jättää kuitenkin avoimeksi useita kysymyksiä siitä, miten asetus käy yksiin 29. huhtikuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 kanssa (komission asetus neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta (3)). ETSK kehottaakin esittämään vastaavuustaulukon, josta käy ilmi, miten säännökset vaikuttavat viinin maantieteellisiin ja perinteisiin nimityksiin.

4.5   Asetuksen III osaston IV luku: Päällysmerkinnät

| 4.5.1 | ETSK pitää merkintöjä koskevia ehdotuksia erittäin monitahoisina ja odottaa Euroopan komissiolta ehdotettujen muutosten aiheuttamien vaikutusten tarkkaa simulaatiota. |
| --- | --- |

4.5.1

ETSK pitää merkintöjä koskevia ehdotuksia erittäin monitahoisina ja odottaa Euroopan komissiolta ehdotettujen muutosten aiheuttamien vaikutusten tarkkaa simulaatiota.

| 4.5.2 | ETSK muistuttaa, että nimityssäännöksiä muutettiin vasta äskettäin vuosikausia kestäneiden keskusteluiden jälkeen. Komitea kehottaa komissiota esittämään mahdolliset uudet näkökohdat, joita ei ole otettu juuri päättyneissä keskusteluissa huomioon. |
| --- | --- |

4.5.2

ETSK muistuttaa, että nimityssäännöksiä muutettiin vasta äskettäin vuosikausia kestäneiden keskusteluiden jälkeen. Komitea kehottaa komissiota esittämään mahdolliset uudet näkökohdat, joita ei ole otettu juuri päättyneissä keskusteluissa huomioon.

| 4.5.3 | ETSK pitää päällysmerkintäsääntöjen yksinkertaistamista tervetulleena silloin, kun se parantaa kuluttajien tiedonsaantia. Tällaiset muutokset eivät kuitenkaan saa kasvattaa kilpailun vääristymisen tai kuluttajien harhauttamisen vaaraa eivätkä siten lisätä oikeusprosesseja. Näin ollen on arveluttavaa, että komissio ehdottaa rypälelajikkeen ja satovuoden vapaaehtoista merkitsemistä alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää vailla oleviin viineihin. Ehdotus on hyväksyttävissä vain siinä tapauksessa, että viinien jäljitettävyys varmistetaan valvonta- ja sertifiointijärjestelmän avulla kuluttajansuojan takaamiseksi sekä harhaanjohtamisen ja vilpillisen kilpailun välttämiseksi. |
| --- | --- |

4.5.3

ETSK pitää päällysmerkintäsääntöjen yksinkertaistamista tervetulleena silloin, kun se parantaa kuluttajien tiedonsaantia. Tällaiset muutokset eivät kuitenkaan saa kasvattaa kilpailun vääristymisen tai kuluttajien harhauttamisen vaaraa eivätkä siten lisätä oikeusprosesseja. Näin ollen on arveluttavaa, että komissio ehdottaa rypälelajikkeen ja satovuoden vapaaehtoista merkitsemistä alkuperänimitystä tai maantieteellistä merkintää vailla oleviin viineihin. Ehdotus on hyväksyttävissä vain siinä tapauksessa, että viinien jäljitettävyys varmistetaan valvonta- ja sertifiointijärjestelmän avulla kuluttajansuojan takaamiseksi sekä harhaanjohtamisen ja vilpillisen kilpailun välttämiseksi.

| 4.5.4 | Komitea muistuttaa, että Euroopan unionin laajentuessa myös kielten määrä kasvaa, mikä voi aiheuttaa kauppaesteitä, kuten nyt on tapahtunut sulfiittien merkitsemisen suhteen. Tämän vuoksi on huolehdittava siitä, että pakolliset tiedot, esimerkiksi ainesosat, voidaan päällysmerkinnöissä ilmoittaa yleisesti ymmärrettävissä olevin symbolein. |
| --- | --- |

4.5.4

Komitea muistuttaa, että Euroopan unionin laajentuessa myös kielten määrä kasvaa, mikä voi aiheuttaa kauppaesteitä, kuten nyt on tapahtunut sulfiittien merkitsemisen suhteen. Tämän vuoksi on huolehdittava siitä, että pakolliset tiedot, esimerkiksi ainesosat, voidaan päällysmerkinnöissä ilmoittaa yleisesti ymmärrettävissä olevin symbolein.

4.6   Asetuksen V osasto: Tuotantokyky

| 4.6.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on tarkistanut raivaussäännöksiä koskevia ehdotuksiaan ja leikannut raivaustarkoituksiin varattuja määrärahoja. Komitea tunnustaa raivauksen markkinajärjestelyn välineeksi, jota tulisi tarjota alueellisten tai kansallisten rakenneohjelmien osana yhteisön kokonaispuitteissa ja jonka soveltaminen tulisi rajoittaa 3–5 vuoteen. Raivauksen tulisi olla vapaaehtoinen toimenpide, jolla poistetaan viiniköynnöksiä viininviljelyyn sopimattomilta aloilta ja vaimennetaan elinkelvottomien yritysten lakkauttamisen sosiaalisia seurauksia. |
| --- | --- |

4.6.1

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on tarkistanut raivaussäännöksiä koskevia ehdotuksiaan ja leikannut raivaustarkoituksiin varattuja määrärahoja. Komitea tunnustaa raivauksen markkinajärjestelyn välineeksi, jota tulisi tarjota alueellisten tai kansallisten rakenneohjelmien osana yhteisön kokonaispuitteissa ja jonka soveltaminen tulisi rajoittaa 3–5 vuoteen. Raivauksen tulisi olla vapaaehtoinen toimenpide, jolla poistetaan viiniköynnöksiä viininviljelyyn sopimattomilta aloilta ja vaimennetaan elinkelvottomien yritysten lakkauttamisen sosiaalisia seurauksia.

| 4.6.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on muuttanut istutussääntelyn purkamisen alkuperäistä aikataulua. ETSK vastustaa kuitenkin edelleen täysimääräistä sääntelystä vapauttamista (vapauttamisajankohdan lykkäämisestä riippumatta), koska se vaarantaisi viinin markkinauudistuksen taloudelliset, sosiaaliset, ympäristöpoliittiset ja maisemahoidolliset tavoitteet. Viininviljelyn siirtämistä kulttuurisesti arvokkailta viinialueilta kustannustehokkaammin viljeltäville aloille ei voida tukea viininviljelyalueiden työllisyyteen, talouteen ja infrastruktuuriin sekä yhteiskunnalliseen rakenteeseen, ympäristöön ja luonnonsuojeluun liittyvän yleisen vastuun vuoksi. |
| --- | --- |

4.6.2

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on muuttanut istutussääntelyn purkamisen alkuperäistä aikataulua. ETSK vastustaa kuitenkin edelleen täysimääräistä sääntelystä vapauttamista (vapauttamisajankohdan lykkäämisestä riippumatta), koska se vaarantaisi viinin markkinauudistuksen taloudelliset, sosiaaliset, ympäristöpoliittiset ja maisemahoidolliset tavoitteet. Viininviljelyn siirtämistä kulttuurisesti arvokkailta viinialueilta kustannustehokkaammin viljeltäville aloille ei voida tukea viininviljelyalueiden työllisyyteen, talouteen ja infrastruktuuriin sekä yhteiskunnalliseen rakenteeseen, ympäristöön ja luonnonsuojeluun liittyvän yleisen vastuun vuoksi.

| 4.6.3 | Jos eurooppalaisten viljelysäännösten ja niihin liittyvän uusien viljelmien istutuskiellon soveltamista ei aiota jatkaa, on luotava kehykset, joiden perusteella viinialueet voivat jatkaa tai mukauttaa istutusoikeuksiaan ja viljelysäännöksiään viinin eurooppalaisen markkinajärjestelyn tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6.3

Jos eurooppalaisten viljelysäännösten ja niihin liittyvän uusien viljelmien istutuskiellon soveltamista ei aiota jatkaa, on luotava kehykset, joiden perusteella viinialueet voivat jatkaa tai mukauttaa istutusoikeuksiaan ja viljelysäännöksiään viinin eurooppalaisen markkinajärjestelyn tavoitteiden mukaisesti.

4.7   Uusi osasto: Menekinedistäminen ja tiedotus

| 4.7.1 | ETSK:n mielestä komission ehdotukset eivät ole riittäviä, jotta kolmansien maiden ja erityisesti uuden maailman viineille menetetyt markkinaosuudet saataisiin vallattua sisämarkkinoilla takaisin. |
| --- | --- |

4.7.1

ETSK:n mielestä komission ehdotukset eivät ole riittäviä, jotta kolmansien maiden ja erityisesti uuden maailman viineille menetetyt markkinaosuudet saataisiin vallattua sisämarkkinoilla takaisin.

| 4.7.2 | ETSK kehottaa komissiota esittämään, että kansallisin määrärahoin edistetään kuluttajavalistus- ja menekinedistämistoimia paitsi vientimarkkinoilla myös sisämarkkinoilla. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota tiedotukseen, joka koskee kohtuullisen viininkulutuksen etuja osana terveellisiä ravintotottumuksia ja nykyaikaista elämäntapaa. |
| --- | --- |

4.7.2

ETSK kehottaa komissiota esittämään, että kansallisin määrärahoin edistetään kuluttajavalistus- ja menekinedistämistoimia paitsi vientimarkkinoilla myös sisämarkkinoilla. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota tiedotukseen, joka koskee kohtuullisen viininkulutuksen etuja osana terveellisiä ravintotottumuksia ja nykyaikaista elämäntapaa.

| 4.7.3 | ETSK korostaa, että tiedostus- ja menekinedistämistoimien tulisi koskea kaikkia viinirypäleistä valmistettavia tuotteita. |
| --- | --- |

4.7.3

ETSK korostaa, että tiedostus- ja menekinedistämistoimien tulisi koskea kaikkia viinirypäleistä valmistettavia tuotteita.

| 4.7.4 | ETSK suosittaa, että viinituotteita ja viininviljelyalueiden matkailua, gastronomiaa ja muita tuotteita koskevat tiedotustoimet liitetään toisiinsa. |
| --- | --- |

4.7.4

ETSK suosittaa, että viinituotteita ja viininviljelyalueiden matkailua, gastronomiaa ja muita tuotteita koskevat tiedotustoimet liitetään toisiinsa.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 325, 30.12.2006, s. 29.

1

(2)  EYVL C 101, 12.04.1999, s. 60–64, ja alaviitteessä 1 mainittu lausunto.

2

(3)  EYVL L 118, 4.5.2002, s. 1–54.

3

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 4.3.6

Korvataan kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Tarkasteltuaan komission ehdotuksen etuja ja haittoja komitea kannattaa sakkaroosin käyttöön sekä tiivistetyn puristemehun tukemiseen sovellettavien säännösten periaatteellista säilyttämistä ennallaan.
  Tarkasteltuaan komission ehdotuksen etuja ja haittoja ETSK katsoo, että mahdollisuus käyttää sakkaroosia laillisesti ja perinteen mukaisesti voitaisiin säilyttää kyseistä käytäntöä soveltavissa maissa. EU:n viinintuottajien tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi kuitenkin säilytettävä tiivistetyn ja puhdistetun puristemehun tuet, ja ne tulisi sopeuttaa sokerin hinnasta johtuviin uusiin markkinaolosuhteisiin. Nämä tuet ovat välttämättömiä yhtäläisten kustannusten ylläpitämiseksi, eikä niiden pitäisi vaikuttaa jäsenvaltiokohtaisiin määrärahoihin, vaan niille pitäisi luoda oma budjettikohtansa.”

Perustelu

Jo voimaan tullut sokerin YMJ:n uudistus ja viinin YMJ:n kokonaisuudistus muuttavat perin juurin viinintuotannon kustannusrakennetta. Jos halutaan todella säilyttää entinen tilanne ja noudattaa vääristymättömän kilpailun periaatetta, puristemehun tuet on mukautettava ja ne on jätettävä jäsenvaltiokohtaisten määrärahojen ulkopuolelle, sillä sokeri ja puristemehu ovat viinin väkevöintiprosesseissa kilpailevia tuotteita.

Äänestystulos

Puolesta 25 Vastaan 54 Pidättyi 8

Uusi kohta 4.3.7

Lisätään seuraava uusi kohta:

| ”4.3.7 | Sakkaroosin käyttö viinin väkevöittämiseksi merkitsisi sitä, että viiniin lisättäisiin muuta kuin viinirypäleistä peräisin olevaa tuotetta. Koska ETSK pitää merkintöjen avoimuutta ja kuluttajasuojaa tärkeinä asioina, se katsoo, että kyseisellä menetelmällä väkevöitettyjen viinien merkinnöissä tulee olla maininta menetelmän käytöstä.” |
| --- | --- |

”4.3.7

Perustelu

ETSK:n peruuttamattomana ja kiistattomana tehtävänä on pyrkiä aina ja jatkuvasti mahdollisimman suureen avoimuuteen tavaroiden ja elintarvikkeiden kuluttajille suunnatussa tiedotuksessa.

Äänestystulos

Puolesta 30 Vastaan 70 Pidättyi 21

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/47

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Maatalouden tulevaisuudennäkymät erityisistä luonnonhaitoista kärsivillä alueilla (vuoristoalueet, saaret ja syrjäisimmät alueet)”

(2008/C 120/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohdan nojalla laatia aiheesta

Maatalouden tulevaisuudennäkymät erityisistä luonnonhaitoista kärsivillä alueilla (vuoristoalueet, saaret ja syrjäisimmät alueet).

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Gilbert Bros.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi 13. syyskuuta 2006 oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Maatalouden tulevaisuudennäkymät erityisistä luonnonhaitoista kärsivillä alueilla (vuoristoalueet, saaret ja syrjäisimmät alueet)” (1). |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi 13. syyskuuta 2006 oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Maatalouden tulevaisuudennäkymät erityisistä luonnonhaitoista kärsivillä alueilla (vuoristoalueet, saaret ja syrjäisimmät alueet)” (1).

| 1.1.1 | Tuossa lausunnossaan ETSK käsittelee kokonaisen luvun verran (4 luku) vuoristoalueiden ongelmia ja korostaa muun muassa tarvetta






  — | harjoittaa EU:ssa erityisesti vuoristoalueiden aseman edistämistä koskevaa politiikkaa |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Tuossa lausunnossaan ETSK käsittelee kokonaisen luvun verran (4 luku) vuoristoalueiden ongelmia ja korostaa muun muassa tarvetta

—

harjoittaa EU:ssa erityisesti vuoristoalueiden aseman edistämistä koskevaa politiikkaa

| — | yhtenäistää määritelmä Euroopan unionin tasolla |
| --- | --- |

—

yhtenäistää määritelmä Euroopan unionin tasolla

| — | antaa vuoristoalueille etusija toisen pilarin määrärahoja jaettaessa |
| --- | --- |

—

antaa vuoristoalueille etusija toisen pilarin määrärahoja jaettaessa

| — | vakiinnuttaa vuoristoalueiden viljelijöille maksettavat korvaukset |
| --- | --- |

—

vakiinnuttaa vuoristoalueiden viljelijöille maksettavat korvaukset

| — | yhdentää maatalous- ja aluepolitiikat niiden vaikutusten tehostamiseksi vuoristoalueilla. |
| --- | --- |

—

yhdentää maatalous- ja aluepolitiikat niiden vaikutusten tehostamiseksi vuoristoalueilla.

| 1.2 | Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso kertoi 7. joulukuuta 2006 alueiden komitean täysistunnon päätteeksi käydyssä poliittisessa keskustelussa kannattavansa vihreän kirjan laatimista vuoristoalueita suosivan politiikan tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

1.2

Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso kertoi 7. joulukuuta 2006 alueiden komitean täysistunnon päätteeksi käydyssä poliittisessa keskustelussa kannattavansa vihreän kirjan laatimista vuoristoalueita suosivan politiikan tulevaisuudesta.

| 1.3 | Sen vuoksi ETSK on katsonut tarpeelliseksi laatia lisälausunnon, jossa se voi ottaa kantaa tällaisen vihreän kirjan laadintaperiaatteeseen. |
| --- | --- |

1.3

Sen vuoksi ETSK on katsonut tarpeelliseksi laatia lisälausunnon, jossa se voi ottaa kantaa tällaisen vihreän kirjan laadintaperiaatteeseen.

| 1.4 | Vuoristoalueet tarjoavat Euroopan koko väestölle lukuisia julkisia ja taloudellisia hyödykkeitä ja palveluja. Tällaisia ovat muun muassa






  — | luonnonkatastrofien riskin vähentäminen (tästä hyötyvät sekä vuoristoalueiden asukkaat että muu väestö esim. liikenneväylien suojaamisen ansiosta) |
| --- | --- | --- |

1.4

Vuoristoalueet tarjoavat Euroopan koko väestölle lukuisia julkisia ja taloudellisia hyödykkeitä ja palveluja. Tällaisia ovat muun muassa

—

luonnonkatastrofien riskin vähentäminen (tästä hyötyvät sekä vuoristoalueiden asukkaat että muu väestö esim. liikenneväylien suojaamisen ansiosta)

| — | virkistys- ja matkailu-alueet (ne ovat olennaisen tärkeitä taajaan asutun Euroopan väestölle ja maanosan kilpailukyvylle) |
| --- | --- |

—

virkistys- ja matkailu-alueet (ne ovat olennaisen tärkeitä taajaan asutun Euroopan väestölle ja maanosan kilpailukyvylle)

| — | merkittävä biologinen monimuotoisuus |
| --- | --- |

—

merkittävä biologinen monimuotoisuus

| — | ainutlaatuiset vesivarat |
| --- | --- |

—

ainutlaatuiset vesivarat

| — | korkealaatuiset tuotteet, etenkin elintarvikkeet. |
| --- | --- |

—

korkealaatuiset tuotteet, etenkin elintarvikkeet.

| 1.5 | Näiden hyödykkeiden ja palvelujen tuotanto vaarantuu, elleivät vuoristoalueiden asukkaat hoida asuinalueitaan kunnolla. |
| --- | --- |

1.5

Näiden hyödykkeiden ja palvelujen tuotanto vaarantuu, elleivät vuoristoalueiden asukkaat hoida asuinalueitaan kunnolla.

| 1.6 | Vastattavana on uusia ja merkittäviä nykyhetken ja tulevaisuuden haasteita, kuten talouden kilpailun kiristyminen, väestörakenteen muutos ja ilmastonmuutos. Nämä haasteet koskevat kaikkia alueita, mutta niiden vaikutukset ovat vielä paljon voimakkaampia vuoristossa. Näin ollen niihin on vastattava juuri tilanteeseen sopivalla tavalla. |
| --- | --- |

1.6

Vastattavana on uusia ja merkittäviä nykyhetken ja tulevaisuuden haasteita, kuten talouden kilpailun kiristyminen, väestörakenteen muutos ja ilmastonmuutos. Nämä haasteet koskevat kaikkia alueita, mutta niiden vaikutukset ovat vielä paljon voimakkaampia vuoristossa. Näin ollen niihin on vastattava juuri tilanteeseen sopivalla tavalla.

| 1.7 | Valtaosa vuoristoalueilla toteutettavista toimintalinjoista on kuitenkin alakohtaisia, ja niistä päätetään usein muualla kuin vuoristoalueilla ottamatta asianmukaisesti huomioon tällaisten alueiden erityispiirteitä. Vuoristoalueisiin kohdistuvat yhteiskunnalliset toimet usein yleistyvät ja leviävät muille alueille, jolloin vuoristoalueiden erityispiirteiden huomioon ottaminen heikkenee. Samalla EU:n ja jäsenvaltioiden yhteiskunnallisissa toimintalinjoissa korostetaan yhä enemmän ja pyritään edistämään ja parantamaan alueiden kilpailuetuja. |
| --- | --- |

1.7

Valtaosa vuoristoalueilla toteutettavista toimintalinjoista on kuitenkin alakohtaisia, ja niistä päätetään usein muualla kuin vuoristoalueilla ottamatta asianmukaisesti huomioon tällaisten alueiden erityispiirteitä. Vuoristoalueisiin kohdistuvat yhteiskunnalliset toimet usein yleistyvät ja leviävät muille alueille, jolloin vuoristoalueiden erityispiirteiden huomioon ottaminen heikkenee. Samalla EU:n ja jäsenvaltioiden yhteiskunnallisissa toimintalinjoissa korostetaan yhä enemmän ja pyritään edistämään ja parantamaan alueiden kilpailuetuja.

| 1.8 | Merkityksestään huolimatta Euroopan vuoristoalueita on yhteisön politiikassa tietyssä määrin laiminlyöty, eikä niiden huomattavaa potentiaalia Euroopan talouskasvun ja monimuotoisuuden edistämiseksi ole tunnustettu mm. niiden lähestymistapojen vuoksi. |
| --- | --- |

1.8

Merkityksestään huolimatta Euroopan vuoristoalueita on yhteisön politiikassa tietyssä määrin laiminlyöty, eikä niiden huomattavaa potentiaalia Euroopan talouskasvun ja monimuotoisuuden edistämiseksi ole tunnustettu mm. niiden lähestymistapojen vuoksi.

| 1.9 | ETSK kannattaakin poliittisen lähestymistavan huomattavaa yhtenäistämistä ja yhdentämistä. Vuoristoalueet tarvitsevat kestävän kehityksensä edistämiseksi monialaista alueellista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

1.9

ETSK kannattaakin poliittisen lähestymistavan huomattavaa yhtenäistämistä ja yhdentämistä. Vuoristoalueet tarvitsevat kestävän kehityksensä edistämiseksi monialaista alueellista lähestymistapaa.

| 1.10 | Vuoristoaluepolitiikan tulevaisuutta koskevan EU:n vihreän kirjan avulla voitaisiin järkeistää ja yhtenäistää unionitasolla toteutettavaa politiikkaa ja aloitteita ja tehostaa niitä erityisesti vuoristoalueita ajatellen. Tämä pätee erityisesti tässä lausunnossa mainittuun vuoristoalueiden maatalouteen. Suurimmalla osalla Euroopan vuoristoalueita maatalous on muun sosioekonomisen toiminnan, kuten jalostuksen ja matkailupalvelujen, kehityspohja ja alueiden kiinnostavuuden perusta. Yhteisellä maatalouspolitiikalla on siis keskeinen rooli, ja se on sisällytettävä vuoristoalueilla toteutettavia yhteisön toimintalinjoja koskevaan katsaukseen, jollainen vihreän kirjan perusteella halutaan laatia. |
| --- | --- |

1.10

Vuoristoaluepolitiikan tulevaisuutta koskevan EU:n vihreän kirjan avulla voitaisiin järkeistää ja yhtenäistää unionitasolla toteutettavaa politiikkaa ja aloitteita ja tehostaa niitä erityisesti vuoristoalueita ajatellen. Tämä pätee erityisesti tässä lausunnossa mainittuun vuoristoalueiden maatalouteen. Suurimmalla osalla Euroopan vuoristoalueita maatalous on muun sosioekonomisen toiminnan, kuten jalostuksen ja matkailupalvelujen, kehityspohja ja alueiden kiinnostavuuden perusta. Yhteisellä maatalouspolitiikalla on siis keskeinen rooli, ja se on sisällytettävä vuoristoalueilla toteutettavia yhteisön toimintalinjoja koskevaan katsaukseen, jollainen vihreän kirjan perusteella halutaan laatia.

| 1.11 | ETSK kehottaa siis kirjaamaan vuoristoaluepolitiikan tulevaisuutta koskevan vihreän kirjan mahdollisimman ripeästi Euroopan komission työohjelmaan. Vihreässä kirjassa voitaisiin määritellä tarkemmin aihepiirit, jotka ovat strategisen tärkeitä Euroopan unionin jäsenvaltioiden vuoristoalueille, ja selventää eri hallintotasojen ja taloudenalojen tehtäviä sekä niiden välistä koordinointia. Lisäksi vihreässä kirjassa voitaisiin vahvistaa, mihin tilastotietoihin vuoristoalueilla toteutettavat politiikat pohjautuvat, tarkastella Euroopan unionin määrittämien strategisten tavoitteiden johdosta vuoristoalueilla toteutettavia liitännäis- ja tukitoimenpiteitä ja tuoda esille, millä tavoin EU:n ja jäsenvaltioiden julkisia toimia voitaisiin kehittää. |
| --- | --- |

1.11

ETSK kehottaa siis kirjaamaan vuoristoaluepolitiikan tulevaisuutta koskevan vihreän kirjan mahdollisimman ripeästi Euroopan komission työohjelmaan. Vihreässä kirjassa voitaisiin määritellä tarkemmin aihepiirit, jotka ovat strategisen tärkeitä Euroopan unionin jäsenvaltioiden vuoristoalueille, ja selventää eri hallintotasojen ja taloudenalojen tehtäviä sekä niiden välistä koordinointia. Lisäksi vihreässä kirjassa voitaisiin vahvistaa, mihin tilastotietoihin vuoristoalueilla toteutettavat politiikat pohjautuvat, tarkastella Euroopan unionin määrittämien strategisten tavoitteiden johdosta vuoristoalueilla toteutettavia liitännäis- ja tukitoimenpiteitä ja tuoda esille, millä tavoin EU:n ja jäsenvaltioiden julkisia toimia voitaisiin kehittää.

| 1.12 | Vihreä kirja vuoristoaluepolitiikan tulevaisuudesta helpottaisi vuoristoalueiden kilpailuetujen hyödyntämistä ja nivoutuisi näin ollen myös uudistettuun Lissabonin strategiaan ja Göteborgin strategiaan. Se edistäisi myös kasvu- ja työllisyystavoitteen saavuttamista ja auttaisi Euroopan unionia kehittymään tulevina vuosina maailman kilpailukykyisimmäksi osaamistaloudeksi. Vuoristoalueilla on paljon annettavaa koko Euroopalle, ja niiden innovointi- ja kasvupotentiaali olisi hyödynnettävä mahdollisimman tarkoin. |
| --- | --- |

1.12

Vihreä kirja vuoristoaluepolitiikan tulevaisuudesta helpottaisi vuoristoalueiden kilpailuetujen hyödyntämistä ja nivoutuisi näin ollen myös uudistettuun Lissabonin strategiaan ja Göteborgin strategiaan. Se edistäisi myös kasvu- ja työllisyystavoitteen saavuttamista ja auttaisi Euroopan unionia kehittymään tulevina vuosina maailman kilpailukykyisimmäksi osaamistaloudeksi. Vuoristoalueilla on paljon annettavaa koko Euroopalle, ja niiden innovointi- ja kasvupotentiaali olisi hyödynnettävä mahdollisimman tarkoin.

| 1.13 | Aluepolitiikasta vastaava komission jäsen Danuta Hübner puhui 11.–12. heinäkuuta 2007 pidetyssä ETSK:n täysistunnossa ”EU:n aluepoliittisesta toimintasuunnitelmasta” ja kertoi, että vuonna 2008 on määrä julkaista alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus, jossa tarkastellaan tulevaisuuden suurten haasteiden vaikutusta alueisiin ja keinoja vastata haasteisiin. ETSK kehottaa ottamaan vuoristoalueiden, saarten ja syrjäisimpien alueiden alueelliset erityispiirteet asianmukaisesti huomioon määriteltäessä Euroopan unionin koheesiopolitiikkaa ja toteutettaessa aluepoliittista toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

1.13

Aluepolitiikasta vastaava komission jäsen Danuta Hübner puhui 11.–12. heinäkuuta 2007 pidetyssä ETSK:n täysistunnossa ”EU:n aluepoliittisesta toimintasuunnitelmasta” ja kertoi, että vuonna 2008 on määrä julkaista alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus, jossa tarkastellaan tulevaisuuden suurten haasteiden vaikutusta alueisiin ja keinoja vastata haasteisiin. ETSK kehottaa ottamaan vuoristoalueiden, saarten ja syrjäisimpien alueiden alueelliset erityispiirteet asianmukaisesti huomioon määriteltäessä Euroopan unionin koheesiopolitiikkaa ja toteutettaessa aluepoliittista toimintasuunnitelmaa.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 318, 23.12.2006, s. 93.

1

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/49

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 998/2003 muuttamisesta siirtymäkauden pidentämisen osalta”

KOM(2007) 572 lopullinen — 2007/0202 COD

(2008/C 120/12)

Neuvosto päätti 23. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan ja 152 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 998/2003 muuttamisesta siirtymäkauden pidentämisen osalta.

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 29. marraskuuta 2000 antamassaan lausunnossa CESE 1411/2000 (1), Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa), äänin 131 puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä, antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata mainitussa lausunnossa ilmaisemaansa kantaan.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EYVL C 116, 20.4.2001, s. 54–56.

1

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

| — | ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös neuvoston direktiivien 76/768/ETY, 88/378/ETY, 1999/13/EY ja direktiivien 2000/53/EY, 2002/96/EY ja 2004/42/EY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) ...” ja |
| --- | --- |

—

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös neuvoston direktiivien 76/768/ETY, 88/378/ETY, 1999/13/EY ja direktiivien 2000/53/EY, 2002/96/EY ja 2004/42/EY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) ...” ja

| — | ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta sen mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o ...” |
| --- | --- |

—

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta sen mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o ...”

KOM(2007) 611 lopullinen — 2007/0212 COD

KOM(2007) 613 lopullinen — 2007/0213 COD

(2008/C 120/13)

Neuvosto päätti 13. marraskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös neuvoston direktiivien 76/768/ETY, 88/378/ETY, 1999/13/EY ja direktiivien 2000/53/EY, 2002/96/EY ja 2004/42/EY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) ... ja

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta sen mukauttamiseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o ...

ETSK katsoo, että asianomaisten ehdotusten sisältö on hyväksyttävä, eikä sillä ole niihin kommentoitavaa.

Komitea päätti 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) antaa kyseisistä ehdotuksista myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 139 ääntä puolesta ja 3:n pidättyessä äänestämästä.

Komitea esittää näkemyksensä aineiden ja seosten luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevan komission ehdotuksen (1) sisällöstä parhaillaan valmisteilla olevassa lausunnossaan (2), joka on määrä hyväksyä maaliskuussa 2008 pidettävässä täysistunnossa.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (KOM(2007) 355 lopullinen).

1

(2)  NAT/367, esittelijä: David Sears.

2

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Alueellisen verolainsäädännön vaikutus teollisuuden muutoksiin”

(2008/C 120/14)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta

Alueellisen verolainsäädännön vaikutus teollisuuden muutoksiin.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 13. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Robert Schadeck ja apulaisesittelijä Bernard Gay.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 102 puolesta ja 7 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

Ensimmäinen osa — Päätelmät ja suositukset

| A | Euroopan talous on integroitunut vahvasti maailmantalouteen. Yhdentymisen taso riippuu taloudenalasta: se on erityisen voimakasta niillä teollisuuden aloilla, joilla suhtautuminen globalisaatioon on kaikkein avoiminta. Näin ollen myös Euroopan unionin (EU) talous- ja veropolitiikat on määriteltävä suhteessa maailmantalouden kehitykseen. Vaikka tässä lausunnossa käsitellään alueellisen verolainsäädännön vaikutusta teollisuuden muutoksiin EU:ssa, lausuntoa ei kuitenkaan tule tarkastella irrallaan yleismaailmallisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

A

Euroopan talous on integroitunut vahvasti maailmantalouteen. Yhdentymisen taso riippuu taloudenalasta: se on erityisen voimakasta niillä teollisuuden aloilla, joilla suhtautuminen globalisaatioon on kaikkein avoiminta. Näin ollen myös Euroopan unionin (EU) talous- ja veropolitiikat on määriteltävä suhteessa maailmantalouden kehitykseen. Vaikka tässä lausunnossa käsitellään alueellisen verolainsäädännön vaikutusta teollisuuden muutoksiin EU:ssa, lausuntoa ei kuitenkaan tule tarkastella irrallaan yleismaailmallisesta tilanteesta.

| B | EU:n ja kaikkien sen jäsenvaltioiden on hallinnoitava talous-, raha-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkoja, joiden vaatimukset eivät rajoitu markkinoiden dynamiikkaan. Näin ollen on syytä huolehtia siitä, että alueellinen verolainsäädäntö vaikuttaa myönteisesti teollisuuden muutoksiin Euroopan tasolla. Muutokset vastaavat tietenkin markkinoiden dynamiikkaan, mutta niitä kannattaa tukea yllämainittujen politiikkojen avulla myös laajemmassa kontekstissa. Lissabonin strategia perustuu luonnostaan eri alojen (kilpailukyky, sosiaalinen ulottuvuus, ympäristönsuojelu) väliseen tasapainoon, josta on syytä huolehtia myös suhteessa jäsenvaltioiden väliseen verokilpailuun (1). |
| --- | --- |

B

EU:n ja kaikkien sen jäsenvaltioiden on hallinnoitava talous-, raha-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkoja, joiden vaatimukset eivät rajoitu markkinoiden dynamiikkaan. Näin ollen on syytä huolehtia siitä, että alueellinen verolainsäädäntö vaikuttaa myönteisesti teollisuuden muutoksiin Euroopan tasolla. Muutokset vastaavat tietenkin markkinoiden dynamiikkaan, mutta niitä kannattaa tukea yllämainittujen politiikkojen avulla myös laajemmassa kontekstissa. Lissabonin strategia perustuu luonnostaan eri alojen (kilpailukyky, sosiaalinen ulottuvuus, ympäristönsuojelu) väliseen tasapainoon, josta on syytä huolehtia myös suhteessa jäsenvaltioiden väliseen verokilpailuun (1).

| C | Komitea toteaa, että verokilpailu on todellisuutta sisämarkkinoilla, ja se voi johtaa kilpailun vääristymiseen. Kilpailu edellyttää avoimuutta koskevia sääntöjä sekä mahdollisten väärinkäytösten ja haitallisten käytäntöjen tunnistamista (2). Lisäksi se edellyttää sellaisten indikaattorien olemassa oloa, jotka tarjoavat hyvän vertailukohdan verokilpailun tilan arvioimiseksi. ETSK katsoo kuitenkin, että verotus ei ole keskeinen tekijä pk-yritysten investointipäätösten kannalta. Liikkuvammissa monikansallisissa yrityksissä sillä sen sijaan on paljon enemmän painoarvoa. |
| --- | --- |

C

Komitea toteaa, että verokilpailu on todellisuutta sisämarkkinoilla, ja se voi johtaa kilpailun vääristymiseen. Kilpailu edellyttää avoimuutta koskevia sääntöjä sekä mahdollisten väärinkäytösten ja haitallisten käytäntöjen tunnistamista (2). Lisäksi se edellyttää sellaisten indikaattorien olemassa oloa, jotka tarjoavat hyvän vertailukohdan verokilpailun tilan arvioimiseksi. ETSK katsoo kuitenkin, että verotus ei ole keskeinen tekijä pk-yritysten investointipäätösten kannalta. Liikkuvammissa monikansallisissa yrityksissä sillä sen sijaan on paljon enemmän painoarvoa.

| D | Verokilpailu ei koske ainoastaan yritysten verotusta. Rahoitusvarojen liikkuvuuden lisääntyessä kilpailu koskee myös henkilöiden pääomatuloa sekä omaisuusverotusta. |
| --- | --- |

D

Verokilpailu ei koske ainoastaan yritysten verotusta. Rahoitusvarojen liikkuvuuden lisääntyessä kilpailu koskee myös henkilöiden pääomatuloa sekä omaisuusverotusta.

| E | Komitea katsoo, että eri viranomaisten verojärjestelyjen yhdenmukaistamisen myötä voidaan tehostaa sisämarkkinoiden toimintaa vähentämällä markkinahäiriöitä ja verotussääntöjen noudattamiskustannuksia erityisesti rajaseuduilla. ETSK toistaa suositukset, jotka se esitti Fiscalis 2013 -ohjelmasta äskettäin antamassaan lausunnossa (3). |
| --- | --- |

E

Komitea katsoo, että eri viranomaisten verojärjestelyjen yhdenmukaistamisen myötä voidaan tehostaa sisämarkkinoiden toimintaa vähentämällä markkinahäiriöitä ja verotussääntöjen noudattamiskustannuksia erityisesti rajaseuduilla. ETSK toistaa suositukset, jotka se esitti Fiscalis 2013 -ohjelmasta äskettäin antamassaan lausunnossa (3).

| F | Kansallisen tason välitöntä verotusta koskevan koordinoinnin puute jäsenvaltioiden välillä johtaa komitean näkemyksen mukaan verottamatta jättämiseen (4), väärinkäytöksiin tai yhtenäismarkkinoiden toiminnan vääristymiseen. Lisäksi tilanne aiheuttaa EU:n kokonaisverotulojen epävakautta — tai jopa pienentymistä. |
| --- | --- |

F

Kansallisen tason välitöntä verotusta koskevan koordinoinnin puute jäsenvaltioiden välillä johtaa komitean näkemyksen mukaan verottamatta jättämiseen (4), väärinkäytöksiin tai yhtenäismarkkinoiden toiminnan vääristymiseen. Lisäksi tilanne aiheuttaa EU:n kokonaisverotulojen epävakautta — tai jopa pienentymistä.

| G | Rajoittamaton verokilpailu yhteisön sisällä saattaa toisaalta lisätä vähiten liikkuvien verovelvollisten — esimerkiksi pienten yritysten ja paikkaan sidottujen palveluiden — verorasitusta ja toisaalta muuttaa verotuksen jakautumista veronmaksajien ja kuluttajien välillä julkisten menojen ja sosiaalietuuksien kattamiseksi. Viimeksi mainittu seikka vahingoittaisi sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

G

Rajoittamaton verokilpailu yhteisön sisällä saattaa toisaalta lisätä vähiten liikkuvien verovelvollisten — esimerkiksi pienten yritysten ja paikkaan sidottujen palveluiden — verorasitusta ja toisaalta muuttaa verotuksen jakautumista veronmaksajien ja kuluttajien välillä julkisten menojen ja sosiaalietuuksien kattamiseksi. Viimeksi mainittu seikka vahingoittaisi sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| H | Pk- ja palveluyrityksillä on heikoimmat edellytykset hyötyä verokilpailusta. Komitea suosittelee, että käynnistettäisiin tukitoimia, esimerkiksi koulutusohjelmia näiden yritysten toimihenkilöille (kuten julkishallinnon virkamiehillekin) ja perustettaisiin erityisesti EU:n raja- ja syrjäseuduille asianmukaisia tietokantoja, joiden kautta kyseisiä yrityksiä autettaisiin niiden kansainvälistymiseen tähtäävissä toimissa. |
| --- | --- |

H

Pk- ja palveluyrityksillä on heikoimmat edellytykset hyötyä verokilpailusta. Komitea suosittelee, että käynnistettäisiin tukitoimia, esimerkiksi koulutusohjelmia näiden yritysten toimihenkilöille (kuten julkishallinnon virkamiehillekin) ja perustettaisiin erityisesti EU:n raja- ja syrjäseuduille asianmukaisia tietokantoja, joiden kautta kyseisiä yrityksiä autettaisiin niiden kansainvälistymiseen tähtäävissä toimissa.

| I | Komitea katsoo veropetosten torjunnan olevan tärkeää ja viittaa hiljattain aiheesta antamansa lausunnon (5) päätelmiin. |
| --- | --- |

I

Komitea katsoo veropetosten torjunnan olevan tärkeää ja viittaa hiljattain aiheesta antamansa lausunnon (5) päätelmiin.

| J | Verorasituksen siirtäminen vähiten liikkuviin tuotantotekijöihin saattaa vähentää kyseisten yritysten ja niiden tarjoamien työpaikkojen kilpailukykyä niiden ulkomaisiin kilpailijoihin verrattuna. Kansallisen bruttokansantuotteen kasvu kärsii verorasituksen siirrosta, mikä saattaa uusien määrärahojen puuttuessa vähentää mahdollisuuksia julkisiin investointeihin. |
| --- | --- |

J

Verorasituksen siirtäminen vähiten liikkuviin tuotantotekijöihin saattaa vähentää kyseisten yritysten ja niiden tarjoamien työpaikkojen kilpailukykyä niiden ulkomaisiin kilpailijoihin verrattuna. Kansallisen bruttokansantuotteen kasvu kärsii verorasituksen siirrosta, mikä saattaa uusien määrärahojen puuttuessa vähentää mahdollisuuksia julkisiin investointeihin.

| K | Verokilpailun myötä jokaisen valtion on parannettava julkisten menojensa hallintaa. Komitea toivoo, että tätä ei tehtäisi julkisten palveluiden tarjonnan tai laadun kustannuksella, sillä ne ovat äärimmäisen tärkeitä vaurautta, työpaikkoja — ja lopulta myös — veropohjaa luovan tuotannollisen toiminnan ylläpidon ja houkuttelevuuden kannalta. Verokilpailu ei saa haitata yhteisen sosiaaliturvan rahoitusta ja kattamista. |
| --- | --- |

K

Verokilpailun myötä jokaisen valtion on parannettava julkisten menojensa hallintaa. Komitea toivoo, että tätä ei tehtäisi julkisten palveluiden tarjonnan tai laadun kustannuksella, sillä ne ovat äärimmäisen tärkeitä vaurautta, työpaikkoja — ja lopulta myös — veropohjaa luovan tuotannollisen toiminnan ylläpidon ja houkuttelevuuden kannalta. Verokilpailu ei saa haitata yhteisen sosiaaliturvan rahoitusta ja kattamista.

| L | Komitea tukee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä poistaa haitallinen verokilpailu sekä niiden sitoumusta poistaa viimeistään vuonna 2010 joukko sellaisia haitallisia verojärjestelmiä, joita kuvataan vuonna 1997 hyväksytyissä käytännesäännöissä (6). Toisaalta komitea kehottaa komissiota jatkamaan samaan aikaan aloitettua samansuuntaista toimintaansa. |
| --- | --- |

L

Komitea tukee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä poistaa haitallinen verokilpailu sekä niiden sitoumusta poistaa viimeistään vuonna 2010 joukko sellaisia haitallisia verojärjestelmiä, joita kuvataan vuonna 1997 hyväksytyissä käytännesäännöissä (6). Toisaalta komitea kehottaa komissiota jatkamaan samaan aikaan aloitettua samansuuntaista toimintaansa.

| M | Komitea tukee myös komission politiikkaa, jonka tarkoituksena on saada julkiset tuet, myös yrityksille valikoiden myönnettävät veroedut, hyödyttämään teollisuuden muutosten ja aluekehityksen kestäviä tavoitteita kuitenkin siten, että ne ovat koko ajan EU:n sisäisen kilpailupolitiikan mukaisia. |
| --- | --- |

M

Komitea tukee myös komission politiikkaa, jonka tarkoituksena on saada julkiset tuet, myös yrityksille valikoiden myönnettävät veroedut, hyödyttämään teollisuuden muutosten ja aluekehityksen kestäviä tavoitteita kuitenkin siten, että ne ovat koko ajan EU:n sisäisen kilpailupolitiikan mukaisia.

| N | Komitea toivoo, että otettaisiin käyttöön yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja (7), joka perustuu jäsenvaltioiden väliseen verotuskäytäntöjen yksinkertaistamiseen, tasa-arvoisuuteen ja avoimuuteen. Tämän myötä sisämarkkinoista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty säilyttäen samalla jäsenvaltioiden riippumattomuus talousarvio- ja verotusasioissa ja suojaten niitä mahdollisilta ristiriidoilta perussopimuksen määräysten kanssa. Koska yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja perustuisi todennäköisesti vahvistettuun yhteistyöhön, komitea toivoo, että mahdollisimman moni jäsenvaltio ottaisi sen käyttöön. |
| --- | --- |

N

Komitea toivoo, että otettaisiin käyttöön yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja (7), joka perustuu jäsenvaltioiden väliseen verotuskäytäntöjen yksinkertaistamiseen, tasa-arvoisuuteen ja avoimuuteen. Tämän myötä sisämarkkinoista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty säilyttäen samalla jäsenvaltioiden riippumattomuus talousarvio- ja verotusasioissa ja suojaten niitä mahdollisilta ristiriidoilta perussopimuksen määräysten kanssa. Koska yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja perustuisi todennäköisesti vahvistettuun yhteistyöhön, komitea toivoo, että mahdollisimman moni jäsenvaltio ottaisi sen käyttöön.

| O | Komitea toivoo saavansa lisätietoja yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevan hankkeen sisällöstä, säännöistä ja kehityksestä ennen kuin se antaa lausuntonsa tästä monimutkaisesta ja strategisesti tärkeästä asiakokonaisuudesta. Toistaiseksi komitea tyytyy vain viittaamaan vuonna 2006 antamaansa, komission jäsenen László Kovácsin pyynnöstä laadittuun valmistelevaan lausuntoon (8). |
| --- | --- |

O

Komitea toivoo saavansa lisätietoja yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevan hankkeen sisällöstä, säännöistä ja kehityksestä ennen kuin se antaa lausuntonsa tästä monimutkaisesta ja strategisesti tärkeästä asiakokonaisuudesta. Toistaiseksi komitea tyytyy vain viittaamaan vuonna 2006 antamaansa, komission jäsenen László Kovácsin pyynnöstä laadittuun valmistelevaan lausuntoon (8).

| P | Komitea kuitenkin pohtii ja kyseenalaistaa joitakin yhteiseen yhtenäistettyyn yhtiöveropohjaan liittyviä seikkoja. Se pitää toivottavana, että tämä vapaaehtoinen hanke käynnistettäisiin mahdollisimman monessa jäsenvaltiossa (tarvittaessa siirtymäsäännösten kautta) ja että jäsenvaltiot siirtymäajan päättyessä soveltaisivat kaikkiin veronmaksajiin yhtä ainoaa veropohjajärjestelmää. Lisäksi olisi tutkittava, annetaanko ulkomarkkinoilla toimiviin yrityksiin sovellettava yhteinen veropohja kansainvälisen tahon hallintaan. Lopuksi on syytä tarkastella kyseisen veropohjan vaikutusta verokantoihin, joiden väliset erot uhkaavat lisääntyä. Voitaisiin määritellä vähimmäisverokanta, joka olisi juuri uusien jäsenvaltioiden keskimääräisen verokannan alapuolella. |
| --- | --- |

P

Komitea kuitenkin pohtii ja kyseenalaistaa joitakin yhteiseen yhtenäistettyyn yhtiöveropohjaan liittyviä seikkoja. Se pitää toivottavana, että tämä vapaaehtoinen hanke käynnistettäisiin mahdollisimman monessa jäsenvaltiossa (tarvittaessa siirtymäsäännösten kautta) ja että jäsenvaltiot siirtymäajan päättyessä soveltaisivat kaikkiin veronmaksajiin yhtä ainoaa veropohjajärjestelmää. Lisäksi olisi tutkittava, annetaanko ulkomarkkinoilla toimiviin yrityksiin sovellettava yhteinen veropohja kansainvälisen tahon hallintaan. Lopuksi on syytä tarkastella kyseisen veropohjan vaikutusta verokantoihin, joiden väliset erot uhkaavat lisääntyä. Voitaisiin määritellä vähimmäisverokanta, joka olisi juuri uusien jäsenvaltioiden keskimääräisen verokannan alapuolella.

| Q | Komitea suosittelee, että komissio tiivistäisi verokäytäntöjen seurantaa tietyissä veroparatiiseissa, jotka pyrkivät saamaan itselleen tuloja, jotka olisivat jäsenvaltioiden verotusjärjestelmissä veronalaisia. |
| --- | --- |

Q

Komitea suosittelee, että komissio tiivistäisi verokäytäntöjen seurantaa tietyissä veroparatiiseissa, jotka pyrkivät saamaan itselleen tuloja, jotka olisivat jäsenvaltioiden verotusjärjestelmissä veronalaisia.

Toinen osa — Perustelut

1.   Lausunnon tarkoitus

| 1.1 | Verotus (verorasituksen taso ja kerättyjen verojen määrä) mainitaan usein kriteerinä, jonka perusteella voidaan arvioida alueen vetovoimaa teollisen, rahoitus- ja kaupallisen toiminnan kotipaikkana. Siitä ei kuitenkaan olla yksimielisiä, miten paljon verotuskriteeri painaa suhteessa muihin kriteereihin, kuten kaupallisen potentiaalin läheisyyteen, tuotantokustannuksiin, koulutetun henkilöstön saatavuuteen, julkisiin infrastruktuureihin ja laitteisiin, julkisiin tukiin jne. |
| --- | --- |

1.1

Verotus (verorasituksen taso ja kerättyjen verojen määrä) mainitaan usein kriteerinä, jonka perusteella voidaan arvioida alueen vetovoimaa teollisen, rahoitus- ja kaupallisen toiminnan kotipaikkana. Siitä ei kuitenkaan olla yksimielisiä, miten paljon verotuskriteeri painaa suhteessa muihin kriteereihin, kuten kaupallisen potentiaalin läheisyyteen, tuotantokustannuksiin, koulutetun henkilöstön saatavuuteen, julkisiin infrastruktuureihin ja laitteisiin, julkisiin tukiin jne.

| 1.2 | Verojärjestelmät ovat monimutkaisia, eikä niiden vertailu ole helppoa. On kuitenkin erittäin tärkeää voida arvioida, saavutetaanko eri viranomaisten verokannustimilla niille asetetut tavoitteet. Lisäksi on tärkeää arvioida, mitä vaikutuksia tiettyyn alueeseen on sillä, että päätetään tukea myönteisiä teollisuuden muutoksia, sekä suhteuttaa vaikutukset arvioituihin kustannuksiin. |
| --- | --- |

1.2

Verojärjestelmät ovat monimutkaisia, eikä niiden vertailu ole helppoa. On kuitenkin erittäin tärkeää voida arvioida, saavutetaanko eri viranomaisten verokannustimilla niille asetetut tavoitteet. Lisäksi on tärkeää arvioida, mitä vaikutuksia tiettyyn alueeseen on sillä, että päätetään tukea myönteisiä teollisuuden muutoksia, sekä suhteuttaa vaikutukset arvioituihin kustannuksiin.

| 1.3 | Lausunnon tarkoituksena on tuoda esiin suuntauksia, joiden perusteella voidaan ennakoida ja hallita teollisuuden muutoksia, lisätä eurooppalaista kilpailukykyä ja edistää Lissabonin tavoitteita sekä todellisia sisämarkkinoita, joiden tunnusmerkkinä on terve ja vääristymätön tai ainakin ”hyväksyttävä” (sisämarkkinasääntöjen mukainen) kilpailu. |
| --- | --- |

1.3

Lausunnon tarkoituksena on tuoda esiin suuntauksia, joiden perusteella voidaan ennakoida ja hallita teollisuuden muutoksia, lisätä eurooppalaista kilpailukykyä ja edistää Lissabonin tavoitteita sekä todellisia sisämarkkinoita, joiden tunnusmerkkinä on terve ja vääristymätön tai ainakin ”hyväksyttävä” (sisämarkkinasääntöjen mukainen) kilpailu.

2.   Verokilpailu ja taloudellisten tekijöiden liikkuvuus

| 2.1 | Taloudellisten tekijöiden liikkuvuus kiihtyy EU:ssa seuraavista syistä:






  — | Suuret yritykset pitävät Euroopan sisämarkkinoita yksinä markkinoina, kotimarkkinoinaan. |
| --- | --- | --- |

2.1

Taloudellisten tekijöiden liikkuvuus kiihtyy EU:ssa seuraavista syistä:

—

Suuret yritykset pitävät Euroopan sisämarkkinoita yksinä markkinoina, kotimarkkinoinaan.

| — | Sähköisessä kaupankäynnissä ei huomioida kansallisia rajoja. |
| --- | --- |

—

Sähköisessä kaupankäynnissä ei huomioida kansallisia rajoja.

| — | Tuotanto- ja jakelutekijöiden arvoketjut ovat yhä jakaantuneempia ja ketjujen eri yksiköt yhä liikkuvampia (9). |
| --- | --- |

—

Tuotanto- ja jakelutekijöiden arvoketjut ovat yhä jakaantuneempia ja ketjujen eri yksiköt yhä liikkuvampia (9).

| — | Kuljetusinfrastruktuurien parannukset ja kulujen pieneneminen rahtien ryhmittelyn myötä rohkaisevat yrityksiä ja niiden tytäryhtiöitä levittäytymään maantieteellisesti. |
| --- | --- |

—

Kuljetusinfrastruktuurien parannukset ja kulujen pieneneminen rahtien ryhmittelyn myötä rohkaisevat yrityksiä ja niiden tytäryhtiöitä levittäytymään maantieteellisesti.

| — | Yritysten monikansalliset hankinnat ja fuusiot lisääntyvät. |
| --- | --- |

—

Yritysten monikansalliset hankinnat ja fuusiot lisääntyvät.

| — | Myös EU:n laajentuminen vaikuttaa osaltaan taloudellisten investointien, henkilöiden ja pääomien liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

—

Myös EU:n laajentuminen vaikuttaa osaltaan taloudellisten investointien, henkilöiden ja pääomien liikkuvuuteen.

| — | Henkilöiden liikkuvuuden lisääntymiseen vaikuttaa myös osaamisen lisääntyminen sekä kielikoulutus. |
| --- | --- |

—

Henkilöiden liikkuvuuden lisääntymiseen vaikuttaa myös osaamisen lisääntyminen sekä kielikoulutus.

| 2.2 | Kukin jäsenvaltio käyttää kaikkia verojärjestelmänsä erityisiä tai rakenteellisia elementtejä houkutellakseen alueelleen investointeja ja toimintaa laajentaen siten työpaikkapotentiaaliaan ja veropohjaansa.
  Veronmaksajat (yritykset ja henkilöt) puolestaan pyrkivät optimoimaan taloudellisen tilanteensa kotimaansa ulkopuolella. Verotulot, joihin kansallisten verojärjestelmien erot heijastuvat, kuuluvat väistämättä strategisiin muuttujiin. |
| --- | --- |

2.2

Kukin jäsenvaltio käyttää kaikkia verojärjestelmänsä erityisiä tai rakenteellisia elementtejä houkutellakseen alueelleen investointeja ja toimintaa laajentaen siten työpaikkapotentiaaliaan ja veropohjaansa.

Veronmaksajat (yritykset ja henkilöt) puolestaan pyrkivät optimoimaan taloudellisen tilanteensa kotimaansa ulkopuolella. Verotulot, joihin kansallisten verojärjestelmien erot heijastuvat, kuuluvat väistämättä strategisiin muuttujiin.

| 2.3 | Investointien houkutteluun tähtäävä verokilpailu on todellisuutta myös kunkin jäsenvaltion sisällä. |
| --- | --- |

2.3

Investointien houkutteluun tähtäävä verokilpailu on todellisuutta myös kunkin jäsenvaltion sisällä.

| 2.4 | Sen voimakkuutta ja todellisia vaikutuksia tuotantotekijöiden ja pääomien liikkuvuuteen ei ole helppo mitata. Aiheesta on tehty lukuisia tutkimuksia, mutta päätelmät eivät ole aidosti yhteneviä muutoin kuin siltä osin, että verokriteeri on vain yksi liikkuvien investointien sijoittumista määrittävistä tekijöistä. Tätä aihetta käsitellään tuonnempana. |
| --- | --- |

2.4

Sen voimakkuutta ja todellisia vaikutuksia tuotantotekijöiden ja pääomien liikkuvuuteen ei ole helppo mitata. Aiheesta on tehty lukuisia tutkimuksia, mutta päätelmät eivät ole aidosti yhteneviä muutoin kuin siltä osin, että verokriteeri on vain yksi liikkuvien investointien sijoittumista määrittävistä tekijöistä. Tätä aihetta käsitellään tuonnempana.

| 2.5 | Laajentuessaan 15-jäsenisestä 27-jäseniseksi Euroopan unioni muuttui entistä monimuotoisemmaksi. Jokaisella uudella jäsenvaltiolla on oma ja erityinen maantieteellinen, historiallinen, kulttuurinen, sosiaalinen, poliittinen ja taloudellinen konteksti. Lisäksi niistä jokainen tuo mukanaan erityisen teollisuusrakenteensa sekä verolainsäädäntönsä. |
| --- | --- |

2.5

Laajentuessaan 15-jäsenisestä 27-jäseniseksi Euroopan unioni muuttui entistä monimuotoisemmaksi. Jokaisella uudella jäsenvaltiolla on oma ja erityinen maantieteellinen, historiallinen, kulttuurinen, sosiaalinen, poliittinen ja taloudellinen konteksti. Lisäksi niistä jokainen tuo mukanaan erityisen teollisuusrakenteensa sekä verolainsäädäntönsä.

3.   Verotuksen vaikutus teollisuuden muutoksiin

a)   Työn verotus ja investoidun pääoman verotus

| 3.1 | Koko Euroopan unionissa kaikkien verotulojen ja sosiaaliturvamaksujen yhteissumma on keskimäärin noin 39 prosenttia Euroopan BKT:sta. Maksut voidaan jakaa osiin seuraavasti (10):






  Yhtiöiden voitoista perittävät verot | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Yksityishenkilöiden tuloista perittävät verot | 25 % |
| Sosiaaliturvamaksut | 26 % |
| Välilliset verot | 30 % |
| Muut verot | 9 % |
| Verot ja sosiaaliturvamaksut YHTEENSÄ | 100 % |

3.1

Koko Euroopan unionissa kaikkien verotulojen ja sosiaaliturvamaksujen yhteissumma on keskimäärin noin 39 prosenttia Euroopan BKT:sta. Maksut voidaan jakaa osiin seuraavasti (10):

Yhtiöiden voitoista perittävät verot

10 %

Yksityishenkilöiden tuloista perittävät verot

25 %

Sosiaaliturvamaksut

26 %

Välilliset verot

30 %

Muut verot

9 %

Verot ja sosiaaliturvamaksut YHTEENSÄ

100 %

| 3.2 | Välilliset verot muodostuvat pääasiassa yleisistä kulutusveroista ja erityisesti arvonlisäverosta (alv), joka on yhtenäistetty EU:n tasolla, sekä tietyistä tuotteista ja palveluista kannettavista veroista, esimerkiksi valmisteveroista, jotka EU:ssa on osittain yhtenäistetty. Koska välillisillä veroilla on vain vähän merkitystä yritysten sijoittautumisen kannalta, tässä lausunnossa keskitytään pääasiassa työn verotukseen (3.2.1) ja yritysten investoiman pääoman verotukseen (3.2.2). |
| --- | --- |

3.2

Välilliset verot muodostuvat pääasiassa yleisistä kulutusveroista ja erityisesti arvonlisäverosta (alv), joka on yhtenäistetty EU:n tasolla, sekä tietyistä tuotteista ja palveluista kannettavista veroista, esimerkiksi valmisteveroista, jotka EU:ssa on osittain yhtenäistetty. Koska välillisillä veroilla on vain vähän merkitystä yritysten sijoittautumisen kannalta, tässä lausunnossa keskitytään pääasiassa työn verotukseen (3.2.1) ja yritysten investoiman pääoman verotukseen (3.2.2).

| 3.2.1 | Palkansaajien tulosta perittävä vero ja kaikki sosiaaliturvamaksut
  vastaavat noin puolta kaikista veroista ja veroluonteisista maksuista. Nämä maksut perustuvat suoraan työhön, minkä vuoksi ne tietysti kasvattavat palkatun työvoiman aiheuttamia kuluja. Työvoiman hinta on teollisuuden kannalta ensiarvoisen tärkeä taloudellinen muuttuja, joten voitaneen todeta, että palkansaajien ansioita vähentävät verot ja veroluonteiset maksut — myös sosiaaliturvamaksut — saattavat suorasti tai epäsuorasti vaikuttaa EU:n teollisuusyritysten kilpailukykyyn. Vaikutus on suora silloin, kun viranomaiset saavat yrityksiltä veroja tai sosiaaliturvamaksuja. Kun verot ja sosiaaliturvamaksut peritään palkansaajilta, ne vähentävät ensin palkansaajien nettotuloa. Ne saattavat vaikuttaa myös epäsuorasti heidän bruttotulojensa määräytymiseen ja johtaa jopa muille alueille siirtymiseen. Samalla ne voivat lannistaa toiminnan kehittämisen muilla kuin matalan palkkatason teollisuusaloilla. |
| --- | --- |

3.2.1

Palkansaajien tulosta perittävä vero ja kaikki sosiaaliturvamaksut
  vastaavat noin puolta kaikista veroista ja veroluonteisista maksuista. Nämä maksut perustuvat suoraan työhön, minkä vuoksi ne tietysti kasvattavat palkatun työvoiman aiheuttamia kuluja. Työvoiman hinta on teollisuuden kannalta ensiarvoisen tärkeä taloudellinen muuttuja, joten voitaneen todeta, että palkansaajien ansioita vähentävät verot ja veroluonteiset maksut — myös sosiaaliturvamaksut — saattavat suorasti tai epäsuorasti vaikuttaa EU:n teollisuusyritysten kilpailukykyyn. Vaikutus on suora silloin, kun viranomaiset saavat yrityksiltä veroja tai sosiaaliturvamaksuja. Kun verot ja sosiaaliturvamaksut peritään palkansaajilta, ne vähentävät ensin palkansaajien nettotuloa. Ne saattavat vaikuttaa myös epäsuorasti heidän bruttotulojensa määräytymiseen ja johtaa jopa muille alueille siirtymiseen. Samalla ne voivat lannistaa toiminnan kehittämisen muilla kuin matalan palkkatason teollisuusaloilla.

| 3.2.1.1 | Työvoimakustannusten nousu kannustaa luonnollisesti yrityksiä kasvattamaan työn tuottavuutta lisäämällä investoidun pääoman intensiteettiä. Erityisen merkittävää tämä kannustus on niissä jäsenvaltioissa, joissa työ on kaikkein kalleinta. Työn suhteellinen hinta sen sijaan on muuttuja (muiden joukossa), joka kannustaa yrityksiä sijoittamaan intensiiviset investointinsa työhön pikemminkin niissä jäsenvaltioissa, joissa työvoimakustannukset ovat kaikkein matalimmat. Koska verotus ja sosiaaliturvamaksut ovat yleensä korkeampia niissä jäsenvaltioissa, joissa palkansaajakorvausten (mukaan luettuina työnantajan sosiaaliturvamaksut ja verot) taso ylittää Euroopan keskiarvon, työn verotus kasvattaa työvoimakustannusten eroa ja kannustaa siten luomaan työpaikkoja pikemminkin niihin jäsenvaltioihin, joissa kustannusrakenne on kilpailukykyisempi. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Työvoimakustannusten nousu kannustaa luonnollisesti yrityksiä kasvattamaan työn tuottavuutta lisäämällä investoidun pääoman intensiteettiä. Erityisen merkittävää tämä kannustus on niissä jäsenvaltioissa, joissa työ on kaikkein kalleinta. Työn suhteellinen hinta sen sijaan on muuttuja (muiden joukossa), joka kannustaa yrityksiä sijoittamaan intensiiviset investointinsa työhön pikemminkin niissä jäsenvaltioissa, joissa työvoimakustannukset ovat kaikkein matalimmat. Koska verotus ja sosiaaliturvamaksut ovat yleensä korkeampia niissä jäsenvaltioissa, joissa palkansaajakorvausten (mukaan luettuina työnantajan sosiaaliturvamaksut ja verot) taso ylittää Euroopan keskiarvon, työn verotus kasvattaa työvoimakustannusten eroa ja kannustaa siten luomaan työpaikkoja pikemminkin niihin jäsenvaltioihin, joissa kustannusrakenne on kilpailukykyisempi.

| 3.2.1.2 | Kuluttajan näkökulmasta teollisuustuotteiden loppuhintaan vaikuttavat tietenkin kaikki kulut, myös verotus. Välilliset verot vaikuttavat tuotteeseen täysin neutraalilla tavalla sen myyntivaiheessa. Kuluttajan omassa jäsenvaltiossa sovellettava alv-prosentti on sama riippumatta siitä, onko tuotteen valmistanut samassa maassa, jossain toisessa jäsenvaltiossa vai EU:n ulkopuolisessa valtiossa sijaitseva yritys. Unionissa tuotannon eri vaiheissa perittävät maksut (esimerkiksi verot ja työkustannuksia lisäävät veroluonteiset maksut) ovat puhtaasti kansallisia kuluja, jotka vaikuttavat tuotteisiin tuotantovaltiossa. Näin ollen kuluttaja voi tuottajajäsenvaltion perusteella valita kevyemmin tai raskaammin verotettujen tuotteiden välillä. Lisäksi todettakoon, että vaikka työn kustannuksia korottavat sosiaalimaksut ja verot yhdenmukaistettaisiin unionin sisällä, kuluttaja voisi kuitenkin valita, ostaako unionissa valmistettuja tuotteita, joihin liittyvät verot ja sosiaalikulut ovat melko suuret, vai EU:n ulkopuolelta peräisin olevia tuotteita, joihin liittyvät kulut vaihtelevat, mutta ovat yleensä selvästi pienemmät. Näin ollen on tärkeää paitsi yhtenäistää työn tekemiseen liittyvien verojen ja sosiaaliturvamaksujen rakennetta myös huomioida analyysissa ne tekijät, jotka liittyvät EU:n ja muun maailman väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Kuluttajan näkökulmasta teollisuustuotteiden loppuhintaan vaikuttavat tietenkin kaikki kulut, myös verotus. Välilliset verot vaikuttavat tuotteeseen täysin neutraalilla tavalla sen myyntivaiheessa. Kuluttajan omassa jäsenvaltiossa sovellettava alv-prosentti on sama riippumatta siitä, onko tuotteen valmistanut samassa maassa, jossain toisessa jäsenvaltiossa vai EU:n ulkopuolisessa valtiossa sijaitseva yritys. Unionissa tuotannon eri vaiheissa perittävät maksut (esimerkiksi verot ja työkustannuksia lisäävät veroluonteiset maksut) ovat puhtaasti kansallisia kuluja, jotka vaikuttavat tuotteisiin tuotantovaltiossa. Näin ollen kuluttaja voi tuottajajäsenvaltion perusteella valita kevyemmin tai raskaammin verotettujen tuotteiden välillä. Lisäksi todettakoon, että vaikka työn kustannuksia korottavat sosiaalimaksut ja verot yhdenmukaistettaisiin unionin sisällä, kuluttaja voisi kuitenkin valita, ostaako unionissa valmistettuja tuotteita, joihin liittyvät verot ja sosiaalikulut ovat melko suuret, vai EU:n ulkopuolelta peräisin olevia tuotteita, joihin liittyvät kulut vaihtelevat, mutta ovat yleensä selvästi pienemmät. Näin ollen on tärkeää paitsi yhtenäistää työn tekemiseen liittyvien verojen ja sosiaaliturvamaksujen rakennetta myös huomioida analyysissa ne tekijät, jotka liittyvät EU:n ja muun maailman väliseen kauppaan.

| 3.2.1.3 | Komitea suosittelee, että komissio tiivistäisi verokäytäntöjen seurantaa tietyissä veroparatiiseissa, jotka pyrkivät saamaan itselleen tuloja, jotka olisivat jäsenvaltioiden verotusjärjestelmissä veronalaisia. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Komitea suosittelee, että komissio tiivistäisi verokäytäntöjen seurantaa tietyissä veroparatiiseissa, jotka pyrkivät saamaan itselleen tuloja, jotka olisivat jäsenvaltioiden verotusjärjestelmissä veronalaisia.

| 3.2.2 | Investoidun pääoman verotusta
  analysoidaan ensisijaisesti yrityksen tasolla ja toissijaisesti sijoittajan, erityisesti osakkeenomistajan kannalta. |
| --- | --- |

3.2.2

Investoidun pääoman verotusta
  analysoidaan ensisijaisesti yrityksen tasolla ja toissijaisesti sijoittajan, erityisesti osakkeenomistajan kannalta.

| 3.2.2.1 | Yritysten voiton verotus perustuu nimellisverokantoihin (11), joissa on tuntuvia jäsenvaltioiden välisiä eroja (ks. taulukko liitteessä 2). Belgiassa, Saksassa, Espanjassa ja Maltassa veroaste on 34–38 prosenttia, kun taas Kyproksessa, Irlannissa, Liettuassa ja Latviassa se on 10–15 prosenttia.
  Yleisesti voidaan todeta, että uusissa jäsenvaltioissa veroaste on merkittävästi matalampi kuin vanhoissa jäsenvaltioissa: EU15-maissa keskiarvo on 29,5 prosenttia ja EU10-maissa 20,3 prosenttia (12). |
| --- | --- |

3.2.2.1

Yritysten voiton verotus perustuu nimellisverokantoihin (11), joissa on tuntuvia jäsenvaltioiden välisiä eroja (ks. taulukko liitteessä 2). Belgiassa, Saksassa, Espanjassa ja Maltassa veroaste on 34–38 prosenttia, kun taas Kyproksessa, Irlannissa, Liettuassa ja Latviassa se on 10–15 prosenttia.

Yleisesti voidaan todeta, että uusissa jäsenvaltioissa veroaste on merkittävästi matalampi kuin vanhoissa jäsenvaltioissa: EU15-maissa keskiarvo on 29,5 prosenttia ja EU10-maissa 20,3 prosenttia (12).

| 3.2.2.2 | Nimellisverokannat ovat kuitenkin vain yksi epätäydellinen verotuksen indikaattori. Verorasituksessa onkin huomioitava sekä verotettavan tulon määritystapa että vero-osuuden määrittelyn yhteydessä toteutetut erilaiset tekniset toimenpiteet. Näin ollen vaikuttaa asianmukaiselta tarkastella myös pääomaan sovellettavaa implisiittistä veroastetta, jossa yrityksiltä kannettua veroa verrataan yritysten bruttotoimintaylijäämään (13) (ks. taulukko liitteessä 3). |
| --- | --- |

3.2.2.2

Nimellisverokannat ovat kuitenkin vain yksi epätäydellinen verotuksen indikaattori. Verorasituksessa onkin huomioitava sekä verotettavan tulon määritystapa että vero-osuuden määrittelyn yhteydessä toteutetut erilaiset tekniset toimenpiteet. Näin ollen vaikuttaa asianmukaiselta tarkastella myös pääomaan sovellettavaa implisiittistä veroastetta, jossa yrityksiltä kannettua veroa verrataan yritysten bruttotoimintaylijäämään (13) (ks. taulukko liitteessä 3).

| 3.2.2.3 | Mainittujen kahden mittavälineen välinen ero on huomattava:






  — | Tietyissä jäsenvaltioissa nimellisverokanta on erittäin korkea, mutta yritysten verotus tuntuu kuitenkin olevan suhteellisen kevyttä. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3

Mainittujen kahden mittavälineen välinen ero on huomattava:

—

Tietyissä jäsenvaltioissa nimellisverokanta on erittäin korkea, mutta yritysten verotus tuntuu kuitenkin olevan suhteellisen kevyttä.

| — | Toisissa jäsenvaltioissa nimellisverokanta puolestaan on ”houkutteleva” (erittäin matala), mutta yritysten tuloverotus tuntuu kuitenkin olevan suhteellisen raskasta. |
| --- | --- |

—

Toisissa jäsenvaltioissa nimellisverokanta puolestaan on ”houkutteleva” (erittäin matala), mutta yritysten tuloverotus tuntuu kuitenkin olevan suhteellisen raskasta.

| — | On ilmeistä, että tietyt jäsenvaltiot soveltavat korkeaa verokantaa kapeaan veropohjaan, kun taas toisissa veropohja on laajempi, ja siihen sovelletaan matalampaa verokantaa. Todellinen verorasitus riippuu tietenkin näistä muuttujista. Näin ollen analyysi ei voi perustua ainoastaan muodollisten verokantojen tarkasteluun. Tätä väitettä tukevat esimerkiksi Irlantia ja Saksaa koskevat tiedot (14). |
| --- | --- |

—

On ilmeistä, että tietyt jäsenvaltiot soveltavat korkeaa verokantaa kapeaan veropohjaan, kun taas toisissa veropohja on laajempi, ja siihen sovelletaan matalampaa verokantaa. Todellinen verorasitus riippuu tietenkin näistä muuttujista. Näin ollen analyysi ei voi perustua ainoastaan muodollisten verokantojen tarkasteluun. Tätä väitettä tukevat esimerkiksi Irlantia ja Saksaa koskevat tiedot (14).

| 3.2.2.4 | Jo nämä tilastotiedot yksinään kuvastavat verotuskysymysten monimutkaisuutta (15). Emme halua tehdä ennenaikaisia johtopäätöksiä, vaan tyydymme vain tuomaan esille jäsenvaltioiden väliset erot, joiden vuoksi tietty eurooppalaisilla markkinoilla teollista toimintaa harjoittava yritys saattaa konkreettisissa tilanteissa joutua huomaamaan, että verojen ja sosiaaliturvamaksujen suuruudessa on eri jäsenvaltioiden välillä merkittäviä eroja. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Jo nämä tilastotiedot yksinään kuvastavat verotuskysymysten monimutkaisuutta (15). Emme halua tehdä ennenaikaisia johtopäätöksiä, vaan tyydymme vain tuomaan esille jäsenvaltioiden väliset erot, joiden vuoksi tietty eurooppalaisilla markkinoilla teollista toimintaa harjoittava yritys saattaa konkreettisissa tilanteissa joutua huomaamaan, että verojen ja sosiaaliturvamaksujen suuruudessa on eri jäsenvaltioiden välillä merkittäviä eroja.

b)   Yrityksen arvoketju

| 3.3 | Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) suhtautuvat markkinoiden globalisoitumiseen yhä avoimemmin — sekä aktiivisina että passiivisina osapuolina. Erityisen avoimia ovat ne, jotka sijaitsevat EU:n raja- ja syrjäseuduilla. Pk-yritykset ovat usein yksittäisten henkilöiden tai perheiden omistamia eivätkä ne siten pääse hyötymään verokilpailusta yhtä hyvin kuin suuret monikansalliset yritykset. Niillä ei nimittäin ole organisaatiota, hallintoa, rahoitusta eikä tietoja, joita kilpailusta hyötyminen edellyttää. Eri maiden veroilmoituskäytäntöihin mukautuminen sekä esimerkiksi veropohjien, verokantojen, vapautusten ja poistoja koskevien sääntöjen erot aiheuttavat päinvastoin pk-yrityksille ylimääräisiä kustannuksia, jotka haittaavat niiden pääsyä ulkomarkkinoille. Samaan aikaan tämä kansainvälistyneiden (tai kansainvälisyyteen pyrkivien) pk-yritysten joukko on kuitenkin yksi parhaista kasvun moottoreista Lissabonin strategian mukaisen vaurauden, lisäarvon, innovaation ja tietenkin työpaikkojen luomisen kannalta. Näiden yritysten auttaminen edellyttää tukitoimia. Niiden toimihenkilöitä, niin kuin julkishallinnon henkilöstöäkin, on koulutettava, jotta he voisivat auttaa muutoksessa. |
| --- | --- |

3.3

Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) suhtautuvat markkinoiden globalisoitumiseen yhä avoimemmin — sekä aktiivisina että passiivisina osapuolina. Erityisen avoimia ovat ne, jotka sijaitsevat EU:n raja- ja syrjäseuduilla. Pk-yritykset ovat usein yksittäisten henkilöiden tai perheiden omistamia eivätkä ne siten pääse hyötymään verokilpailusta yhtä hyvin kuin suuret monikansalliset yritykset. Niillä ei nimittäin ole organisaatiota, hallintoa, rahoitusta eikä tietoja, joita kilpailusta hyötyminen edellyttää. Eri maiden veroilmoituskäytäntöihin mukautuminen sekä esimerkiksi veropohjien, verokantojen, vapautusten ja poistoja koskevien sääntöjen erot aiheuttavat päinvastoin pk-yrityksille ylimääräisiä kustannuksia, jotka haittaavat niiden pääsyä ulkomarkkinoille. Samaan aikaan tämä kansainvälistyneiden (tai kansainvälisyyteen pyrkivien) pk-yritysten joukko on kuitenkin yksi parhaista kasvun moottoreista Lissabonin strategian mukaisen vaurauden, lisäarvon, innovaation ja tietenkin työpaikkojen luomisen kannalta. Näiden yritysten auttaminen edellyttää tukitoimia. Niiden toimihenkilöitä, niin kuin julkishallinnon henkilöstöäkin, on koulutettava, jotta he voisivat auttaa muutoksessa.

| 3.4 | Monet yritykset, joilla on merkittävä vaikutus yhteisön sisäisessä kaupassa, — ja erityisesti kansainvälistä kauppaa EU:n ulkopuolella käyvät yritykset — noudattavat yleensä seuraavaa taloudellista mallia:






  — | Yritykset ovat pääomayhtiöitä, ja niiden osakkaat eivät välttämättä asu sillä alueella tai siinä jäsenvaltiossa, jossa yrityksen päätoimipaikka sijaitsee. |
| --- | --- | --- |

3.4

Monet yritykset, joilla on merkittävä vaikutus yhteisön sisäisessä kaupassa, — ja erityisesti kansainvälistä kauppaa EU:n ulkopuolella käyvät yritykset — noudattavat yleensä seuraavaa taloudellista mallia:

—

Yritykset ovat pääomayhtiöitä, ja niiden osakkaat eivät välttämättä asu sillä alueella tai siinä jäsenvaltiossa, jossa yrityksen päätoimipaikka sijaitsee.

| — | Ne muodostuvat yleensä emo- ja tytäryhtiöistä, jotka muodostavat melko yhtenäisen yhtiöryhmän, konsernin. |
| --- | --- |

—

Ne muodostuvat yleensä emo- ja tytäryhtiöistä, jotka muodostavat melko yhtenäisen yhtiöryhmän, konsernin.

| — | Konsernin eri yksiköt toimivat useissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

Konsernin eri yksiköt toimivat useissa jäsenvaltioissa.

| — | Konsernin eri yksiköt vastaavat kukin jostain erityistehtävästä, jokainen yksikkö osallistuu arvon tuottamiseen, ja arvoketju on selkeästi jaettu eri yhtiöiden välillä siten, että kullakin yhtiöllä on tietty tehtävä kokonaisuudessa. |
| --- | --- |

—

Konsernin eri yksiköt vastaavat kukin jostain erityistehtävästä, jokainen yksikkö osallistuu arvon tuottamiseen, ja arvoketju on selkeästi jaettu eri yhtiöiden välillä siten, että kullakin yhtiöllä on tietty tehtävä kokonaisuudessa.

| 3.5 | Nykyaikaiset teollisuuskonsernit vastaavat monista limittäisistä taloudellisista toiminnoista (arvo- ja toimitusketjujen hallinnointi, tuotannon eri vaiheiden organisointi, aineettoman omaisuuden, kuten taitotiedon, patenttien ja tuotemerkkien, optimointi), tarkoituksenaan markkinoida tuotteitaan systemaattisiin markkina-analyyseihin perustuvan strategian mukaisesti. Taloudellisten toimintojen sijoittaminen on osa loogista kokonaisuutta, jonka muuttujista yksi on verotus. |
| --- | --- |

3.5

Nykyaikaiset teollisuuskonsernit vastaavat monista limittäisistä taloudellisista toiminnoista (arvo- ja toimitusketjujen hallinnointi, tuotannon eri vaiheiden organisointi, aineettoman omaisuuden, kuten taitotiedon, patenttien ja tuotemerkkien, optimointi), tarkoituksenaan markkinoida tuotteitaan systemaattisiin markkina-analyyseihin perustuvan strategian mukaisesti. Taloudellisten toimintojen sijoittaminen on osa loogista kokonaisuutta, jonka muuttujista yksi on verotus.

| 3.6 | Tällaisessa konsernirakenteessa on syytä tarkastella sekä jokaista erillistä oikeudellista yksikköä että konsernia kokonaisuudessaan. Konserni jakaa taloudellisia toimintoja jokaiselle yksikölleen markkinoita koskevien taloudellisten tietojen perusteella pyrkien saavuttamaan kokonaisuuden kannalta mahdollisimman hyvän tehokkuuden ja tuoton. Jäsenvaltioilla on oikeus hioa verotustaan elinkeinoelämän edistämiseksi. Samoin yrityksillä on oikeus käsitellä veroja samalla tavoin kuin muitakin yritystä rasittavia kuluja. |
| --- | --- |

3.6

Tällaisessa konsernirakenteessa on syytä tarkastella sekä jokaista erillistä oikeudellista yksikköä että konsernia kokonaisuudessaan. Konserni jakaa taloudellisia toimintoja jokaiselle yksikölleen markkinoita koskevien taloudellisten tietojen perusteella pyrkien saavuttamaan kokonaisuuden kannalta mahdollisimman hyvän tehokkuuden ja tuoton. Jäsenvaltioilla on oikeus hioa verotustaan elinkeinoelämän edistämiseksi. Samoin yrityksillä on oikeus käsitellä veroja samalla tavoin kuin muitakin yritystä rasittavia kuluja.

| 3.7 | Kuhunkin oikeudelliseen kokonaisuuteen sovelletaan sijaintipaikan verolainsäädäntöä, ja verotusolosuhteet vaikuttavat konsernin hallinnolliseen päätöksentekoon siinä missä muutkin muuttujat. |
| --- | --- |

3.7

Kuhunkin oikeudelliseen kokonaisuuteen sovelletaan sijaintipaikan verolainsäädäntöä, ja verotusolosuhteet vaikuttavat konsernin hallinnolliseen päätöksentekoon siinä missä muutkin muuttujat.

| 3.8 | Unionin markkinoilla toimivien teollisuuskonsernien todellisuus on siis hyvin monimutkainen. Sen sijaan, että puhutaan konsernin sijoittamisesta, toiminnan siirtämisestä tai uudelleensijoittamisesta, olisi asianmukaisempaa laatia teollisuusrakenteesta toiminnallinen analyysi ja määritellä, mitkä sijoittautumistekijät vaikuttavat kussakin taloudellisessa toiminnassa jäsenvaltiotasolla, EU:n tasolla tai jopa sen ulkopuolella. Eräät taloudelliset toiminnot ovat liikkuvampia kuin toiset, ja eräiden liikkuvien toimintojen osalta verotus on muita olennaisempi sijoittautumistekijä. Vaikka onkin selvää, että verotus kuuluu päätöksentekoon vaikuttaviin muuttujiin, olisi kuitenkin virhe yliarvioida sen merkitystä sijoituspaikan valinnassa. |
| --- | --- |

3.8

Unionin markkinoilla toimivien teollisuuskonsernien todellisuus on siis hyvin monimutkainen. Sen sijaan, että puhutaan konsernin sijoittamisesta, toiminnan siirtämisestä tai uudelleensijoittamisesta, olisi asianmukaisempaa laatia teollisuusrakenteesta toiminnallinen analyysi ja määritellä, mitkä sijoittautumistekijät vaikuttavat kussakin taloudellisessa toiminnassa jäsenvaltiotasolla, EU:n tasolla tai jopa sen ulkopuolella. Eräät taloudelliset toiminnot ovat liikkuvampia kuin toiset, ja eräiden liikkuvien toimintojen osalta verotus on muita olennaisempi sijoittautumistekijä. Vaikka onkin selvää, että verotus kuuluu päätöksentekoon vaikuttaviin muuttujiin, olisi kuitenkin virhe yliarvioida sen merkitystä sijoituspaikan valinnassa.

4.   Yritysten verotusta koskevan jäsenvaltioiden välisen kilpailun puitteet

| 4.1 | EU:n sisäiseen verokilpailuun vaikuttaa tällä hetkellä kolme toimenpidekokonaisuutta:






  — | Käytännesäännöt ja verolainsäädännön muutoksista ilmoittamista koskeva järjestelmä, jotka hyväksyttiin vuonna 1997, ovat käynnistäneet valtiovarainministerien aktiivisen vuoropuhelun, jonka tarkoituksena on varmistaa, että lainsäädäntätoimet eivät kannusta haitalliseen verokilpailuun (kohdat 4.2–4.4). |
| --- | --- | --- |

4.1

EU:n sisäiseen verokilpailuun vaikuttaa tällä hetkellä kolme toimenpidekokonaisuutta:

—

Käytännesäännöt ja verolainsäädännön muutoksista ilmoittamista koskeva järjestelmä, jotka hyväksyttiin vuonna 1997, ovat käynnistäneet valtiovarainministerien aktiivisen vuoropuhelun, jonka tarkoituksena on varmistaa, että lainsäädäntätoimet eivät kannusta haitalliseen verokilpailuun (kohdat 4.2–4.4).

| — | EU:n kilpailulainsäädännön, ja erityisesti valtiontukiin liittyvän lainsäädännön, tavoitteena on estää se, että tietyt yritykset saisivat yhteismarkkinoiden hyvän toiminnan vastaisia valtiotukia eräiden verojärjestelmien käyttöönoton tai verolainsäädännön käytännön toteuttamisen myötä (kohdat 4.5–4.7). |
| --- | --- |

—

EU:n kilpailulainsäädännön, ja erityisesti valtiontukiin liittyvän lainsäädännön, tavoitteena on estää se, että tietyt yritykset saisivat yhteismarkkinoiden hyvän toiminnan vastaisia valtiotukia eräiden verojärjestelmien käyttöönoton tai verolainsäädännön käytännön toteuttamisen myötä (kohdat 4.5–4.7).

| — | Suurin osa jäsenvaltioista on laatinut lainsäädäntöä estämään sellaisten keinotekoisten ja sopimattomien rakenteiden luomista, joiden tavoitteena on saada yritykset hyötymään alhaisesta verotuksesta (kohta 4.8). |
| --- | --- |

—

Suurin osa jäsenvaltioista on laatinut lainsäädäntöä estämään sellaisten keinotekoisten ja sopimattomien rakenteiden luomista, joiden tavoitteena on saada yritykset hyötymään alhaisesta verotuksesta (kohta 4.8).

| 4.2 | Käytännesäännöt, jotka eivät ole juridisesti sitovia, velvoittavat jäsenvaltiot noudattamaan terveen verokilpailun periaatteita. Prosessin seurauksena on eritelty joukko verotukseen liittyviä lainsäädännöllisiä, hallinnollisia ja sääntelyllisiä toimia, jotka vaikuttavat — tai voisivat vaikuttaa — merkittävästi yritysten taloudellisten toimintojen sijoittamiseen EU:ssa. Asianomaiset jäsenvaltiot ovat ilmaisseet myöntymyksensä ja ryhtyneet konkreettisiin toimiin kyseisten järjestelmien muuntamiseksi sitä silmällä pitäen, että haitallinen verokilpailu saataisiin kitketyksi joitakin poikkeuksia (16) lukuun ottamatta vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

4.2

Käytännesäännöt, jotka eivät ole juridisesti sitovia, velvoittavat jäsenvaltiot noudattamaan terveen verokilpailun periaatteita. Prosessin seurauksena on eritelty joukko verotukseen liittyviä lainsäädännöllisiä, hallinnollisia ja sääntelyllisiä toimia, jotka vaikuttavat — tai voisivat vaikuttaa — merkittävästi yritysten taloudellisten toimintojen sijoittamiseen EU:ssa. Asianomaiset jäsenvaltiot ovat ilmaisseet myöntymyksensä ja ryhtyneet konkreettisiin toimiin kyseisten järjestelmien muuntamiseksi sitä silmällä pitäen, että haitallinen verokilpailu saataisiin kitketyksi joitakin poikkeuksia (16) lukuun ottamatta vuoteen 2010 mennessä.

| 4.3 | Komitea suhtautuu myönteisesti käytännesääntöjen aikaansaamiin tuloksiin, sillä poistamalla haitalliset verokäytännöt (17) jäsenvaltiot vahvistavat tervettä verokilpailua EU:ssa ja edistävät sisämarkkinoiden loppuun saattamista.
  Komitea rohkaisee komissiota jatkamaan aloitteen toteuttamista laajentamalla käytännesääntöjen vaikutusalaa sekä arvioimalla eräitä viime vuosina käyttöön otettuja erityisiä verojärjestelmiä. |
| --- | --- |

4.3

Komitea suhtautuu myönteisesti käytännesääntöjen aikaansaamiin tuloksiin, sillä poistamalla haitalliset verokäytännöt (17) jäsenvaltiot vahvistavat tervettä verokilpailua EU:ssa ja edistävät sisämarkkinoiden loppuun saattamista.

Komitea rohkaisee komissiota jatkamaan aloitteen toteuttamista laajentamalla käytännesääntöjen vaikutusalaa sekä arvioimalla eräitä viime vuosina käyttöön otettuja erityisiä verojärjestelmiä.

| 4.4 | On niin ikään perustettu jäsenvaltioiden ja komission välille ilmoitusjärjestelmä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että verolainsäädännön muutokset ovat unionin politiikan mukaisia. Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet siihen, että ne eivät ota käyttöön uusia verotustoimia, joiden arvioidaan olevan unionin edun kannalta haitallisia. |
| --- | --- |

4.4

On niin ikään perustettu jäsenvaltioiden ja komission välille ilmoitusjärjestelmä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että verolainsäädännön muutokset ovat unionin politiikan mukaisia. Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet siihen, että ne eivät ota käyttöön uusia verotustoimia, joiden arvioidaan olevan unionin edun kannalta haitallisia.

| 4.5 | Jo Rooman sopimuksessa oli määräyksiä, jotka kielsivät jäsenvaltioita myöntämästä yrityksille tukia — veroedut mukaan luettuna — jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla. Määräysten noudattamisen valvonta ja seuranta annettiin komission tehtäväksi. Vuonna 1997 Ecofin-neuvostoon kokoontuneet valtiovarainministerit, jotka käynnistivät käytännesääntöihin liittyvän työskentelyn, valtuuttivat yksiselitteisesti komission jatkamaan valtiontukiin liittyvää toimintaansa sekä torjumaan jäsenvaltioiden verolainsäädäntöä, joka olisi edellä mainittujen perustamissopimuksen määräysten vastaista. |
| --- | --- |

4.5

Jo Rooman sopimuksessa oli määräyksiä, jotka kielsivät jäsenvaltioita myöntämästä yrityksille tukia — veroedut mukaan luettuna — jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla. Määräysten noudattamisen valvonta ja seuranta annettiin komission tehtäväksi. Vuonna 1997 Ecofin-neuvostoon kokoontuneet valtiovarainministerit, jotka käynnistivät käytännesääntöihin liittyvän työskentelyn, valtuuttivat yksiselitteisesti komission jatkamaan valtiontukiin liittyvää toimintaansa sekä torjumaan jäsenvaltioiden verolainsäädäntöä, joka olisi edellä mainittujen perustamissopimuksen määräysten vastaista.

| 4.6 | Komissio on kymmenen viime vuoden aikana vahvistanut asteittain toimintaansa tällä alalla. Ensinnäkin se käynnisti — jäsenvaltioita kuultuaan — selvitysprosessin, jonka päätteeksi se tarkensi sen toimintaa useilla aloilla ohjaavia kriteereitä. Komissio on lisäksi käynnistänyt erityisiä toimia, joilla pyritään torjumaan tiettyjen jäsenvaltioiden käyttöönottamia erityisiä verotustoimia. |
| --- | --- |

4.6

Komissio on kymmenen viime vuoden aikana vahvistanut asteittain toimintaansa tällä alalla. Ensinnäkin se käynnisti — jäsenvaltioita kuultuaan — selvitysprosessin, jonka päätteeksi se tarkensi sen toimintaa useilla aloilla ohjaavia kriteereitä. Komissio on lisäksi käynnistänyt erityisiä toimia, joilla pyritään torjumaan tiettyjen jäsenvaltioiden käyttöönottamia erityisiä verotustoimia.

| 4.7 | Toisin kuin luonteeltaan poliittiset ja sitomattomat käytännesäännöt, valtiontukiin liittyvä lainsäädäntö on oikeudellisesti sitovaa. Komissiolla on vahva auktoriteettiasema, ja se voi kieltää soveltumattoman tuen käyttöönoton, edellyttää, että tukeen tehdään muutoksia, tai velvoittaa kyseisen jäsenvaltion perimään takaisin yhteismarkkinoille soveltumattomat tuet, jos niistä ei ole ilmoitettu ennen niiden käyttöönottoa. Tukia saaneiden yritysten on tässä tapauksessa palautettava niille myönnetyt veroedut. |
| --- | --- |

4.7

Toisin kuin luonteeltaan poliittiset ja sitomattomat käytännesäännöt, valtiontukiin liittyvä lainsäädäntö on oikeudellisesti sitovaa. Komissiolla on vahva auktoriteettiasema, ja se voi kieltää soveltumattoman tuen käyttöönoton, edellyttää, että tukeen tehdään muutoksia, tai velvoittaa kyseisen jäsenvaltion perimään takaisin yhteismarkkinoille soveltumattomat tuet, jos niistä ei ole ilmoitettu ennen niiden käyttöönottoa. Tukia saaneiden yritysten on tässä tapauksessa palautettava niille myönnetyt veroedut.

| 4.8 | Useimmilla jäsenvaltioilla on verotusta koskevia määräyksiä, joiden tarkoituksena on torjua veronkiertoa sekä toiminnan siirtämistä verotuksellisesti suotuisammille alueille. Kaikki jäsenvaltiot haluavat houkutella omalle alueelleen taloudellista toimintaa, hankkia siihen liittyviä verotuloja ja estää verotuskohteiden siirtämisen ulkomaille. |
| --- | --- |

4.8

Useimmilla jäsenvaltioilla on verotusta koskevia määräyksiä, joiden tarkoituksena on torjua veronkiertoa sekä toiminnan siirtämistä verotuksellisesti suotuisammille alueille. Kaikki jäsenvaltiot haluavat houkutella omalle alueelleen taloudellista toimintaa, hankkia siihen liittyviä verotuloja ja estää verotuskohteiden siirtämisen ulkomaille.

| 4.8.1 | Vaikka verotustoimissa on eroa jäsenvaltioiden välillä, on toisinaan aiheellista kysyä, sopivatko tällaiset määräykset yhteen sisämarkkinoiden ja EU:n sisäisen vapaan liikkuvuuden kanssa, jos kaikissa jäsenvaltioissa sovellettava verolainsäädäntö on yhteisön lainsäädännön mukaista. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tarkentanut tätä aihepiiriä koskevaa kantaansa: Määräykset, joiden tarkoituksena on torjua veronkiertoa sekä tulojen siirtämistä verotuksellisesti suotuisammille alueille, ovat periaatteessa vapaata liikkuvuutta EU:n sisällä koskevan periaatteen vastaisia. Tällaiset määräykset ovat kuitenkin perusteltuja ainoastaan, jos niiden tarkoituksena on yksinomaan torjua oikeasuhtaisesti keinotekoisten ja sopimattomien rakenteiden ottamista käyttöön. |
| --- | --- |

4.8.1

Vaikka verotustoimissa on eroa jäsenvaltioiden välillä, on toisinaan aiheellista kysyä, sopivatko tällaiset määräykset yhteen sisämarkkinoiden ja EU:n sisäisen vapaan liikkuvuuden kanssa, jos kaikissa jäsenvaltioissa sovellettava verolainsäädäntö on yhteisön lainsäädännön mukaista. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tarkentanut tätä aihepiiriä koskevaa kantaansa: Määräykset, joiden tarkoituksena on torjua veronkiertoa sekä tulojen siirtämistä verotuksellisesti suotuisammille alueille, ovat periaatteessa vapaata liikkuvuutta EU:n sisällä koskevan periaatteen vastaisia. Tällaiset määräykset ovat kuitenkin perusteltuja ainoastaan, jos niiden tarkoituksena on yksinomaan torjua oikeasuhtaisesti keinotekoisten ja sopimattomien rakenteiden ottamista käyttöön.

| 4.9 | Komitea katsoo veropetosten torjunnan olevan tärkeää ja viittaa hiljattain aiheesta antamansa lausunnon (18) päätelmiin. |
| --- | --- |

4.9

Komitea katsoo veropetosten torjunnan olevan tärkeää ja viittaa hiljattain aiheesta antamansa lausunnon (18) päätelmiin.

| 4.10 | Rooman sopimuksen 93 artiklan mukaan neuvosto antaa yksimielisesti ”säännökset liikevaihtoveroja — – koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta siltä osin kuin yhdenmukaistaminen on tarpeen sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan varmistamiseksi”. |
| --- | --- |

4.10

Rooman sopimuksen 93 artiklan mukaan neuvosto antaa yksimielisesti ”säännökset liikevaihtoveroja — – koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta siltä osin kuin yhdenmukaistaminen on tarpeen sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan varmistamiseksi”.

| 4.11 | Euroopan komissio on käynnistänyt useita kiinnostavia aloitteita, joiden tarkoituksena on viimeistellä sisämarkkinat yritysten verotusta koskevilla toimenpiteillä. Erityisesti todettakoon, että komissio vahvisti 3. toukokuuta 2007 jatkavansa työskentelyään yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan käyttöön ottamiseksi. Verotuksesta vastaava komission jäsen aikoo tehdä vuoden 2008 alkupuoliskolla ehdotuksen direktiiviksi yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan soveltamisen aloittamisesta vuoteen 2010 mennessä. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja voi edistää merkittävällä tavalla sisämarkkinoiden onnistumista, vaikka se lisääkin avoimuutta ja aktivoi verokilpailua. Komitea rohkaisee komissiota jatkamaan työskentelyään, vaikka siihen liittyvät ongelmat ovatkin monimutkaisia. Tällä hetkellä vaikuttaa kuitenkin ennenaikaiselta kommentoida hanketta yksityiskohtaisemmin, koska komissio ei ole vielä edes esitellyt yksityiskohtaista mallia yhteisen yhtenäistetyn veropohjan määrittelystä tai yhtenäistetyn verojärjestelmän käyttöönotosta EU:n 27 jäsenvaltion tasolla. Komitea kuitenkin esittää tulevaisuutta varten joitakin pohdintoja ja kysymyksiä yritysten verotukseen liittyvästä yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevasta hankkeesta. |
| --- | --- |

4.11

Euroopan komissio on käynnistänyt useita kiinnostavia aloitteita, joiden tarkoituksena on viimeistellä sisämarkkinat yritysten verotusta koskevilla toimenpiteillä. Erityisesti todettakoon, että komissio vahvisti 3. toukokuuta 2007 jatkavansa työskentelyään yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan käyttöön ottamiseksi. Verotuksesta vastaava komission jäsen aikoo tehdä vuoden 2008 alkupuoliskolla ehdotuksen direktiiviksi yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan soveltamisen aloittamisesta vuoteen 2010 mennessä. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja voi edistää merkittävällä tavalla sisämarkkinoiden onnistumista, vaikka se lisääkin avoimuutta ja aktivoi verokilpailua. Komitea rohkaisee komissiota jatkamaan työskentelyään, vaikka siihen liittyvät ongelmat ovatkin monimutkaisia. Tällä hetkellä vaikuttaa kuitenkin ennenaikaiselta kommentoida hanketta yksityiskohtaisemmin, koska komissio ei ole vielä edes esitellyt yksityiskohtaista mallia yhteisen yhtenäistetyn veropohjan määrittelystä tai yhtenäistetyn verojärjestelmän käyttöönotosta EU:n 27 jäsenvaltion tasolla. Komitea kuitenkin esittää tulevaisuutta varten joitakin pohdintoja ja kysymyksiä yritysten verotukseen liittyvästä yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevasta hankkeesta.

5.   Yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevaan hankkeeseen liittyvät komitean pohdinnat ja kysymykset

| 5.1 | Koska yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja voisi olla jäsenvaltioille vapaaehtoinen (ja perustuisi todennäköisesti vahvistettuun yhteistyöhön), komitea toivoo, että mahdollisimman moni jäsenvaltio ottaisi sen käyttöön, tarvittaessa siirtymäsäännösten kautta. |
| --- | --- |

5.1

Koska yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja voisi olla jäsenvaltioille vapaaehtoinen (ja perustuisi todennäköisesti vahvistettuun yhteistyöhön), komitea toivoo, että mahdollisimman moni jäsenvaltio ottaisi sen käyttöön, tarvittaessa siirtymäsäännösten kautta.

| 5.2 | Jos yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan soveltaminen on yrityksille vapaaehtoista, valinnan mahdollisuus pakottaa kunkin hankkeeseen osallistuvan jäsenvaltion hallinnon käsittelemään kahdenlaisia ilmoitus- ja verojärjestelmiä. Onko tämä järkevää, kun suurin osa jäsenvaltioista pyrkii parantamaan julkisten palveluidensa tuottavuutta? |
| --- | --- |

5.2

Jos yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan soveltaminen on yrityksille vapaaehtoista, valinnan mahdollisuus pakottaa kunkin hankkeeseen osallistuvan jäsenvaltion hallinnon käsittelemään kahdenlaisia ilmoitus- ja verojärjestelmiä. Onko tämä järkevää, kun suurin osa jäsenvaltioista pyrkii parantamaan julkisten palveluidensa tuottavuutta?

| 5.3 | Jos monikansalliset yritykset päättävät alkaa soveltaa yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa, eikö ole olemassa vaara, että yritysten välinen kohtelu (muodollisuudet, kirjanpitovaatimukset, verotus) vääristyy yhteistä veropohjaa soveltavien jäsenvaltioiden sisällä? |
| --- | --- |

5.3

Jos monikansalliset yritykset päättävät alkaa soveltaa yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa, eikö ole olemassa vaara, että yritysten välinen kohtelu (muodollisuudet, kirjanpitovaatimukset, verotus) vääristyy yhteistä veropohjaa soveltavien jäsenvaltioiden sisällä?

| 5.4 | Eikö kahden edellisen kohdan perusteella olisi suotavaa, että saman jäsenvaltion sisällä samaa järjestelmää alettaisiin asteittain soveltaa kaikkiin veronmaksajiin? |
| --- | --- |

5.4

Eikö kahden edellisen kohdan perusteella olisi suotavaa, että saman jäsenvaltion sisällä samaa järjestelmää alettaisiin asteittain soveltaa kaikkiin veronmaksajiin?

| 5.5 | Jos yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan on tarkoitus lisätä avoimuutta, olisiko se annettava kansainvälisen tahon hallintaan? |
| --- | --- |

5.5

Jos yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan on tarkoitus lisätä avoimuutta, olisiko se annettava kansainvälisen tahon hallintaan?

| 5.6 | Yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan myötä veropohjien laskennasta johtuvat verotuksen piilevät erot heijastuvat yhteisen veropohjan valinneiden jäsenvaltioiden verokantoihin. Eikö yhteisen veropohjan soveltaminen johda siihen, että verokantojen (ainakin nimellisverokantojen) erot lisääntyvät entisestään? Verokilpailu uhkaa vilkastua verokantojen ilmoittamisen osalta. Komission tutkimuksen (2001) mukaan nimellisverokantojen etääntyminen toisistaan oli tärkein syy verokilpailun aiheuttamiin taloudellisiin vääristymiin! |
| --- | --- |

5.6

Yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan myötä veropohjien laskennasta johtuvat verotuksen piilevät erot heijastuvat yhteisen veropohjan valinneiden jäsenvaltioiden verokantoihin. Eikö yhteisen veropohjan soveltaminen johda siihen, että verokantojen (ainakin nimellisverokantojen) erot lisääntyvät entisestään? Verokilpailu uhkaa vilkastua verokantojen ilmoittamisen osalta. Komission tutkimuksen (2001) mukaan nimellisverokantojen etääntyminen toisistaan oli tärkein syy verokilpailun aiheuttamiin taloudellisiin vääristymiin!

| 5.7 | Jos yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan valinneiden jäsenvaltioiden veroprosenttien väliset erot säilyisivät ennallaan (viimeaikaisen lähentymistaipumuksen vastaisesti) tai jopa kasvaisivat, olisiko mahdollista harkita vähimmäisverokannan määrittelyä näille jäsenvaltioille? Vähimmäisverokanta voisi olla esimerkiksi juuri uusien jäsenvaltioiden hyväksymän verokannan alapuolella. Tällöin näiden maiden tilanne suhteessa ulkomaisen pääoman tuontiin ei muuttuisi. Toiset jäsenvaltiot puolestaan voisivat ottaa käyttöön korkeamman verokannan tarvitsematta pelätä ulkomaisen veropolitiikan liian aggressiivista vaikutusta niiden taloudelliseen pääomaan. |
| --- | --- |

5.7

Jos yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan valinneiden jäsenvaltioiden veroprosenttien väliset erot säilyisivät ennallaan (viimeaikaisen lähentymistaipumuksen vastaisesti) tai jopa kasvaisivat, olisiko mahdollista harkita vähimmäisverokannan määrittelyä näille jäsenvaltioille? Vähimmäisverokanta voisi olla esimerkiksi juuri uusien jäsenvaltioiden hyväksymän verokannan alapuolella. Tällöin näiden maiden tilanne suhteessa ulkomaisen pääoman tuontiin ei muuttuisi. Toiset jäsenvaltiot puolestaan voisivat ottaa käyttöön korkeamman verokannan tarvitsematta pelätä ulkomaisen veropolitiikan liian aggressiivista vaikutusta niiden taloudelliseen pääomaan.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ”Verokilpailusta on kysymys silloin, kun (kansallisen, alueellisen tai paikallisen) hallinnon päätökset vaikuttavat suoraan muiden hallintotasojen valmiuksiin ja kun markkinamekanismit eivät riitä kyseisen vuorovaikutuksen hallinnointiin.” (Lähde: OECD). Katso yksityiskohtaisemmat tiedot liitteestä 1.

1

(2)  Haitalliset verotustoimenpiteet ovat yritysverotukseen sovellettavien käytännesääntöjen laajan määritelmän mukaan toimenpiteitä, ”jotka vaikuttavat tai voivat merkittävästi vaikuttaa liiketoiminnan sijoittumiseen yhteisössä”. Mahdollisesti haitallisiksi käytännesäännöissä määritellään toimenpiteet, ”joilla todellista verotustasoa selvästi alennetaan verrattuna toimenpiteisiin, joita kyseisessä jäsenvaltiossa tavallisesti sovelletaan, nollaverotus mukaan lukien”.

2

(ks. http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_en.htm).

(3)  EUVL C 93, 27.4.2007.

3

(4)  Kaksinkertainen verottamattomuus voi johtua jäsenvaltioiden verosääntöjen koordinoinnin puutteesta. Esimerkiksi voidaan ottaa se, miten jäsenvaltiot määrittelevät oman ja vieraan pääoman. ”Yhdessä jäsenvaltiossa saatetaan pitää jotakin transaktiota osuutena omasta pääomasta pikemminkin kuin lainana, eikä näin ollen veroteta pääomasta saatavaa tuottoa, kun taas toisessa jäsenvaltiossa lainaa saatetaan pitää vieraana pääomana ja määritellä maksetut korot vähennyskelpoisiksi menoiksi korkoja maksavalle yhtiölle. Tämä saattaa johtaa tilanteeseen, jossa yhdessä jäsenvaltiossa voidaan tehdä vähennyksiä, joille ei löydy vastaavaa verotusta toisessa jäsenvaltiossa. Toinen huomionarvoinen kysymys liittyy ns. hybrideihin yhteisöihin, eli yhteisöihin, joita yksi jäsenvaltio pitää yhtiöinä (’verotuksellisesti läpinäkymättöminä’) ja toinen jäsenvaltio ei-yhtiömuotoisina (’verotuksellisesti läpinäkyvinä’). Tällaiset erot jäsenvaltioiden käyttämissä määritelmissä voivat johtaa kaksinkertaisiin verovapautuksiin tai -vähennyksiin.” (Lähde: Euroopan komission tiedonanto aiheesta ”Jäsenvaltioiden välittömän verotuksen järjestelmien koordinointi sisämarkkinoilla”, KOM(2006) 823 lopullinen, kohta 3).

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle koordinoidusta strategiasta veropetosten torjunnan tehostamiseksi”, EUVL C 161, 13.7.2007, s. 8.

5

(6)  Ks. http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_en.htm#code_conduct. Ks. myös liite 4.

6

(7)  Ks. komission hiljattain antama tiedonanto ”Kasvun ja työllisyyden lisäämiseen ja EU-yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävän yhteisön ohjelman toteuttaminen: ohjelman edistyminen vuonna 2006 ja jatkotoimet yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevan ehdotuksen antamiseksi”, KOM(2007) 223 lopullinen, 2.5.2007.

7

(8)  ECO/165 — CESE 241/2006, EUVL C 88, 11.4.2006.

8

(9)  Ks. komitean lausunto aiheesta ”Arvo- ja toimitusketjujen kehittyminen eurooppalaisessa ja maailmanlaajuisessa yhteydessä”, CCMI/037 — EUVL C 168, 20.7.2007, s. 1.

9

(10)  Lähde OECD:n julkisia tuloja koskeva tilastot vuosilta 1965–2005, vuoden 2006 painos (Statistiques des recettes publiques 1965–2005: Édition 2006). Tiedot perustuvat EU15:een.

10

Statistiques des recettes publiques 1965–2005: Édition 2006

(11)  Lakisääteinen verokanta on lailla määritelty verokanta.

11

Lakisääteinen verokanta

Tosiasiallinen verokanta on yksityishenkilön tai yrityksen kaikkien valtiollisten vähennysten ja maksujen jälkeen maksaman veron määrä jaettuna yksityishenkilön tai yrityksen kokonaistulon tai veronalaisen tulon määrällä.

Tosiasiallinen verokanta

Implisiittiset verokannat määritellään erikseen jokaisen taloudellisen toiminnon osalta. Niissä verrataan sektorin kokonaisverotuloja (kulutus, työ, pääoma) laskennalliseen verokantaan, jonka määrittelyssä on käytetty kansallisen tilinpidon tuotanto- ja tulotietoja.

Implisiittiset verokannat

Pääoman implisiittinen kokonaisverokanta lasketaan vertaamalla pääomaverotuksesta saatavaa kokonaistuloa talouden kaikkeen (periaatteessa) mahdolliseen verotettavaan pääoma- ja elinkeinotuloon. Sen tarkoituksena on kuvastaa pääomatulon keskimääräistä verotaakkaa.

Pääoman implisiittinen kokonaisverokanta

(Edellä esitettyjen määritelmien lähde: Euroopan komissio, verotuksen pääosasto — ks. Structures of the taxation systems in the EU, 1995-2004, European Commission).

Structures of the taxation systems in the EU, 1995-2004

Liitteissä 2 ja 3 olevissa taulukoissa verrataan EU:n jäsenvaltioita nimellisverokantojen ja pääoman implisiittisen kokonaisverokannan osalta. Tosiasiallisten verokantojen laskentatapojen erojen vuoksi näistä verokannoista ei ole mahdollista laatia vastaavaa taulukkoa.

(12)  Lähde: Euroopan komissio, Structures of the taxation systems in the European Union: 1995–2004, s. 83 (asiakirja TAXUD E4/2006/DOC/3201). Bulgariaa ja Romaniaa koskevat tiedot eivät ole vielä saatavilla.

12

Structures of the taxation systems in the European Union: 1995–2004

(13)  Tarkempi metodologinen analyysi sekä tietojen yksityiskohtainen esittely löytyy edellä mainitun teoksen sivuilta 84–87.

13

(14)  Edellä esitetyn paradoksin näyttää Saksan ja Irlannin tapauksessa vahvistavan eräs toinen indikaattori. Pääomaverotus kattaa Saksassa 15 prosenttia kokonaisverotuksesta, kun sama prosentti Irlannissa on 28. (Lähde: Structures of the taxation systems in the EU, 1995–2004, Euroopan komissio, taulukko C.3_T).

14

Structures of the taxation systems in the EU, 1995–2004

(15)  Tämän lausunnon yhteydessä ei ole mahdollista analysoida näitä tietoja ja etsiä niihin tarkkoja selityksiä erikseen kunkin jäsenvaltion osalta. Ei myöskään ole mahdollista varmistaa tilastollisia indikaattoreita vertaamalla niitä muihin tietokantoihin.

15

(16)  Joidenkin järjestelmien osalta määräaika on asetettu vuoteen 2016.

16

(17)  Ks. liitteenä olevan muistion 1 kohdassa 2 esitetty määritelmä.

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle koordinoidusta strategiasta veropetosten torjunnan tehostamiseksi”, ECO/187 — EUVL C 161, 13.7.2007, s. 8.

18

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n ympäristösäännösten vaikutus teollisuuden muutoksiin”

(2008/C 120/15)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta

EU:n ympäristösäännösten vaikutus teollisuuden muutoksiin.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 13. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Antonello Pezzini ja apulaisesittelijä Maciej Nowicki.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 137 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ympäristöpolitiikka on tällä hetkellä yksi viranomaisten ja talouselämän päätöksentekijöiden tärkeimmistä sosiaalisista haasteista. Hidasta maailmanlaajuista reagointia ympäristöongelmiin ei voida enää käyttää tekosyynä niiden lainsäädäntöä ja käyttäytymistä koskevien muutosten lykkäämiseen, joita tarvitaan EU:n perustavoitteen eli kestävän kehityksen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

1.1

Ympäristöpolitiikka on tällä hetkellä yksi viranomaisten ja talouselämän päätöksentekijöiden tärkeimmistä sosiaalisista haasteista. Hidasta maailmanlaajuista reagointia ympäristöongelmiin ei voida enää käyttää tekosyynä niiden lainsäädäntöä ja käyttäytymistä koskevien muutosten lykkäämiseen, joita tarvitaan EU:n perustavoitteen eli kestävän kehityksen saavuttamiseen.

| 1.2 | EU:n teollisuudella on hyvät mahdollisuudet noudattaa kestävää kehitystä, mutta sen menestys riippuu yhä enemmän sen innovointikyvystä teollisuuden muutosten alalla. Nämä muutokset ovat tarpeen markkinoiden avautumisen, globalisaation sekä teknologiassa ja käyttäytymisessä tapahtuvien muutosten takia. Muutoksia kiihdyttää myös tietoisuuden lisääntyminen ympäristön ja luonnonvarojen suojelun periaatteista. |
| --- | --- |

1.2

EU:n teollisuudella on hyvät mahdollisuudet noudattaa kestävää kehitystä, mutta sen menestys riippuu yhä enemmän sen innovointikyvystä teollisuuden muutosten alalla. Nämä muutokset ovat tarpeen markkinoiden avautumisen, globalisaation sekä teknologiassa ja käyttäytymisessä tapahtuvien muutosten takia. Muutoksia kiihdyttää myös tietoisuuden lisääntyminen ympäristön ja luonnonvarojen suojelun periaatteista.

| 1.3 | Komitea katsoo, että talous- ja yhteiskuntaelämän kaikkien, niin julkisten kuin yksityistenkin, toimijoiden sekä poliittisten päättäjien ja viranomaisten on oltava täysin tietoisia siitä, että edessä on uusi teollinen vallankumous, jonka myötä kehityksen keskeisiksi tekijöiksi tulevat elämänlaatu ja laadukas ympäristö ja joka tuo tullessaan uuden, integroidun tavan suunnitella, tuottaa, kuluttaa sekä suojella ja hallinnoida luonnonvaroja. |
| --- | --- |

1.3

Komitea katsoo, että talous- ja yhteiskuntaelämän kaikkien, niin julkisten kuin yksityistenkin, toimijoiden sekä poliittisten päättäjien ja viranomaisten on oltava täysin tietoisia siitä, että edessä on uusi teollinen vallankumous, jonka myötä kehityksen keskeisiksi tekijöiksi tulevat elämänlaatu ja laadukas ympäristö ja joka tuo tullessaan uuden, integroidun tavan suunnitella, tuottaa, kuluttaa sekä suojella ja hallinnoida luonnonvaroja.

| 1.4 | Komitean mielestä on kiireesti siirryttävä puolustuskannalta ja reaktiivisesta asenteesta sellaiseen määrätietoiseen ja ennakoivaan suhtautumistapaan, että tulevaisuuteen valmistaudutaan laatimalla EU-tasolla ja jäsenvaltioissa selkeät ja vakaat puitteet positiivisille ja kestäville toimille. Näin vauhditetaan






  — | puhtaiden prosessi- ja tuoteteknologioiden kehittämistä ja hyödyntämistä |
| --- | --- | --- |

1.4

Komitean mielestä on kiireesti siirryttävä puolustuskannalta ja reaktiivisesta asenteesta sellaiseen määrätietoiseen ja ennakoivaan suhtautumistapaan, että tulevaisuuteen valmistaudutaan laatimalla EU-tasolla ja jäsenvaltioissa selkeät ja vakaat puitteet positiivisille ja kestäville toimille. Näin vauhditetaan

—

puhtaiden prosessi- ja tuoteteknologioiden kehittämistä ja hyödyntämistä

| — | sellaisen määrätietoisen yrittäjyyden edistämistä, jossa pidetään tärkeänä, että tuotteiden valmistus kuormittaa ympäristöä vain vähän |
| --- | --- |

—

sellaisen määrätietoisen yrittäjyyden edistämistä, jossa pidetään tärkeänä, että tuotteiden valmistus kuormittaa ympäristöä vain vähän

| — | ammattitaitoisen teknisen henkilökunnan koulutusta. |
| --- | --- |

—

ammattitaitoisen teknisen henkilökunnan koulutusta.

| 1.5 | ETSK:n mielestä on tärkeää, että tällainen uusi ja ennakoiva lähestymistapa perustuu jälkikäteen toteutettavien korjaustoimenpiteiden sijasta pikemminkin ennaltaehkäisyyn ja että EU:n ympäristösäännökset tarjoavat kaikille toimijoille yhtenäiset menettelyt, mistä on hyötyä lainsäätäjälle, toimijoille ja kuluttajille. |
| --- | --- |

1.5

ETSK:n mielestä on tärkeää, että tällainen uusi ja ennakoiva lähestymistapa perustuu jälkikäteen toteutettavien korjaustoimenpiteiden sijasta pikemminkin ennaltaehkäisyyn ja että EU:n ympäristösäännökset tarjoavat kaikille toimijoille yhtenäiset menettelyt, mistä on hyötyä lainsäätäjälle, toimijoille ja kuluttajille.

| 1.6 | Komitea on vakuuttunut siitä, että tekniikan kehittämisen ja innovoinnin on kuuluttava yrittäjien ja viranomaisten ensisijaiseen vastuualaan. Kuitenkin sekä yrittäjiä että viranomaisia on innostettava, kannustettava ja autettava asianmukaisilla yhteisö-, jäsenvaltio- ja paikallistason toimintalinjoilla sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla, jotka yksinkertaistavat ja vapauttavat tällaisiin haasteisiin vastaamisen kannalta perustavan tärkeitä resursseja. |
| --- | --- |

1.6

Komitea on vakuuttunut siitä, että tekniikan kehittämisen ja innovoinnin on kuuluttava yrittäjien ja viranomaisten ensisijaiseen vastuualaan. Kuitenkin sekä yrittäjiä että viranomaisia on innostettava, kannustettava ja autettava asianmukaisilla yhteisö-, jäsenvaltio- ja paikallistason toimintalinjoilla sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla, jotka yksinkertaistavat ja vapauttavat tällaisiin haasteisiin vastaamisen kannalta perustavan tärkeitä resursseja.

| 1.7 | Komitea pitää olennaisen tärkeänä, että uudet, kestävyysperiaatteiden mukaiset teollisuusaloitteet nivotaan EU-tasolla yhteen rakennerahastojen sekä innovointia, tutkimusta ja koulutusta koskevien yhteisön ohjelmien ja asiaankuuluvien rahoitusvälineiden kanssa. |
| --- | --- |

1.7

Komitea pitää olennaisen tärkeänä, että uudet, kestävyysperiaatteiden mukaiset teollisuusaloitteet nivotaan EU-tasolla yhteen rakennerahastojen sekä innovointia, tutkimusta ja koulutusta koskevien yhteisön ohjelmien ja asiaankuuluvien rahoitusvälineiden kanssa.

| 1.8 | Komitea muistuttaa komissiolle ja jäsenvaltioille, että niiden tulee kiirehtiä konkreettisten yksinkertaistamistoimenpiteiden hyväksymistä, jotta voidaan poistaa turha byrokratia ja pienentää voimassa olevaan ympäristölainsäädäntöön liittyvien hallinnollisten ja teknisten menettelyjen yhä kasvavia kustannuksia. Ympäristölainsäädäntöä olisi järkeistettävä ja yhtenäistettävä. |
| --- | --- |

1.8

Komitea muistuttaa komissiolle ja jäsenvaltioille, että niiden tulee kiirehtiä konkreettisten yksinkertaistamistoimenpiteiden hyväksymistä, jotta voidaan poistaa turha byrokratia ja pienentää voimassa olevaan ympäristölainsäädäntöön liittyvien hallinnollisten ja teknisten menettelyjen yhä kasvavia kustannuksia. Ympäristölainsäädäntöä olisi järkeistettävä ja yhtenäistettävä.

| 1.8.1 | Eri tasoilla tarvitaan tiivistä koordinaatiota sekä joukko toimintalinjoja ja välineitä. Lisäksi tulee harjoittaa mahdollisimman selkeää ympäristöpolitiikkaa, joka on helppotajuista eikä aiheuta lisäkustannuksia etenkään pk-yrityksille. Periaatetta ”vähemmän mutta parempaa lainsäädäntöä” on sovellettava siten, että saadaan aikaan konsolidoituja ja yhtenäisiä säädöstekstejä, joilla luodaan teollisuuden muutoksiin mukautumiselle oikeusvarmuutta ja avoimuutta, joissa keskitytään siihen, miten luonnonvaroja ja ympäristöä voidaan suojella parhaiten, ja joissa sovelletaan kestävyysperiaatteita noudattavia ja kilpailukykyisiä teknisiä innovaatioita maailmanlaajuisilla markkinoilla. Pk-yritysten on voitava kantaa säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ilman, että se heikentää niiden kilpailuetua. |
| --- | --- |

1.8.1

Eri tasoilla tarvitaan tiivistä koordinaatiota sekä joukko toimintalinjoja ja välineitä. Lisäksi tulee harjoittaa mahdollisimman selkeää ympäristöpolitiikkaa, joka on helppotajuista eikä aiheuta lisäkustannuksia etenkään pk-yrityksille. Periaatetta ”vähemmän mutta parempaa lainsäädäntöä” on sovellettava siten, että saadaan aikaan konsolidoituja ja yhtenäisiä säädöstekstejä, joilla luodaan teollisuuden muutoksiin mukautumiselle oikeusvarmuutta ja avoimuutta, joissa keskitytään siihen, miten luonnonvaroja ja ympäristöä voidaan suojella parhaiten, ja joissa sovelletaan kestävyysperiaatteita noudattavia ja kilpailukykyisiä teknisiä innovaatioita maailmanlaajuisilla markkinoilla. Pk-yritysten on voitava kantaa säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ilman, että se heikentää niiden kilpailuetua.

| 1.9 | Komitea korostaa tarvetta saada pikaisesti aikaan yhdennetty ja pitkäaikainen yhteisön strategia, joka antaisi julkisen ja yksityisen sektorin päättäjille varmuutta toteuttaa entistä tiukempien ympäristönsuojeluvaatimusten noudattamiseksi tarvittavat tekniset ja organisatoriset mukautukset. |
| --- | --- |

1.9

Komitea korostaa tarvetta saada pikaisesti aikaan yhdennetty ja pitkäaikainen yhteisön strategia, joka antaisi julkisen ja yksityisen sektorin päättäjille varmuutta toteuttaa entistä tiukempien ympäristönsuojeluvaatimusten noudattamiseksi tarvittavat tekniset ja organisatoriset mukautukset.

| 1.10 | Vakaus- ja kasvusopimusta voitaisiin mahdollisesti mukauttaa siten, että siinä otettaisiin nykyistä paremmin huomioon ekologisesti kestävää kehitystä koskevat Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteet ja että tarvittavien julkisten investointien tekemistä edistettäisiin pitkäjänteisesti, selkeästi, avoimesti ja kilpailua vääristämättä sulkemalla tällaiset investoinnit pois julkistalouden alijäämän määritelmästä. |
| --- | --- |

1.10

Vakaus- ja kasvusopimusta voitaisiin mahdollisesti mukauttaa siten, että siinä otettaisiin nykyistä paremmin huomioon ekologisesti kestävää kehitystä koskevat Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tavoitteet ja että tarvittavien julkisten investointien tekemistä edistettäisiin pitkäjänteisesti, selkeästi, avoimesti ja kilpailua vääristämättä sulkemalla tällaiset investoinnit pois julkistalouden alijäämän määritelmästä.

| 1.11 | Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä Lissabonin prosessia koskeviin vuosikertomuksiinsa yksityiskohtaiset tiedot ympäristöalan vuotuisista investointisuunnitelmistaan sekä toteuttamiensa lainsäädäntä- ja rahoitustoimien jälkikäteisarvioinnin tulokset. Näissä jo käytettävissä olevissa tiedoissa olisi eriteltävä nykyistä paremmin ympäristötoimien osuus, ja tällaisen erittelyn tulisi olla kiinteä osa tiivistelmäkertomusta, jonka komissio esittää vuosittain keväällä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. |
| --- | --- |

1.11

Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä Lissabonin prosessia koskeviin vuosikertomuksiinsa yksityiskohtaiset tiedot ympäristöalan vuotuisista investointisuunnitelmistaan sekä toteuttamiensa lainsäädäntä- ja rahoitustoimien jälkikäteisarvioinnin tulokset. Näissä jo käytettävissä olevissa tiedoissa olisi eriteltävä nykyistä paremmin ympäristötoimien osuus, ja tällaisen erittelyn tulisi olla kiinteä osa tiivistelmäkertomusta, jonka komissio esittää vuosittain keväällä kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

| 1.12 | Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden toimintalinjoissa tulee tuoda esille erilaisten taloudellisten keinojen ja verokannustimien ympäristövaikutukset. Tämä pätee ennen muuta verotukseen, jonka alalla olisi toivottavaa päästä koko yhteisössä sovellettaviin ratkaisuihin (1) ja joka heijastuu






  — | tuotantotoimintaan ja työelämään |
| --- | --- | --- |

1.12

Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden toimintalinjoissa tulee tuoda esille erilaisten taloudellisten keinojen ja verokannustimien ympäristövaikutukset. Tämä pätee ennen muuta verotukseen, jonka alalla olisi toivottavaa päästä koko yhteisössä sovellettaviin ratkaisuihin (1) ja joka heijastuu

—

tuotantotoimintaan ja työelämään

| — | luonnonvarojen käyttöön |
| --- | --- |

—

luonnonvarojen käyttöön

| — | ympäristön saastuneisuuteen |
| --- | --- |

—

ympäristön saastuneisuuteen

| — | korkeatasoisen ympäristönsuojelun valintoihin |
| --- | --- |

—

korkeatasoisen ympäristönsuojelun valintoihin

| — | ympäristön kuormitusta vähentäviin teknologisiin prosessi-, tuote- ja organisaatioinnovaatioihin. |
| --- | --- |

—

ympäristön kuormitusta vähentäviin teknologisiin prosessi-, tuote- ja organisaatioinnovaatioihin.

| 1.13 | Tulee vauhdittaa yhteisten mitattavien tavoitteiden määrittelyä, jotta kevään Eurooppa-neuvostossa ja sen jälkeen pidetyssä ympäristöneuvoston kokouksessa tehdyt kunnianhimoisetkin päätökset voidaan toteuttaa. |
| --- | --- |

1.13

Tulee vauhdittaa yhteisten mitattavien tavoitteiden määrittelyä, jotta kevään Eurooppa-neuvostossa ja sen jälkeen pidetyssä ympäristöneuvoston kokouksessa tehdyt kunnianhimoisetkin päätökset voidaan toteuttaa.

| 1.14 | Komitea toteaa jälleen, että työmarkkinaosapuolilla ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajilla on oltava eri toimialojen välisesti ja alakohtaisesti perustava rooli eri tasoilla aina yhteisötasosta lähtien kilpailukyky-, energia- ja ympäristöongelmien käsittelyssä. Tällaiset ongelmat vaikuttavat merkittävästi moniin teollisuudenaloihin, vaativat huomattavia rakenteellisia mukautuksia etenkin tuotantoteollisuudelta ja edellyttävät tiivistä koordinointia ja yhdennettyä lähestymistapaa sekä lisäksi jatkuvia yksinkertaistamismenettelyjä ja byrokratian vähentämistä. |
| --- | --- |

1.14

Komitea toteaa jälleen, että työmarkkinaosapuolilla ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajilla on oltava eri toimialojen välisesti ja alakohtaisesti perustava rooli eri tasoilla aina yhteisötasosta lähtien kilpailukyky-, energia- ja ympäristöongelmien käsittelyssä. Tällaiset ongelmat vaikuttavat merkittävästi moniin teollisuudenaloihin, vaativat huomattavia rakenteellisia mukautuksia etenkin tuotantoteollisuudelta ja edellyttävät tiivistä koordinointia ja yhdennettyä lähestymistapaa sekä lisäksi jatkuvia yksinkertaistamismenettelyjä ja byrokratian vähentämistä.

| 1.15 | Komitea katsoo, että ympäristöongelmien käsittelyssä, luonnonvarojen käyttämisessä kestävyysperiaatteiden mukaisesti sekä ympäristöä kuormittamattomien uusien markkinamahdollisuuksien ja uusien ja parempien työpaikkojen luomisessa ympäristövaatimukset huomioon ottaen tarvitaan liiketoiminnalle ja työntekijöille myönteistä toimintaympäristöä, jossa voidaan edistää sellaisia yritysten ja henkilöstön innovointikykyä sekä taloutta, yhteiskuntaa, kulttuuria ja koulutusta koskevia pyrkimyksiä, joita yritysten on toteutettava jatkuvasti pysyäkseen mukana markkinakilpailussa. |
| --- | --- |

1.15

Komitea katsoo, että ympäristöongelmien käsittelyssä, luonnonvarojen käyttämisessä kestävyysperiaatteiden mukaisesti sekä ympäristöä kuormittamattomien uusien markkinamahdollisuuksien ja uusien ja parempien työpaikkojen luomisessa ympäristövaatimukset huomioon ottaen tarvitaan liiketoiminnalle ja työntekijöille myönteistä toimintaympäristöä, jossa voidaan edistää sellaisia yritysten ja henkilöstön innovointikykyä sekä taloutta, yhteiskuntaa, kulttuuria ja koulutusta koskevia pyrkimyksiä, joita yritysten on toteutettava jatkuvasti pysyäkseen mukana markkinakilpailussa.

| 1.16 | Kuten ETSK sekä komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin johtohahmot ovat usein todenneet, on välttämätöntä vähentää yritysten hallinnollista ja byrokraattista taakkaa niiden taloudellisen ja sosiaalisen energian vapauttamiseksi ja sen keskittämiseksi tuotanto- ja organisaatioympäristön ja -rakenteiden uudenaikaistamiseen kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

1.16

Kuten ETSK sekä komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin johtohahmot ovat usein todenneet, on välttämätöntä vähentää yritysten hallinnollista ja byrokraattista taakkaa niiden taloudellisen ja sosiaalisen energian vapauttamiseksi ja sen keskittämiseksi tuotanto- ja organisaatioympäristön ja -rakenteiden uudenaikaistamiseen kestävällä tavalla.

| 1.17 | Tarvitaan yhtenäistettyä, ennakoivaa yrityspolitiikkaa, jossa sitoumus ympäristönsuojeluun voidaan yhdistää kilpailukyvyn tehostamiseen ja jolla voidaan turvata elämän ja työn laatu nostamalla työllisyystasoa ja takaamalla osaavien ja pätevien työntekijöiden saanti: tutkimuksen ja teknologian kehittämisen sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelmia sekä Life+-ohjelmaa on vahvistettava parantamalla niiden käytettävyyttä ja ne on yhdenmukaistettava rakenteellisten ja alueellisten koheesiovälineiden kanssa. |
| --- | --- |

1.17

Tarvitaan yhtenäistettyä, ennakoivaa yrityspolitiikkaa, jossa sitoumus ympäristönsuojeluun voidaan yhdistää kilpailukyvyn tehostamiseen ja jolla voidaan turvata elämän ja työn laatu nostamalla työllisyystasoa ja takaamalla osaavien ja pätevien työntekijöiden saanti: tutkimuksen ja teknologian kehittämisen sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelmia sekä Life+-ohjelmaa on vahvistettava parantamalla niiden käytettävyyttä ja ne on yhdenmukaistettava rakenteellisten ja alueellisten koheesiovälineiden kanssa.

| 1.18 | Koulutusohjelmissa toteutettavilla yhteisön toimilla, joiden avulla kehitetään tietoyhteiskuntaa, on pyrittävä sisällyttämään ympäristöasiat peruskouluopetukseen sekä ammatti-, johtamis- ja tutkijakoulutukseen. |
| --- | --- |

1.18

Koulutusohjelmissa toteutettavilla yhteisön toimilla, joiden avulla kehitetään tietoyhteiskuntaa, on pyrittävä sisällyttämään ympäristöasiat peruskouluopetukseen sekä ammatti-, johtamis- ja tutkijakoulutukseen.

| 1.19 | Sosiaalisia ja taloudellisia kysymyksiä sekä ympäristöasioita on käsiteltävä johdonmukaisesti ja otettava huomioon niiden kotimaiset ja kansainväliset vaikutukset niin, että yritykset voivat kilpailla tasaveroisesti maailmanmarkkinoilla ja että kestävässä kehityksessä voidaan ottaa huomioon uusi entistä suurempi keskinäinen riippuvuus, joka on kehittynyt valtioiden ja eri mantereiden tärkeimpien talousalueiden välille. |
| --- | --- |

1.19

Sosiaalisia ja taloudellisia kysymyksiä sekä ympäristöasioita on käsiteltävä johdonmukaisesti ja otettava huomioon niiden kotimaiset ja kansainväliset vaikutukset niin, että yritykset voivat kilpailla tasaveroisesti maailmanmarkkinoilla ja että kestävässä kehityksessä voidaan ottaa huomioon uusi entistä suurempi keskinäinen riippuvuus, joka on kehittynyt valtioiden ja eri mantereiden tärkeimpien talousalueiden välille.

| 1.20 | Euroopan on pystyttävä esiintymään yhtenäisenä kahden- ja monenvälisissä yhteyksissä varmistaakseen, että WTO:n puitteissa neuvoteltaviin ja kahdenvälisiin sopimuksiin sisällytetään sosiaalisen ulottuvuuden lisäksi myös voimakas ympäristönsuojelu-ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.20

Euroopan on pystyttävä esiintymään yhtenäisenä kahden- ja monenvälisissä yhteyksissä varmistaakseen, että WTO:n puitteissa neuvoteltaviin ja kahdenvälisiin sopimuksiin sisällytetään sosiaalisen ulottuvuuden lisäksi myös voimakas ympäristönsuojelu-ulottuvuus.

2.   Johdanto

| 2.1 | Brysselissä 8.–9. maaliskuuta 2007 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa keskityttiin erityisesti ympäristöön ja ilmastonmuutokseen ja määriteltiin konkreettisia tavoitteita. |
| --- | --- |

2.1

Brysselissä 8.–9. maaliskuuta 2007 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa keskityttiin erityisesti ympäristöön ja ilmastonmuutokseen ja määriteltiin konkreettisia tavoitteita.

| 2.1.1 | Tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä vuoden 1990 tasosta 20–30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä ja 60–80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.1.1

Tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä vuoden 1990 tasosta 20–30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä ja 60–80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä.

| 2.2 | Kasvua ja työllisyyttä koskevaa Lissabonin strategiaa käsittelevässä, komission vuonna 2007 antamassa vuotuisessa edistymiskertomuksessa keskitytään ilmastonmuutokseen, ekologiseen innovointiin, energiatehokkuuteen, uusiutuviin energialähteisiin ja energiamarkkinoihin. |
| --- | --- |

2.2

Kasvua ja työllisyyttä koskevaa Lissabonin strategiaa käsittelevässä, komission vuonna 2007 antamassa vuotuisessa edistymiskertomuksessa keskitytään ilmastonmuutokseen, ekologiseen innovointiin, energiatehokkuuteen, uusiutuviin energialähteisiin ja energiamarkkinoihin.

| 2.2.1 | Kertomuksessa korostetaan, että sitoutumalla toimintaan kyseisillä aloilla löydettäisiin todennäköisesti tehokkaita ratkaisuja ympäristöongelmiin, luonnonvarojen kestävään käyttöön sekä uusien markkinamahdollisuuksien ja uusien työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

2.2.1

Kertomuksessa korostetaan, että sitoutumalla toimintaan kyseisillä aloilla löydettäisiin todennäköisesti tehokkaita ratkaisuja ympäristöongelmiin, luonnonvarojen kestävään käyttöön sekä uusien markkinamahdollisuuksien ja uusien työpaikkojen luomiseen.

| 2.3 | Ympäristöneuvosto korosti 20. helmikuuta 2007, että EU:n tarkistettu kestävän kehityksen strategia sekä Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategia täydentävät toisiaan ja että Lissabonin strategia antaa tärkeän panoksen päätavoitteena olevaan kestävään kehitykseen. Ympäristöneuvosto tähdensi myös, että on tärkeää voimistaa ympäristönsuojelua, koska sitä on pidettävä yhtenä kestävän kehityksen kolmesta keskeisestä pilarista, sekä ottaa ympäristöasiat huomioon kaikilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

2.3

Ympäristöneuvosto korosti 20. helmikuuta 2007, että EU:n tarkistettu kestävän kehityksen strategia sekä Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategia täydentävät toisiaan ja että Lissabonin strategia antaa tärkeän panoksen päätavoitteena olevaan kestävään kehitykseen. Ympäristöneuvosto tähdensi myös, että on tärkeää voimistaa ympäristönsuojelua, koska sitä on pidettävä yhtenä kestävän kehityksen kolmesta keskeisestä pilarista, sekä ottaa ympäristöasiat huomioon kaikilla politiikanaloilla.

| 2.4 | Hyvin suunniteltu ympäristöpolitiikka, jossa kiinnitetään asianmukaista huomiota mukautusten vaatimaan aikaan ja joka perustuu säädöskäytänteiden kehittämisen periaatteeseen sekä lainsäädännön ja byrokratian yksinkertaistamiseen, voi antaa myönteisen panoksen kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen edistämällä aktiivisesti ekologista innovointia ja tehokkaita resursseja. Lainsäädäntäprosessia ei tule kiirehtiä, sillä silloin säädöksiin olisi odotettavissa jatkuvia muutoksia. |
| --- | --- |

2.4

Hyvin suunniteltu ympäristöpolitiikka, jossa kiinnitetään asianmukaista huomiota mukautusten vaatimaan aikaan ja joka perustuu säädöskäytänteiden kehittämisen periaatteeseen sekä lainsäädännön ja byrokratian yksinkertaistamiseen, voi antaa myönteisen panoksen kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen edistämällä aktiivisesti ekologista innovointia ja tehokkaita resursseja. Lainsäädäntäprosessia ei tule kiirehtiä, sillä silloin säädöksiin olisi odotettavissa jatkuvia muutoksia.

| 2.5 | Neuvosto on pyytänyt komissiota antamaan lähitulevaisuudessa vihreän kirjan ympäristöasioiden hallinnan markkinapohjaisista ohjauskeinoista. Vihreässä kirjassa tulee esittää uusia kustannustehokkaita ympäristöpolitiikan välineitä, joita jäsenvaltioissa käytettäisiin yhdessä sääntelyn ja taloudellisten kannusteiden kanssa. Tällaiset toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa epäreiluja vääristymiä, ja niiden tavoitteena tulisi olla ekologisen tehokkuuden toteutuminen kaikilla tuotannonaloilla siten, että paikallisiin ongelmiin voidaan etsiä paikallisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

2.5

Neuvosto on pyytänyt komissiota antamaan lähitulevaisuudessa vihreän kirjan ympäristöasioiden hallinnan markkinapohjaisista ohjauskeinoista. Vihreässä kirjassa tulee esittää uusia kustannustehokkaita ympäristöpolitiikan välineitä, joita jäsenvaltioissa käytettäisiin yhdessä sääntelyn ja taloudellisten kannusteiden kanssa. Tällaiset toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa epäreiluja vääristymiä, ja niiden tavoitteena tulisi olla ekologisen tehokkuuden toteutuminen kaikilla tuotannonaloilla siten, että paikallisiin ongelmiin voidaan etsiä paikallisia ratkaisuja.

| 2.5.1 | Kuten komitea on korostanut, ”[j]otta kestävän kehityksen strategia voi antaa todellisia virikkeitä, on sitä toteutettaessa sovellettava tiukkaan analyysiin perustuvia konkreettisia ja mitattavia tavoitteita ja linjauksia”. Sitä vastoin neuvoston asiakirjaan EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta ”sisältyy monia tavoitteita ja toimia, mutta niitä ei ole tarkoitus analysoida millään tavoin määrällisesti tietojen ja kehityksen osalta tai laadullisesti kysymyksenasettelujen ja ongelmien osalta” (2). |
| --- | --- |

2.5.1

Kuten komitea on korostanut, ”[j]otta kestävän kehityksen strategia voi antaa todellisia virikkeitä, on sitä toteutettaessa sovellettava tiukkaan analyysiin perustuvia konkreettisia ja mitattavia tavoitteita ja linjauksia”. Sitä vastoin neuvoston asiakirjaan EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta ”sisältyy monia tavoitteita ja toimia, mutta niitä ei ole tarkoitus analysoida millään tavoin määrällisesti tietojen ja kehityksen osalta tai laadullisesti kysymyksenasettelujen ja ongelmien osalta” (2).

| 2.6 | Siksi on välttämätöntä, että neuvoa-antava valiokunta keskustelee aiheena laajasta EU:n ympäristösäännösten vaikutuksesta teollisuuden muutoksiin ja ottaa huomioon kokemukset, joita ETSK ja valiokunta ovat saaneet valmistellessaan eri lausuntoja tästä aiheesta. |
| --- | --- |

2.6

Siksi on välttämätöntä, että neuvoa-antava valiokunta keskustelee aiheena laajasta EU:n ympäristösäännösten vaikutuksesta teollisuuden muutoksiin ja ottaa huomioon kokemukset, joita ETSK ja valiokunta ovat saaneet valmistellessaan eri lausuntoja tästä aiheesta.

| 2.7 | Kilpailukykyneuvosto korosti 4. joulukuuta 2006, että on tärkeää edistää ekologista innovointia (erityisesti teollisuudessa), kilpailukykyä, tutkimusta ja kehittämistä sekä hyödyntää täysimääräisesti sellaisten edelläkävijämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia kuin






  — | kestävyysperiaatteiden mukaiset ja turvalliset tekniikat, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäiset |
| --- | --- | --- |

2.7

Kilpailukykyneuvosto korosti 4. joulukuuta 2006, että on tärkeää edistää ekologista innovointia (erityisesti teollisuudessa), kilpailukykyä, tutkimusta ja kehittämistä sekä hyödyntää täysimääräisesti sellaisten edelläkävijämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia kuin

—

kestävyysperiaatteiden mukaiset ja turvalliset tekniikat, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäiset

| — | tuotteiden ekologinen suunnittelu |
| --- | --- |

—

tuotteiden ekologinen suunnittelu

| — | uusiutuvat energialähteet |
| --- | --- |

—

uusiutuvat energialähteet

| — | energiatehokkuus ja luonnonvarojen säästäminen |
| --- | --- |

—

energiatehokkuus ja luonnonvarojen säästäminen

| — | vesihuoltopalvelut. |
| --- | --- |

—

vesihuoltopalvelut.

Lisäksi materiaaleja tulisi käyttää tehokkaasti (3).

| 2.7.1 | Tavoitteena on tehdä EU:sta ekologisen innovoinnin edelläkävijä ja paikka, jossa energian ja luonnonvarojen käyttö on maailman tehokkainta. |
| --- | --- |

2.7.1

Tavoitteena on tehdä EU:sta ekologisen innovoinnin edelläkävijä ja paikka, jossa energian ja luonnonvarojen käyttö on maailman tehokkainta.

| 2.8 | Neuvoa-antava valiokunta on viime aikoina pohtinut kysynnän hillitsemiseen tähtäävien toimenpiteiden vaikutusta perusteellisesti erityisesti kahdessa lausunnossa, jotka Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi syyskuussa 2003 ja syyskuussa 2006 (4): ”Teollisuuden muutokset: nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät” sekä ”Kestävä kehitys, teollisuuden muutosten liikkeelle paneva voima”. Tärkeimpänä tavoitteena oli tutkia ”kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa” (5). |
| --- | --- |

2.8

Neuvoa-antava valiokunta on viime aikoina pohtinut kysynnän hillitsemiseen tähtäävien toimenpiteiden vaikutusta perusteellisesti erityisesti kahdessa lausunnossa, jotka Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi syyskuussa 2003 ja syyskuussa 2006 (4): ”Teollisuuden muutokset: nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät” sekä ”Kestävä kehitys, teollisuuden muutosten liikkeelle paneva voima”. Tärkeimpänä tavoitteena oli tutkia ”kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa” (5).

| 2.9 | Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon avulla pyritään kuitenkin tarkastelemaan ympäristön kannalta kestävää tuotantotoimintaa lähemmin tarjontapuolelta sekä analysoimaan EU:n ympäristösäännöksiä, joilla on huomattava yhteys tuotantoon ja jakeluun sekä yhä suurempi vaikutus tuotteisiin, prosesseihin ja tarjottuihin palveluihin. |
| --- | --- |

2.9

Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon avulla pyritään kuitenkin tarkastelemaan ympäristön kannalta kestävää tuotantotoimintaa lähemmin tarjontapuolelta sekä analysoimaan EU:n ympäristösäännöksiä, joilla on huomattava yhteys tuotantoon ja jakeluun sekä yhä suurempi vaikutus tuotteisiin, prosesseihin ja tarjottuihin palveluihin.

| 2.10 | Kun yhdennetty tuotepolitiikka on määritelty ja sen kaikki vaikutukset toimintaan on arvioitu, siitä tulee keskeinen osa yhteisön kestävän kehityksen strategiaa. Kaikilla tuotteilla on ympäristövaikutus, joko tuotannon, käytön tai hävittämisen aikana. Näin on myös palvelujen laita. EU pyrkii myös kannustamaan taloustoimijoita ja kansalaisyhteiskunnan vaikuttajia osallistumaan ympäristönsuojeluun ympäristömerkin ja yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän kaltaisin toimenpitein tai vapaaehtoisin sopimuksin. |
| --- | --- |

2.10

Kun yhdennetty tuotepolitiikka on määritelty ja sen kaikki vaikutukset toimintaan on arvioitu, siitä tulee keskeinen osa yhteisön kestävän kehityksen strategiaa. Kaikilla tuotteilla on ympäristövaikutus, joko tuotannon, käytön tai hävittämisen aikana. Näin on myös palvelujen laita. EU pyrkii myös kannustamaan taloustoimijoita ja kansalaisyhteiskunnan vaikuttajia osallistumaan ympäristönsuojeluun ympäristömerkin ja yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän kaltaisin toimenpitein tai vapaaehtoisin sopimuksin.

| 2.11 | Tehokas ympäristönsuojelu edellyttää, että ihmisten päätösten ja toiminnan vaikutus ympäristöön arvioidaan tarkasti. Ympäristövaikutuksia voidaan siis tutkia ennakolta käyttämällä julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointijärjestelmää ja jälkikäteen suorittamalla ympäristövalvontaa jäsenvaltioissa siten, että kaikki sidosryhmät ovat mukana. |
| --- | --- |

2.11

Tehokas ympäristönsuojelu edellyttää, että ihmisten päätösten ja toiminnan vaikutus ympäristöön arvioidaan tarkasti. Ympäristövaikutuksia voidaan siis tutkia ennakolta käyttämällä julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointijärjestelmää ja jälkikäteen suorittamalla ympäristövalvontaa jäsenvaltioissa siten, että kaikki sidosryhmät ovat mukana.

| 2.11.1 | Huomiota on kiinnitettävä yhtä lailla myös kestävään teollisuuspolitiikkaan ja kulutukseen. |
| --- | --- |

2.11.1

Huomiota on kiinnitettävä yhtä lailla myös kestävään teollisuuspolitiikkaan ja kulutukseen.

| 2.12 | Myös suojeltuun luonnonympäristöön ja vesiympäristöön kohdistuvat vahingot sekä maaperän saastuttaminen ovat nykyisin rangaistusseuraamusten peruste. Aiheuttamisperiaatteesta tuli totta, kun ympäristövastuudirektiivi annettiin vuonna 2004. Direktiivin mukaan niitä, jotka vastaavat ympäristövahingoista, voidaan vaatia maksamaan korjaavat toimenpiteet. Sen lisäksi voimassa on EU:n säädöksiä, jotka koskevat jätehuoltoa, pakkauksia, melua, vettä ja ilmansaasteita, ilmastonmuutosta, luonnon ja teknologian riskejä sekä onnettomuuksia, joihin liittyy tiettyjä vaarallisia aineita (6). |
| --- | --- |

2.12

Myös suojeltuun luonnonympäristöön ja vesiympäristöön kohdistuvat vahingot sekä maaperän saastuttaminen ovat nykyisin rangaistusseuraamusten peruste. Aiheuttamisperiaatteesta tuli totta, kun ympäristövastuudirektiivi annettiin vuonna 2004. Direktiivin mukaan niitä, jotka vastaavat ympäristövahingoista, voidaan vaatia maksamaan korjaavat toimenpiteet. Sen lisäksi voimassa on EU:n säädöksiä, jotka koskevat jätehuoltoa, pakkauksia, melua, vettä ja ilmansaasteita, ilmastonmuutosta, luonnon ja teknologian riskejä sekä onnettomuuksia, joihin liittyy tiettyjä vaarallisia aineita (6).

| 2.13 | Ympäristövaatimusten järjestelmällinen sisällyttäminen tuotesuunnitteluun (7) on maailmanlaajuisilla markkinoilla laajalle ulottuva tavoite, jolla pyritään vähentämään kielteistä vaikutusta ympäristöön tuotteen koko elinkaaren ajan. Se on EU:n erityisten säädösten aiheena ja kuuluu ensisijaisiin tavoitteisiin EU:n kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa (2002–2012), jossa käsitellään seitsemän teemakohtaisen strategian (8) kehittämistä ja täytäntöönpanoa. ETSK on jo ilmaissut niistä näkemyksensä; ne koskevat tuotanto- ja jakelujärjestelmää yleisellä ja erityisellä tasolla. |
| --- | --- |

2.13

Ympäristövaatimusten järjestelmällinen sisällyttäminen tuotesuunnitteluun (7) on maailmanlaajuisilla markkinoilla laajalle ulottuva tavoite, jolla pyritään vähentämään kielteistä vaikutusta ympäristöön tuotteen koko elinkaaren ajan. Se on EU:n erityisten säädösten aiheena ja kuuluu ensisijaisiin tavoitteisiin EU:n kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa (2002–2012), jossa käsitellään seitsemän teemakohtaisen strategian (8) kehittämistä ja täytäntöönpanoa. ETSK on jo ilmaissut niistä näkemyksensä; ne koskevat tuotanto- ja jakelujärjestelmää yleisellä ja erityisellä tasolla.

| 2.14 | Neuvoa-antava valiokunta kannattaa täysin tavoitetta ottaa ympäristövaatimukset huomioon alusta lähtien tuotteiden suunnittelussa sekä tuotanto- ja jakeluprosesseissa. Tämän on oltava kiinteä osa Lissabonin strategiaa, jotta EU:n teollisuudelle voidaan palauttaa kilpailukyky. Teollisuus on siirtymässä kestävään, yhtenäiseen kehitysvaiheeseen, ja samaan aikaan yritysten, erityisesti pienten yritysten, teknistä ja hallinnollista taakkaa yksinkertaistetaan ja kevennetään. |
| --- | --- |

2.14

Neuvoa-antava valiokunta kannattaa täysin tavoitetta ottaa ympäristövaatimukset huomioon alusta lähtien tuotteiden suunnittelussa sekä tuotanto- ja jakeluprosesseissa. Tämän on oltava kiinteä osa Lissabonin strategiaa, jotta EU:n teollisuudelle voidaan palauttaa kilpailukyky. Teollisuus on siirtymässä kestävään, yhtenäiseen kehitysvaiheeseen, ja samaan aikaan yritysten, erityisesti pienten yritysten, teknistä ja hallinnollista taakkaa yksinkertaistetaan ja kevennetään.

| 2.15 | Yhtenäinen toimintakehys ekologisten vaatimusten sisällyttämiseksi kaikkien energiaa käyttävien tuotteiden suunnittelu-, kehitys-, jakelu- ja hävittämisvaiheeseen kattaa yli 70 prosenttia nykyään yhtenäismarkkinoilla vapaasti liikkuvista tuotteista (9). Kehys ei rajoitu energiatehokkuuteen, vaan se koskee kaikenlaisia ympäristövaikutuksia (mm. kiinteät päästöt, kaasu- ja melupäästöt sekä sähkömagneettiset päästöt). |
| --- | --- |

2.15

Yhtenäinen toimintakehys ekologisten vaatimusten sisällyttämiseksi kaikkien energiaa käyttävien tuotteiden suunnittelu-, kehitys-, jakelu- ja hävittämisvaiheeseen kattaa yli 70 prosenttia nykyään yhtenäismarkkinoilla vapaasti liikkuvista tuotteista (9). Kehys ei rajoitu energiatehokkuuteen, vaan se koskee kaikenlaisia ympäristövaikutuksia (mm. kiinteät päästöt, kaasu- ja melupäästöt sekä sähkömagneettiset päästöt).

| 2.16 | Tuotanto- ja jakelujärjestelmään vaikuttaa kuitenkin myös laaja ympäristövaikutusta koskeva säännöstö, joka muuttaa perinpohjaisesti tapaa, jolla tuotteita valmistetaan ja palveluja tarjotaan EU:ssa. Tämä lainsäädäntö kaipaa selkeyttämistä, yksinkertaistamista ja konsolidointia. Yhteisön ympäristöpoliittinen sitoumus koskee kaikkia muita poliittisia toimia, liittyivätpä ne tekniseen standardointiin, kemiallisten aineiden sääntelyyn REACH-asetuksella, työllisyyspolitiikkaan tai yhtenäismarkkinoihin ja tavaroiden ja palvelujen vaihdantaan. |
| --- | --- |

2.16

Tuotanto- ja jakelujärjestelmään vaikuttaa kuitenkin myös laaja ympäristövaikutusta koskeva säännöstö, joka muuttaa perinpohjaisesti tapaa, jolla tuotteita valmistetaan ja palveluja tarjotaan EU:ssa. Tämä lainsäädäntö kaipaa selkeyttämistä, yksinkertaistamista ja konsolidointia. Yhteisön ympäristöpoliittinen sitoumus koskee kaikkia muita poliittisia toimia, liittyivätpä ne tekniseen standardointiin, kemiallisten aineiden sääntelyyn REACH-asetuksella, työllisyyspolitiikkaan tai yhtenäismarkkinoihin ja tavaroiden ja palvelujen vaihdantaan.

| 2.17 | Toimintalinjoja toteutettaessa on pidettävä mielessä sivuvaikutukset, jotka usein rajoittavat päätavoitteiden laajuutta (10) aiheuttamalla erittäin vakavia epätoivottuja talousseurauksia, ellei yhdennettyyn kehykseen sisälly kattavaa arviointia (11). |
| --- | --- |

2.17

Toimintalinjoja toteutettaessa on pidettävä mielessä sivuvaikutukset, jotka usein rajoittavat päätavoitteiden laajuutta (10) aiheuttamalla erittäin vakavia epätoivottuja talousseurauksia, ellei yhdennettyyn kehykseen sisälly kattavaa arviointia (11).

3.   Yhteisön ympäristötoimien nykyinen kehys

| 3.1 | Ympäristöpolitiikka on tällä hetkellä yksi viranomaisten ja talouselämän päätöksentekijöiden tärkeimmistä sosiaalisista haasteista. Hidasta maailmanlaajuista reagointia ympäristöongelmiin ei voida enää käyttää tekosyynä niiden lainsäädäntöä ja käyttäytymistä koskevien muutosten lykkäämiseen, joita tarvitaan, jotta voidaan saavuttaa EU:n perustavoite eli kestävä kehitys. Tämä on maailmanlaajuinen haaste myös EU:n kumppaneille kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

3.1

Ympäristöpolitiikka on tällä hetkellä yksi viranomaisten ja talouselämän päätöksentekijöiden tärkeimmistä sosiaalisista haasteista. Hidasta maailmanlaajuista reagointia ympäristöongelmiin ei voida enää käyttää tekosyynä niiden lainsäädäntöä ja käyttäytymistä koskevien muutosten lykkäämiseen, joita tarvitaan, jotta voidaan saavuttaa EU:n perustavoite eli kestävä kehitys. Tämä on maailmanlaajuinen haaste myös EU:n kumppaneille kaikkialla maailmassa.

| 3.2 | Kestävän kehityksen on komitean mielestä (12) johdettava entistä vauraampaan ja oikeudenmukaisempaan eurooppalaiseen yhteiskuntaan, joka takaa puhtaan, turvallisen ja terveellisen ympäristön kaikille kansalaisille sekä heidän lapsilleen ja lapsenlapsilleen ja parantaa näiden elämän ja työn laatua. Tämä vaatii kuitenkin suurempaa yhdenmukaisuutta EU:n eri politiikanaloilta ja välineiltä, jotta voidaan varmistaa byrokraattisen sijaan ennakoiva lähestymistapa, jossa otetaan huomioon teollisuuden muutosten taloudellinen ja sosiaalinen ulottuvuus ja jolla parannetaan yritysten kykyä kilpailla tehokkaasti globaaleilla markkinoilla. |
| --- | --- |

3.2

Kestävän kehityksen on komitean mielestä (12) johdettava entistä vauraampaan ja oikeudenmukaisempaan eurooppalaiseen yhteiskuntaan, joka takaa puhtaan, turvallisen ja terveellisen ympäristön kaikille kansalaisille sekä heidän lapsilleen ja lapsenlapsilleen ja parantaa näiden elämän ja työn laatua. Tämä vaatii kuitenkin suurempaa yhdenmukaisuutta EU:n eri politiikanaloilta ja välineiltä, jotta voidaan varmistaa byrokraattisen sijaan ennakoiva lähestymistapa, jossa otetaan huomioon teollisuuden muutosten taloudellinen ja sosiaalinen ulottuvuus ja jolla parannetaan yritysten kykyä kilpailla tehokkaasti globaaleilla markkinoilla.

| 3.3 | Tieteellinen ja teknologinen edistys on olennaista talouskasvun sovittamiseksi yhteiskunnan ja ympäristön kestävyyteen. Komitea korostaakin tuoreessa lausunnossaan seuraavaa: ”Tieteellinen ja tekninen huippuosaaminen ja sen soveltaminen kilpailukykyisen talousvoiman muodossa ovat ratkaisevia edellytyksiä sille, että voimme turvata — esimerkiksi energia- ja ilmastopolitiikkaa ajatellen — tulevaisuutemme, säilyttää tai parantaa nykyistä asemaamme maailmanlaajuisella toimintakentällä sekä suojella ja laajentaa eurooppalaista sosiaalimallia” (13). |
| --- | --- |

3.3

Tieteellinen ja teknologinen edistys on olennaista talouskasvun sovittamiseksi yhteiskunnan ja ympäristön kestävyyteen. Komitea korostaakin tuoreessa lausunnossaan seuraavaa: ”Tieteellinen ja tekninen huippuosaaminen ja sen soveltaminen kilpailukykyisen talousvoiman muodossa ovat ratkaisevia edellytyksiä sille, että voimme turvata — esimerkiksi energia- ja ilmastopolitiikkaa ajatellen — tulevaisuutemme, säilyttää tai parantaa nykyistä asemaamme maailmanlaajuisella toimintakentällä sekä suojella ja laajentaa eurooppalaista sosiaalimallia” (13).

| 3.4 | Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013) ympäristö on selkeästi asetettu painopistealaksi. Tässä yhteydessä ETSK on korostanut seuraavaa: ”Ympäristön suojelu on olennaisen tärkeää nykyisen ja tulevien sukupolvien elämän laadun sekä elinehtojen kannalta. Tähän liittyvien — ihmisten aiheuttamien tai luonnollista alkuperää olevien — ongelmien tunnistaminen ja ratkaiseminen on erityisen kunnianhimoinen ja mahdollisesti elintärkeä tavoite. Tehtävä liittyy tiiviisti hyvin erilaisiin tutkimus- ja politiikanaloihin, kuten talouspolitiikkaan, energiapolitiikkaan, terveyspolitiikkaan ja maatalouspolitiikkaan, ja se kattaa myös valvontatehtävät ja maailmanlaajuisten näkökohtien perusteella kansainväliset sopimukset” (14). |
| --- | --- |

3.4

Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013) ympäristö on selkeästi asetettu painopistealaksi. Tässä yhteydessä ETSK on korostanut seuraavaa: ”Ympäristön suojelu on olennaisen tärkeää nykyisen ja tulevien sukupolvien elämän laadun sekä elinehtojen kannalta. Tähän liittyvien — ihmisten aiheuttamien tai luonnollista alkuperää olevien — ongelmien tunnistaminen ja ratkaiseminen on erityisen kunnianhimoinen ja mahdollisesti elintärkeä tavoite. Tehtävä liittyy tiiviisti hyvin erilaisiin tutkimus- ja politiikanaloihin, kuten talouspolitiikkaan, energiapolitiikkaan, terveyspolitiikkaan ja maatalouspolitiikkaan, ja se kattaa myös valvontatehtävät ja maailmanlaajuisten näkökohtien perusteella kansainväliset sopimukset” (14).

| 3.4.1 | Eurooppalaiset teknologiayhteisöt (15) ovat tärkeä keino vapauttaa Euroopan innovointipotentiaalia. Lisäksi on olemassa ympäristöteknologian toimintasuunnitelma, jossa puhutaan ”edelläkävijämarkkinoista”. |
| --- | --- |

3.4.1

Eurooppalaiset teknologiayhteisöt (15) ovat tärkeä keino vapauttaa Euroopan innovointipotentiaalia. Lisäksi on olemassa ympäristöteknologian toimintasuunnitelma, jossa puhutaan ”edelläkävijämarkkinoista”.

| 3.4.2 | Teollisuustuotanto on vastaisuudessakin merkittävä ala Euroopan taloudessa, mikäli sitä kehitettäessä pidetään jatkuvasti mielessä elämänlaadun ja ympäristönsuojelun uudet vaatimukset ja luonnonvarojen järkevä hallinnointi. Huomioon on otettava






  — | uudenlaiset liiketoimintamallit |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Teollisuustuotanto on vastaisuudessakin merkittävä ala Euroopan taloudessa, mikäli sitä kehitettäessä pidetään jatkuvasti mielessä elämänlaadun ja ympäristönsuojelun uudet vaatimukset ja luonnonvarojen järkevä hallinnointi. Huomioon on otettava

—

uudenlaiset liiketoimintamallit

| — | runsaasti lisäarvoa sisältävät tuotteet ja palvelut |
| --- | --- |

—

runsaasti lisäarvoa sisältävät tuotteet ja palvelut

| — | edistynyt tuotantotekniikka, jossa hyödynnetään ympäristöteknisesti erittäin pitkälle vietyjä prosesseja |
| --- | --- |

—

edistynyt tuotantotekniikka, jossa hyödynnetään ympäristöteknisesti erittäin pitkälle vietyjä prosesseja

| — | uusi tuotantoa koskeva teknologia ja tutkimus ekologisten ja teknisten standardien luomiseksi |
| --- | --- |

—

uusi tuotantoa koskeva teknologia ja tutkimus ekologisten ja teknisten standardien luomiseksi

| — | tutkimuksen ja teknologian kehittämisen mallien sekä koulutusinfrastruktuurin ajantasaistaminen siten, että niissä otetaan huomioon uudet ympäristövaatimukset |
| --- | --- |

—

tutkimuksen ja teknologian kehittämisen mallien sekä koulutusinfrastruktuurin ajantasaistaminen siten, että niissä otetaan huomioon uudet ympäristövaatimukset

| — | ympäristöystävällisten hankintamenettelyjen kehittäminen |
| --- | --- |

—

ympäristöystävällisten hankintamenettelyjen kehittäminen

| — | toimintasuunnitelmaan (16) sisältyvät uudet ympäristöteknologian rahoitusmuodot |
| --- | --- |

—

toimintasuunnitelmaan (16) sisältyvät uudet ympäristöteknologian rahoitusmuodot

| — | tutkimuksen ja teknis-normatiivisten standardien soveltamisen parantaminen. |
| --- | --- |

—

tutkimuksen ja teknis-normatiivisten standardien soveltamisen parantaminen.

| 3.5 | Vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikan välineiden ensisijaisissa tavoitteissa on varattu runsaasti tilaa kestävälle kehitykselle, ja niillä pyritään luomaan synergioita sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden välille. Välineitä varten on budjetoitu yhteensä 308 miljardia euroa. ”Ympäristönsuojelu on otettava huomioon ohjelmien ja hankkeiden valmistelussa, jotta kestävää kehitystä voidaan edistää” (17). |
| --- | --- |

3.5

Vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikan välineiden ensisijaisissa tavoitteissa on varattu runsaasti tilaa kestävälle kehitykselle, ja niillä pyritään luomaan synergioita sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden välille. Välineitä varten on budjetoitu yhteensä 308 miljardia euroa. ”Ympäristönsuojelu on otettava huomioon ohjelmien ja hankkeiden valmistelussa, jotta kestävää kehitystä voidaan edistää” (17).

| 3.5.1 | EAKR:sta tuetaan ohjelmia, jotka liittyvät aluekehitykseen, talouden muutokseen ja kilpailukyvyn ja alueellisen yhteistyön vahvistamiseen koko EU:ssa. Siitä saatavan rahoituksen tavoitteisiin kuuluvat myös ympäristönsuojelu, tutkimus ja riskien ehkäisy tällä tärkeällä alalla, erityisesti kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla. |
| --- | --- |

3.5.1

EAKR:sta tuetaan ohjelmia, jotka liittyvät aluekehitykseen, talouden muutokseen ja kilpailukyvyn ja alueellisen yhteistyön vahvistamiseen koko EU:ssa. Siitä saatavan rahoituksen tavoitteisiin kuuluvat myös ympäristönsuojelu, tutkimus ja riskien ehkäisy tällä tärkeällä alalla, erityisesti kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla.

| 3.5.2 | Koheesiorahastosta tuetaan ympäristöön ja Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyviä toimia. Tällä hetkellä rahoitusta myönnetään jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo (BKTL) on alle 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta (18). Rautateiden infrastruktuureja rahoitetaan kuitenkin niukasti maantieliikenteeseen verrattuna, millä on huolestuttavia vaikutuksia ympäristöön ja elämänlaatuun. |
| --- | --- |

3.5.2

Koheesiorahastosta tuetaan ympäristöön ja Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyviä toimia. Tällä hetkellä rahoitusta myönnetään jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo (BKTL) on alle 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta (18). Rautateiden infrastruktuureja rahoitetaan kuitenkin niukasti maantieliikenteeseen verrattuna, millä on huolestuttavia vaikutuksia ympäristöön ja elämänlaatuun.

| 3.5.3 | Koheesiomenot aiotaan suunnata uudelleen yleisiin aiheisiin, joita ovat mm. tutkimus ja teknologian kehittäminen, innovointi ja yrittäjyys, tietoyhteiskunta, liikenne, energia (mukaan luettuna uusiutuvat energialähteet), ympäristönsuojelu sekä henkilöresursseihin ja työmarkkinapolitiikkaan liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

3.5.3

Koheesiomenot aiotaan suunnata uudelleen yleisiin aiheisiin, joita ovat mm. tutkimus ja teknologian kehittäminen, innovointi ja yrittäjyys, tietoyhteiskunta, liikenne, energia (mukaan luettuna uusiutuvat energialähteet), ympäristönsuojelu sekä henkilöresursseihin ja työmarkkinapolitiikkaan liittyvät kysymykset.

| 3.5.4 | Komitea huomauttaa lisäksi, että ”rakenne- ja koheesiorahastoilla on toteutettu Lissabonin strategiaa jo ennen kuin se oli olemassakaan, ja toiminnassa on huomioitu sen eri näkökohdat: kasvu, koheesio, työllisyys, työn laatu ja ympäristön kannalta kestävä toiminta — [r]ahastot ovat omalta osaltaan lujittaneet Euroopan sosiaalista mallia” (19). |
| --- | --- |

3.5.4

Komitea huomauttaa lisäksi, että ”rakenne- ja koheesiorahastoilla on toteutettu Lissabonin strategiaa jo ennen kuin se oli olemassakaan, ja toiminnassa on huomioitu sen eri näkökohdat: kasvu, koheesio, työllisyys, työn laatu ja ympäristön kannalta kestävä toiminta — [r]ahastot ovat omalta osaltaan lujittaneet Euroopan sosiaalista mallia” (19).

| 3.5.5 | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (2007–2013), jota komitea pitää tervetulleena (20), sisältää myös Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman, jolla pyritään edistämään kestävää kehitystä energia-alalla sekä kehittämään energiatehokkuutta, energian huoltovarmuutta ja uusiutuvia energialähteitä. LIFE+-rahoitusvälineellä, jolta tosin puuttuu rahoitusta (21), pyritään tukemaan innovatiivisten toimintatapojen ja välineiden kehittämistä, kehityksen tietämysperustan lujittamista, valvontaa ja arviointia, valmiuksien kehittämistä, hyviä käytänteitä koskevaa tietojenvaihtoa, ympäristöhallinnon kehittämistä, tiedon levittämistä ja ympäristöasioista valveuttamista. |
| --- | --- |

3.5.5

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (2007–2013), jota komitea pitää tervetulleena (20), sisältää myös Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman, jolla pyritään edistämään kestävää kehitystä energia-alalla sekä kehittämään energiatehokkuutta, energian huoltovarmuutta ja uusiutuvia energialähteitä. LIFE+-rahoitusvälineellä, jolta tosin puuttuu rahoitusta (21), pyritään tukemaan innovatiivisten toimintatapojen ja välineiden kehittämistä, kehityksen tietämysperustan lujittamista, valvontaa ja arviointia, valmiuksien kehittämistä, hyviä käytänteitä koskevaa tietojenvaihtoa, ympäristöhallinnon kehittämistä, tiedon levittämistä ja ympäristöasioista valveuttamista.

| 3.5.6 | Euroopan investointipankin ympäristönsuojeluhankkeille myöntämä erillisrahoitus on myös huomionarvoista, kuten komitean aikaisemmissa lausunnoissa todetaan. Kyseiset lainat muodostavat kolmasosan kaikesta erillisrahoituksesta, jonka yhteismäärä EU:ssa vuonna 2005 oli 10,9 miljardia euroa. |
| --- | --- |

3.5.6

Euroopan investointipankin ympäristönsuojeluhankkeille myöntämä erillisrahoitus on myös huomionarvoista, kuten komitean aikaisemmissa lausunnoissa todetaan. Kyseiset lainat muodostavat kolmasosan kaikesta erillisrahoituksesta, jonka yhteismäärä EU:ssa vuonna 2005 oli 10,9 miljardia euroa.

| 3.5.7 | Kuten komitea on korostanut, ”[n]ykyisessä, maailmanlaajuiselle kilpailulle avoimessa toimintaympäristössä on sosiaalisesti vastuullisen paikallis- ja aluekehityksen hallintostrategiassa varmistettava kestävä suuntaus kohti taloudellista kehitystä ja korkeita sosiaalisia standardeja”, jotta voidaan varmistaa ”sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen korkea taso sekä tuotannon että kulutuksen yhteydessä” (22). |
| --- | --- |

3.5.7

Kuten komitea on korostanut, ”[n]ykyisessä, maailmanlaajuiselle kilpailulle avoimessa toimintaympäristössä on sosiaalisesti vastuullisen paikallis- ja aluekehityksen hallintostrategiassa varmistettava kestävä suuntaus kohti taloudellista kehitystä ja korkeita sosiaalisia standardeja”, jotta voidaan varmistaa ”sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen korkea taso sekä tuotannon että kulutuksen yhteydessä” (22).

| 3.5.8 | Lisäksi komitea on todennut, että koska 40 prosenttia hiilidioksidipäästöistä on peräisin kaupungeista, ensisijaista on laatia kaupunkisuunnittelupolitiikka ”[m]yös kaupunki-ilman laatua koskevien EU:n säännösten noudattamiseksi ja EU:n asettamien tavoitearvojen saavuttamiseksi” (23). |
| --- | --- |

3.5.8

Lisäksi komitea on todennut, että koska 40 prosenttia hiilidioksidipäästöistä on peräisin kaupungeista, ensisijaista on laatia kaupunkisuunnittelupolitiikka ”[m]yös kaupunki-ilman laatua koskevien EU:n säännösten noudattamiseksi ja EU:n asettamien tavoitearvojen saavuttamiseksi” (23).

| 3.6 | On kuitenkin huomautettava, että nykyisissä ympäristöalan valtiontukea koskevissa säännöissä, joita ETSK on kommentoinut (24), tunnustetaan kolme pääasiallista tukimuotoa:






  — | toimintatuki, jota myönnetään jätehuoltoon ja energiansäästöön |
| --- | --- | --- |

3.6

On kuitenkin huomautettava, että nykyisissä ympäristöalan valtiontukea koskevissa säännöissä, joita ETSK on kommentoinut (24), tunnustetaan kolme pääasiallista tukimuotoa:

—

toimintatuki, jota myönnetään jätehuoltoon ja energiansäästöön

| — | pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) suunnattu ympäristöavun ja -neuvonnan tuki (25) |
| --- | --- |

—

pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) suunnattu ympäristöavun ja -neuvonnan tuki (25)

| — | tuki investointeihin, joita tarvitaan ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, saastumisen ja saasteiden vähentämiseksi tai torjumiseksi tai tuotantomenetelmien mukauttamiseksi ympäristön suojelemista varten. |
| --- | --- |

—

tuki investointeihin, joita tarvitaan ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, saastumisen ja saasteiden vähentämiseksi tai torjumiseksi tai tuotantomenetelmien mukauttamiseksi ympäristön suojelemista varten.

Säännöt on tarkistettava vuoden 2007 loppuun mennessä.

| 3.7 | Komitean mielestä olisi kiireellisesti toteutettava seuraavat toimet:






  — | Parannetaan ja vahvistetaan päästökauppajärjestelmää (26). |
| --- | --- | --- |

3.7

Komitean mielestä olisi kiireellisesti toteutettava seuraavat toimet:

—

Parannetaan ja vahvistetaan päästökauppajärjestelmää (26).

| — | Kehitetään hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia. |
| --- | --- |

—

Kehitetään hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia.

| — | Rajoitetaan liikenteen päästöjä. |
| --- | --- |

—

Rajoitetaan liikenteen päästöjä.

| — | Kohdennetaan huomio etenkin kasvun kestävään kasvuun. |
| --- | --- |

—

Kohdennetaan huomio etenkin kasvun kestävään kasvuun.

| — | Tutkitaan mahdollisuuksia lisätä energiansäästöä kuluttajatiedotuksen avulla, soveltamalla rakennusten energiankulutusta koskevia suuntaviivoja sekä energiankuluttajien oikeuksia koskevan tulevan eurooppalaisen peruskirjan (27) avulla. |
| --- | --- |

—

Tutkitaan mahdollisuuksia lisätä energiansäästöä kuluttajatiedotuksen avulla, soveltamalla rakennusten energiankulutusta koskevia suuntaviivoja sekä energiankuluttajien oikeuksia koskevan tulevan eurooppalaisen peruskirjan (27) avulla.

| 3.7.1 | Etenkin tavara- ja matkustajaliikenteen lisääntyminen on tähän mennessä osittain kumonnut polttoaineiden tehokkuuden parantumisen vaikutukset. Se on kasvattanut kasvihuonekaasupäästöjen nettomäärää (tietolähde: International Climate Change Partnership -yhteenliittymän tietokanta — Euroopan ympäristökeskus) (28). Paikallistasolla on edelleen vakavia ongelmia, joista mainittakoon erityisesti liikenneruuhkat, melusaaste ja hiukkaspäästöt, mutta hiukkassuodattimien tekninen kehitys voi tulevaisuudessa tuottaa hyviä tuloksia (29). |
| --- | --- |

3.7.1

Etenkin tavara- ja matkustajaliikenteen lisääntyminen on tähän mennessä osittain kumonnut polttoaineiden tehokkuuden parantumisen vaikutukset. Se on kasvattanut kasvihuonekaasupäästöjen nettomäärää (tietolähde: International Climate Change Partnership -yhteenliittymän tietokanta — Euroopan ympäristökeskus) (28). Paikallistasolla on edelleen vakavia ongelmia, joista mainittakoon erityisesti liikenneruuhkat, melusaaste ja hiukkaspäästöt, mutta hiukkassuodattimien tekninen kehitys voi tulevaisuudessa tuottaa hyviä tuloksia (29).

| 3.8 | Sääntelyn ja lainsäädännön tasolla täytäntöönpano ei vaikuta tyydyttävältä myöskään ympäristön näkökulmasta, sillä helmikuussa 2007 ilmestyneessä uusimmassa sisämarkkinoiden tulostaulussa (Internal Market Scoreboard) todetaan, että yhtenäismarkkinoiden määräyksiä on rikottu eniten juuri ympäristöalalla. Niiden osuus kaikista rikkomuksista on nyt 18 prosenttia. Jos lukuun lisätään energia- ja liikennealan rikkomukset, määrä nousee kolmannekseen kaikista rikkomuksista (30). |
| --- | --- |

3.8

Sääntelyn ja lainsäädännön tasolla täytäntöönpano ei vaikuta tyydyttävältä myöskään ympäristön näkökulmasta, sillä helmikuussa 2007 ilmestyneessä uusimmassa sisämarkkinoiden tulostaulussa (Internal Market Scoreboard) todetaan, että yhtenäismarkkinoiden määräyksiä on rikottu eniten juuri ympäristöalalla. Niiden osuus kaikista rikkomuksista on nyt 18 prosenttia. Jos lukuun lisätään energia- ja liikennealan rikkomukset, määrä nousee kolmannekseen kaikista rikkomuksista (30).

| 3.8.1 | Ensimmäinen yhteisön säädös, jonka päätavoitteisiin sisältyy aiheuttamisperiaate, oli ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21. huhtikuuta 2004 annettu direktiivi 2004/35/EY, johon komitea on todennut (31) olevansa erittäin tyytyväinen, koska aikomuksena on ehkäistä vahinkoja ja palauttaa luonto sen alkuperäiseen tilaan. |
| --- | --- |

3.8.1

Ensimmäinen yhteisön säädös, jonka päätavoitteisiin sisältyy aiheuttamisperiaate, oli ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21. huhtikuuta 2004 annettu direktiivi 2004/35/EY, johon komitea on todennut (31) olevansa erittäin tyytyväinen, koska aikomuksena on ehkäistä vahinkoja ja palauttaa luonto sen alkuperäiseen tilaan.

| 3.8.2 | Vuonna 2006 tarkistettiin monia säädöksiä. Tarkoituksena oli kehittää, yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa sääntely-, lainsäädäntö- ja hallintokoneistoa. Näitä säädöksiä ovat






  — | nk. RoHS-direktiivi 2002/95/EY, jossa säädetään lyijyn, elohopean, kadmiumin, kuudenarvoisen kromin ja joidenkin palonestoaineiden kiellosta ja käytön rajoittamisesta sähkölaitteissa ja elektronisissa laitteissa |
| --- | --- | --- |

3.8.2

Vuonna 2006 tarkistettiin monia säädöksiä. Tarkoituksena oli kehittää, yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa sääntely-, lainsäädäntö- ja hallintokoneistoa. Näitä säädöksiä ovat

—

nk. RoHS-direktiivi 2002/95/EY, jossa säädetään lyijyn, elohopean, kadmiumin, kuudenarvoisen kromin ja joidenkin palonestoaineiden kiellosta ja käytön rajoittamisesta sähkölaitteissa ja elektronisissa laitteissa

| — | myös WEEE-direktiivinä tunnettu direktiivi 2002/96/EY, jonka avulla pyritään ehkäisemään ja rajoittamaan laitteiden jätevirtoja kaatopaikoille harjoittamalla laitteiden ja komponenttien uudelleenkäyttö- ja kierrätyspolitiikkaa |
| --- | --- |

—

myös WEEE-direktiivinä tunnettu direktiivi 2002/96/EY, jonka avulla pyritään ehkäisemään ja rajoittamaan laitteiden jätevirtoja kaatopaikoille harjoittamalla laitteiden ja komponenttien uudelleenkäyttö- ja kierrätyspolitiikkaa

| — | IPPC-direktiivi ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä |
| --- | --- |

—

IPPC-direktiivi ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä

| — | jätealan puitedirektiivi
   (32), jolla yhdistetään kolme aiempaa direktiiviä. |
| --- | --- |

—

jätealan puitedirektiivi
   (32), jolla yhdistetään kolme aiempaa direktiiviä.

| 3.8.3 | Komitea katsoo, että nämä tarjoavat valmistajille erinomaisia tilaisuuksia sisällyttää ympäristönäkökohdat pitkän aikavälin strategioihinsa ja luoda markkinamahdollisuuksia nostamalla tuotteiden ja tuotantoprosessien ympäristönsuojelullista tasoa. |
| --- | --- |

3.8.3

Komitea katsoo, että nämä tarjoavat valmistajille erinomaisia tilaisuuksia sisällyttää ympäristönäkökohdat pitkän aikavälin strategioihinsa ja luoda markkinamahdollisuuksia nostamalla tuotteiden ja tuotantoprosessien ympäristönsuojelullista tasoa.

| 3.8.4 | Komitea korostaa yhdennetyn tuotepolitiikan strategiaa koskevassa lausunnossaan (33), että on kiinnitettävä erityishuomiota energiaa käyttävien tuotteiden ekologista suunnittelua koskevaan puitedirektiiviin 2005/32/EY. Se koskee kaikkia energiaa — sähköä tai fossiilisia polttoaineita — käyttäviä laitteita, ja sillä pyritään edistämään sellaisen kehyksen luomista, jonka avulla ympäristönäkökohdat otettaisiin lukuisilla teollisuudenaloilla huomioon suunnitteluvaiheessa. |
| --- | --- |

3.8.4

Komitea korostaa yhdennetyn tuotepolitiikan strategiaa koskevassa lausunnossaan (33), että on kiinnitettävä erityishuomiota energiaa käyttävien tuotteiden ekologista suunnittelua koskevaan puitedirektiiviin 2005/32/EY. Se koskee kaikkia energiaa — sähköä tai fossiilisia polttoaineita — käyttäviä laitteita, ja sillä pyritään edistämään sellaisen kehyksen luomista, jonka avulla ympäristönäkökohdat otettaisiin lukuisilla teollisuudenaloilla huomioon suunnitteluvaiheessa.

| 3.8.5 | Asetuksella (EY) N:o 1907/2006, joka tunnetaan REACH-asetuksena (kemikaalien rekisteröinti, arviointi, lupamenettelyt ja rajoitukset), korvataan noin neljäkymmentä asetusta ja luodaan yhtenäinen järjestelmä kaikille kemikaaleille. Komitea on aikoinaan todennut (34), että REACH-asetus on monimutkainen ja sen tekniset liitteet ovat kovin pitkiä. |
| --- | --- |

3.8.5

Asetuksella (EY) N:o 1907/2006, joka tunnetaan REACH-asetuksena (kemikaalien rekisteröinti, arviointi, lupamenettelyt ja rajoitukset), korvataan noin neljäkymmentä asetusta ja luodaan yhtenäinen järjestelmä kaikille kemikaaleille. Komitea on aikoinaan todennut (34), että REACH-asetus on monimutkainen ja sen tekniset liitteet ovat kovin pitkiä.

| 3.9 | Vapaaehtoisia toimia varten on käytettävissä hyödyllisiä välineitä ympäristösopimuksista ja EU:n ympäristömerkkijärjestelmästä yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS), joiden lisäksi voidaan mainita yritysten yhteiskuntavastuulle ehdotetut puitteet ja sosiaalisesti vastuullisten alueiden kehittäminen. |
| --- | --- |

3.9

Vapaaehtoisia toimia varten on käytettävissä hyödyllisiä välineitä ympäristösopimuksista ja EU:n ympäristömerkkijärjestelmästä yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS), joiden lisäksi voidaan mainita yritysten yhteiskuntavastuulle ehdotetut puitteet ja sosiaalisesti vastuullisten alueiden kehittäminen.

| 3.9.1 | Ympäristösopimuksia koskevalla toimintasuunnitelmalla (35), jonka komissio julkaisi heinäkuussa 2002 ja josta ETSK on antanut lausunnon (36), pyritään ensisijaisesti ”uuden koordinoidun strategian kautta sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen” Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien sekä Tukholman, Laekenin ja Barcelonan kokouksissaan vahvistamien valtuuksien mukaisesti, jotta voidaan turvata oikeusvarmuus ja edistää dynaamista ympäristöä taloustoimijoita ajatellen. |
| --- | --- |

3.9.1

Ympäristösopimuksia koskevalla toimintasuunnitelmalla (35), jonka komissio julkaisi heinäkuussa 2002 ja josta ETSK on antanut lausunnon (36), pyritään ensisijaisesti ”uuden koordinoidun strategian kautta sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen” Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien sekä Tukholman, Laekenin ja Barcelonan kokouksissaan vahvistamien valtuuksien mukaisesti, jotta voidaan turvata oikeusvarmuus ja edistää dynaamista ympäristöä taloustoimijoita ajatellen.

| 3.9.2 | Lisäksi komissio käynnisti jo vuonna 1996 vapaaehtoiset ympäristösopimukset. Näiden itse- ja yhteissääntelyvälineiden etuna on, että niissä hyödynnetään teollisuuden eteenpäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja tarjotaan ongelmiin tehokkaita ja räätälöityjä ratkaisuja. Tällaiset välineet nopeuttavat toteuttamista ja edistävät merkittävästi ”lainsäädäntämenetelmien parantamista, jotta ne olisivat nykyistä yksinkertaisempia, joustavampia ja kansalaisläheisempiä ja jotta unionin kansalaisten olisi helpompi ymmärtää niitä”, sekä ”yhteisön laajuisten vapaaehtoisten ympäristösopimusten tekoa” (37). |
| --- | --- |

3.9.2

Lisäksi komissio käynnisti jo vuonna 1996 vapaaehtoiset ympäristösopimukset. Näiden itse- ja yhteissääntelyvälineiden etuna on, että niissä hyödynnetään teollisuuden eteenpäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja tarjotaan ongelmiin tehokkaita ja räätälöityjä ratkaisuja. Tällaiset välineet nopeuttavat toteuttamista ja edistävät merkittävästi ”lainsäädäntämenetelmien parantamista, jotta ne olisivat nykyistä yksinkertaisempia, joustavampia ja kansalaisläheisempiä ja jotta unionin kansalaisten olisi helpompi ymmärtää niitä”, sekä ”yhteisön laajuisten vapaaehtoisten ympäristösopimusten tekoa” (37).

| 3.9.3 | Komitea korostaa tässä yhteydessä seuraavaa: ”Komission tulisi aina harkita, edellyttääkö aiottujen tavoitteiden saavuttaminen sääntelykehystä vai riittääkö itsesääntely tai yhteissääntely. Komitea katsoo, että erilaisia vaihtoehtoja pohdittaessa on valittava se, jonka avulla voidaan päästä samoihin tuloksiin alhaisemmin kustannuksin ja kevyimmällä hallinnollisella taakalla ja joka varmistaa mahdollisimman suuren avoimuuden ja kaikkien asianomaisten tahojen nykyistä laajemmat osallistumismahdollisuudet” (38). |
| --- | --- |

3.9.3

Komitea korostaa tässä yhteydessä seuraavaa: ”Komission tulisi aina harkita, edellyttääkö aiottujen tavoitteiden saavuttaminen sääntelykehystä vai riittääkö itsesääntely tai yhteissääntely. Komitea katsoo, että erilaisia vaihtoehtoja pohdittaessa on valittava se, jonka avulla voidaan päästä samoihin tuloksiin alhaisemmin kustannuksin ja kevyimmällä hallinnollisella taakalla ja joka varmistaa mahdollisimman suuren avoimuuden ja kaikkien asianomaisten tahojen nykyistä laajemmat osallistumismahdollisuudet” (38).

| 3.9.4 | Euroopan ympäristömerkillä on mahdollisuudet menestyä. Yritykset voivat anoa ympäristömerkkiä asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisesti tehdäkseen tunnetuksi sellaisia tuotteita, joiden ympäristövaikutus on pienempi kuin muiden samantyyppisten tuotteiden, ja tarjotakseen kuluttajille selkeitä, tieteellisesti todistettuja tuotetietoja. Mahdollista menestystä voi heikentää vain muiden yhteisön merkkien ja kansallisten ympäristömerkkien lisääntyminen: ”Tarkoituksena on ottaa käyttöön erilaisia ympäristömerkintäjärjestelmiä (muun muassa ympäristöväittämät ja omaehtoiset ympäristöväittämät). Jää kuitenkin epäselväksi, tarvitaanko jäsenvaltioiden tasolla vielä muita valvontavälineitä ja -tyyppejä, joilla voidaan arvioida näiden järjestelmien luotettavuutta. [Komitea] vastusti uutta yhteisön ympäristömerkkiasetusta koskevassa lausunnossaan (39) erilaisten ympäristömerkkien lisääntymistä, sillä ne hämmentävät kuluttajia ja saattavat olla harhaanjohtavia” (40). |
| --- | --- |

3.9.4

Euroopan ympäristömerkillä on mahdollisuudet menestyä. Yritykset voivat anoa ympäristömerkkiä asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisesti tehdäkseen tunnetuksi sellaisia tuotteita, joiden ympäristövaikutus on pienempi kuin muiden samantyyppisten tuotteiden, ja tarjotakseen kuluttajille selkeitä, tieteellisesti todistettuja tuotetietoja. Mahdollista menestystä voi heikentää vain muiden yhteisön merkkien ja kansallisten ympäristömerkkien lisääntyminen: ”Tarkoituksena on ottaa käyttöön erilaisia ympäristömerkintäjärjestelmiä (muun muassa ympäristöväittämät ja omaehtoiset ympäristöväittämät). Jää kuitenkin epäselväksi, tarvitaanko jäsenvaltioiden tasolla vielä muita valvontavälineitä ja -tyyppejä, joilla voidaan arvioida näiden järjestelmien luotettavuutta. [Komitea] vastusti uutta yhteisön ympäristömerkkiasetusta koskevassa lausunnossaan (39) erilaisten ympäristömerkkien lisääntymistä, sillä ne hämmentävät kuluttajia ja saattavat olla harhaanjohtavia” (40).

| 3.9.5 | Komitea on ilmaissut suhtautuvansa erittäin myönteisesti (41) yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) soveltamiseen. ETSK pitää sitä ”hyödyllisenä välineenä, kun pyritään kestäviin (kestävää kehitystä edistäviin) tuotanto- ja kulutusmalleihin” ja halutaan ”tunnistaa ja palkita organisaatiot, jotka noudattavat lainsäädäntöön sisältyviä vähimmäisvaatimuksia tiukempia normeja ja parantavat jatkuvasti ympäristönsuojelutasoaan” (42). Lisäksi komitea toteaa: ”EMASin avulla yksittäiset organisaatiot ja instituutiot etsivät konkreettisia keinoja eri toimien, esimerkiksi energian ja raaka-aineiden käytön sekä autolla, junalla tai lentokoneella matkustamisen ympäristövaikutuksien mittaamiseksi ja niiden vähentämiseksi” (43). |
| --- | --- |

3.9.5

Komitea on ilmaissut suhtautuvansa erittäin myönteisesti (41) yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) soveltamiseen. ETSK pitää sitä ”hyödyllisenä välineenä, kun pyritään kestäviin (kestävää kehitystä edistäviin) tuotanto- ja kulutusmalleihin” ja halutaan ”tunnistaa ja palkita organisaatiot, jotka noudattavat lainsäädäntöön sisältyviä vähimmäisvaatimuksia tiukempia normeja ja parantavat jatkuvasti ympäristönsuojelutasoaan” (42). Lisäksi komitea toteaa: ”EMASin avulla yksittäiset organisaatiot ja instituutiot etsivät konkreettisia keinoja eri toimien, esimerkiksi energian ja raaka-aineiden käytön sekä autolla, junalla tai lentokoneella matkustamisen ympäristövaikutuksien mittaamiseksi ja niiden vähentämiseksi” (43).

| 3.9.6 | Yritysten yhteiskuntavastuu on — kuten komitea on toistuvasti korostanut (44) — ”tärkeä tekijä pyrittäessä Lissabonissa asetettuun strategiseen tavoitteeseen”, eikä sitä voida komitean mielestä nähdä erillään sosiaalisesti vastuullisista alueista ja teollisuuden muutosten alueellisesta hallinnasta. Tämä tapahtuu kannustamalla ”uusien yritysten, uusien ammattiprofiilien sekä uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomista ja kehittämistä, samalla kun säilytetään eurooppalainen yhteiskuntamalli ja suuntautumalla osaamiseen perustuvaan talouteen” (45). Tällöin sovelletaan yhtenäistä alueellista lähestymistapaa, johon kuuluu ”ympäristönsuojelun optimointi taloudellisissa ja teollisissa muutosprosesseissa” (46). Vuosina 2000–2005 EU:n ympäristönsuojelumenojen vuosittainen keskiarvo oli noin 1,7 prosenttia teollisuuden tuottamasta lisäarvosta (47). |
| --- | --- |

3.9.6

Yritysten yhteiskuntavastuu on — kuten komitea on toistuvasti korostanut (44) — ”tärkeä tekijä pyrittäessä Lissabonissa asetettuun strategiseen tavoitteeseen”, eikä sitä voida komitean mielestä nähdä erillään sosiaalisesti vastuullisista alueista ja teollisuuden muutosten alueellisesta hallinnasta. Tämä tapahtuu kannustamalla ”uusien yritysten, uusien ammattiprofiilien sekä uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomista ja kehittämistä, samalla kun säilytetään eurooppalainen yhteiskuntamalli ja suuntautumalla osaamiseen perustuvaan talouteen” (45). Tällöin sovelletaan yhtenäistä alueellista lähestymistapaa, johon kuuluu ”ympäristönsuojelun optimointi taloudellisissa ja teollisissa muutosprosesseissa” (46). Vuosina 2000–2005 EU:n ympäristönsuojelumenojen vuosittainen keskiarvo oli noin 1,7 prosenttia teollisuuden tuottamasta lisäarvosta (47).

| 3.9.7 | Ympäristönäkökohtien sisällyttämistä EU:n standardointiprosessiin on käsitelty useissa ETSK:n lausunnoissa (48): ”ETSK:n vakaa käsitys on, että sisämarkkinoiden kehityksen ja — kaikissa suhteissa, myös ympäristön kannalta — laadukkaan toiminnan turvaamiseksi tulee standardointiprosessia nopeuttaa, muttei kuitenkaan tehdä nykyistä raskaammaksi. Tavoitteena on tehokas ja edullinen standardointiprosessi, joka ei ole byrokraattinen. Lisäksi pyritään jo ennakolta saattamaan jäsenvaltioiden hallinnolliset valmiudet asianmukaisiksi.” |
| --- | --- |

3.9.7

Ympäristönäkökohtien sisällyttämistä EU:n standardointiprosessiin on käsitelty useissa ETSK:n lausunnoissa (48): ”ETSK:n vakaa käsitys on, että sisämarkkinoiden kehityksen ja — kaikissa suhteissa, myös ympäristön kannalta — laadukkaan toiminnan turvaamiseksi tulee standardointiprosessia nopeuttaa, muttei kuitenkaan tehdä nykyistä raskaammaksi. Tavoitteena on tehokas ja edullinen standardointiprosessi, joka ei ole byrokraattinen. Lisäksi pyritään jo ennakolta saattamaan jäsenvaltioiden hallinnolliset valmiudet asianmukaisiksi.”

| 3.9.8 | Komitea tähdentää jälleen, että on syytä sovittaa yhteen ympäristösäädökset ja vapaaehtoispohjaiset tekniset normit, joissa ympäristökysymykset ja laatu otetaan entistä paremmin huomioon. On myös pyrittävä entistä joustavampiin menettelysääntöihin, joiden ansiosta voidaan toteuttaa ympäristöystävällisyyttä koskevia standardointiprosesseja yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksiä ajatellen. |
| --- | --- |

3.9.8

Komitea tähdentää jälleen, että on syytä sovittaa yhteen ympäristösäädökset ja vapaaehtoispohjaiset tekniset normit, joissa ympäristökysymykset ja laatu otetaan entistä paremmin huomioon. On myös pyrittävä entistä joustavampiin menettelysääntöihin, joiden ansiosta voidaan toteuttaa ympäristöystävällisyyttä koskevia standardointiprosesseja yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksiä ajatellen.

| 3.9.9 | Komitean mielestä on tärkeää varmistaa, että julkisten hankintasopimusten sisältö vastaa ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen vaatimuksia sekä työskentelyn, julkisten töiden ja toimilupien että soveltamisalan ulkopuolelle jäävien alojen osalta. |
| --- | --- |

3.9.9

Komitean mielestä on tärkeää varmistaa, että julkisten hankintasopimusten sisältö vastaa ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen vaatimuksia sekä työskentelyn, julkisten töiden ja toimilupien että soveltamisalan ulkopuolelle jäävien alojen osalta.

4.   Yleistä

| 4.1 | Kun otetaan huomioon, että kilpailukyky-, energia- ja ympäristöasioiden välillä on tiivis yhteys ja että niillä on merkittävä vaikutus monien perus- ja välituotteiden valmistukseen ja ne edellyttävät tuotantoteollisuudelta suuria rakenteellisia mukautuksia, komitea katsoo, että tarvitaan tiiviisti koordinoitua, yhdennettyä lähestymistapaa moniin politiikanaloihin ja välineisiin eri tasoilla. Lisäksi tulee pyrkiä jatkuvasti yksinkertaistamaan ja vähentämään erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvaa byrokratiaa. |
| --- | --- |

4.1

Kun otetaan huomioon, että kilpailukyky-, energia- ja ympäristöasioiden välillä on tiivis yhteys ja että niillä on merkittävä vaikutus monien perus- ja välituotteiden valmistukseen ja ne edellyttävät tuotantoteollisuudelta suuria rakenteellisia mukautuksia, komitea katsoo, että tarvitaan tiiviisti koordinoitua, yhdennettyä lähestymistapaa moniin politiikanaloihin ja välineisiin eri tasoilla. Lisäksi tulee pyrkiä jatkuvasti yksinkertaistamaan ja vähentämään erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvaa byrokratiaa.

| 4.2 | Komitea katsoo, että erillisten aloitteiden yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ja kestävyysnäkökohtien ja kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan






  — | kaikkien sidosryhmien tasapainoista osallistumista, jotta voidaan luoda vakaa ja luotettava sääntelykehys, jossa kilpailukyky, energia ja ympäristö sovitetaan yhteen |
| --- | --- | --- |

4.2

Komitea katsoo, että erillisten aloitteiden yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ja kestävyysnäkökohtien ja kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan

—

kaikkien sidosryhmien tasapainoista osallistumista, jotta voidaan luoda vakaa ja luotettava sääntelykehys, jossa kilpailukyky, energia ja ympäristö sovitetaan yhteen

| — | standardoinnin ja sääntelyn sekä vapaaehtoisen itsesääntelyn asianmukaista yhteensovittamista |
| --- | --- |

—

standardoinnin ja sääntelyn sekä vapaaehtoisen itsesääntelyn asianmukaista yhteensovittamista

| — | tukimekanismeja, jotka edistävät rakenteellisia mukautuksia sekä uusien, ympäristöä säästävien ja kilpailukykyisten teknologioiden luomista |
| --- | --- |

—

tukimekanismeja, jotka edistävät rakenteellisia mukautuksia sekä uusien, ympäristöä säästävien ja kilpailukykyisten teknologioiden luomista

| — | ammattikoulutusta ja uudelleenkoulutusta yrityksissä sekä johdolle että työntekijöille, jotta voidaan toteuttaa kestäviä teollisuuden muutoksia, joiden avulla luodaan uusia työpaikkoja ja uusia kilpailumahdollisuuksia |
| --- | --- |

—

ammattikoulutusta ja uudelleenkoulutusta yrityksissä sekä johdolle että työntekijöille, jotta voidaan toteuttaa kestäviä teollisuuden muutoksia, joiden avulla luodaan uusia työpaikkoja ja uusia kilpailumahdollisuuksia

| — | sääntelyvälineiden, vapaaehtoisten välineiden ja toimintalinjojen järjestelmällistä etukäteen ja jälkikäteen tapahtuvaa vaikutusarviointia johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja kestävyyden varmistamiseksi |
| --- | --- |

—

sääntelyvälineiden, vapaaehtoisten välineiden ja toimintalinjojen järjestelmällistä etukäteen ja jälkikäteen tapahtuvaa vaikutusarviointia johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja kestävyyden varmistamiseksi

| — | kuluttajien, tuottajien ja jakelijoiden entistä tiiviimpää osallistumista sekä aluksi suunnitteluvaiheeseen että myöhemmin täytäntöönpanotoimien soveltamisen ja menettelyjen noudattamisen valvontaan ja arviointiin |
| --- | --- |

—

kuluttajien, tuottajien ja jakelijoiden entistä tiiviimpää osallistumista sekä aluksi suunnitteluvaiheeseen että myöhemmin täytäntöönpanotoimien soveltamisen ja menettelyjen noudattamisen valvontaan ja arviointiin

| — | EU:n yhtenäismarkkinoiden suojelua aidosti tasapuolisiksi todennettujen toimintaedellytysten toteuttamiseksi — myös ympäristöstandardien näkökulmasta — sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

—

EU:n yhtenäismarkkinoiden suojelua aidosti tasapuolisiksi todennettujen toimintaedellytysten toteuttamiseksi — myös ympäristöstandardien näkökulmasta — sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla.

| 4.3 | Toimet ympäristönäkökohtien sisällyttämiseksi teollisuuden toimintaan ovat tuottaneet tärkeitä tuloksia, jotka ovat mahdollistaneet EU:lle 11 prosentin vähennyksen teollisuuden hiilidioksidipäästöissä vuosina 1985–2000, vaikka teollinen tuotanto kasvoi 31 prosenttia saman jakson aikana (49). Lisäksi tuotannossa on päästy täysin eroon happamoittavien kaasujen ja otsonin esiasteiden päästöistä, ja siitä on tullut suhteellisen riippumatonta energian ja raaka-aineiden käytöstä. |
| --- | --- |

4.3

Toimet ympäristönäkökohtien sisällyttämiseksi teollisuuden toimintaan ovat tuottaneet tärkeitä tuloksia, jotka ovat mahdollistaneet EU:lle 11 prosentin vähennyksen teollisuuden hiilidioksidipäästöissä vuosina 1985–2000, vaikka teollinen tuotanto kasvoi 31 prosenttia saman jakson aikana (49). Lisäksi tuotannossa on päästy täysin eroon happamoittavien kaasujen ja otsonin esiasteiden päästöistä, ja siitä on tullut suhteellisen riippumatonta energian ja raaka-aineiden käytöstä.

| 4.4 | Komitea on vakuuttunut, että ympäristönsuojelu voi tarjota uusia mahdollisuuksia ammattiryhmien välillä ja alakohtaisesti käytävälle työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelulle, jonka tavoitteena on käynnistää kestävyysperiaatteiden mukainen teollisuuden muutosprosessi. |
| --- | --- |

4.4

Komitea on vakuuttunut, että ympäristönsuojelu voi tarjota uusia mahdollisuuksia ammattiryhmien välillä ja alakohtaisesti käytävälle työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelulle, jonka tavoitteena on käynnistää kestävyysperiaatteiden mukainen teollisuuden muutosprosessi.

| 4.5 | Tulee osoittaa yhä enemmän varoja sellaisten uusien toimintamallien tutkimukseen ja kehittämiseen, joiden avulla ongelmat voidaan ratkaista niiden lähteillä ja säilyttää tuotanto ja työpaikkojen määrä laadukkaalla tasolla. Tämä on parempi vaihtoehto kuin kaupankäynti sertifikaateilla ja edessä olevien ongelmien ratkaisematta jättäminen. |
| --- | --- |

4.5

Tulee osoittaa yhä enemmän varoja sellaisten uusien toimintamallien tutkimukseen ja kehittämiseen, joiden avulla ongelmat voidaan ratkaista niiden lähteillä ja säilyttää tuotanto ja työpaikkojen määrä laadukkaalla tasolla. Tämä on parempi vaihtoehto kuin kaupankäynti sertifikaateilla ja edessä olevien ongelmien ratkaisematta jättäminen.

| 4.5.1 | Komitea katsoo, että vastaamalla ympäristötavoitteita koskeviin haasteisiin pitkän aikavälin näkemysten ja etenemissuunnitelmien avulla, kuten eurooppalaisen terästeknologian yhteisö on tehnyt, luodaan paremmat mahdollisuudet kehittää ja koordinoida käytettävissä olevia keinoja ja resursseja sekä hyödyntää mahdollisimman tarkoin huipputason tieteellistä tietoa ja teknologia-alan osaamista. |
| --- | --- |

4.5.1

Komitea katsoo, että vastaamalla ympäristötavoitteita koskeviin haasteisiin pitkän aikavälin näkemysten ja etenemissuunnitelmien avulla, kuten eurooppalaisen terästeknologian yhteisö on tehnyt, luodaan paremmat mahdollisuudet kehittää ja koordinoida käytettävissä olevia keinoja ja resursseja sekä hyödyntää mahdollisimman tarkoin huipputason tieteellistä tietoa ja teknologia-alan osaamista.

| 4.5.2 | Saatettaessa unionin direktiivejä ja asetuksia osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä tulisi kannustaa eri tavoin uuteen lähestymistapaan tuotteiden suunnittelussa, jotta niiden kierrätys olisi entistä tehokkaampaa. |
| --- | --- |

4.5.2

Saatettaessa unionin direktiivejä ja asetuksia osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä tulisi kannustaa eri tavoin uuteen lähestymistapaan tuotteiden suunnittelussa, jotta niiden kierrätys olisi entistä tehokkaampaa.

| 4.6 | Kilpailukyky-, energia- ja ympäristöpolitiikat liittyvät kiinteästi toisiinsa ja vaikuttavat merkittävästi monien perus- ja välituotteiden teolliseen tuotantoon. |
| --- | --- |

4.6

Kilpailukyky-, energia- ja ympäristöpolitiikat liittyvät kiinteästi toisiinsa ja vaikuttavat merkittävästi monien perus- ja välituotteiden teolliseen tuotantoon.

| 4.7 | Kestävän teollisuustuotannon edistämiseksi tarvitaan kaikkien sidosryhmien tasapuolista osallistumista, jotta saataisiin aikaan vakaa ja luotettava sääntelykehys, jossa kilpailukyky, energia ja ympäristö sovitetaan yhteen. Tässä yhteydessä olisi käsiteltävä seuraavia aiheita:






  — | sääntelyn parantamisperiaatteiden konkreettinen täytäntöönpano |
| --- | --- | --- |

4.7

Kestävän teollisuustuotannon edistämiseksi tarvitaan kaikkien sidosryhmien tasapuolista osallistumista, jotta saataisiin aikaan vakaa ja luotettava sääntelykehys, jossa kilpailukyky, energia ja ympäristö sovitetaan yhteen. Tässä yhteydessä olisi käsiteltävä seuraavia aiheita:

—

sääntelyn parantamisperiaatteiden konkreettinen täytäntöönpano

| — | ilmastonmuutos, erityisesti päästökauppajärjestelmä |
| --- | --- |

—

ilmastonmuutos, erityisesti päästökauppajärjestelmä

| — | energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat aloitteet |
| --- | --- |

—

energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat aloitteet

| — | energiamarkkinoiden, erityisesti sähkömarkkinoiden, toimivuus |
| --- | --- |

—

energiamarkkinoiden, erityisesti sähkömarkkinoiden, toimivuus

| — | jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian toteuttaminen |
| --- | --- |

—

jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian toteuttaminen

| — | resurssien käytön tehostaminen sekä ympäristöä koskevien ja muiden innovatiivisten teknologioiden käyttöönotto. |
| --- | --- |

—

resurssien käytön tehostaminen sekä ympäristöä koskevien ja muiden innovatiivisten teknologioiden käyttöönotto.

| 4.8 | Ympäristöpolitiikan tavoitteet koskevat ”paikallisia julkishyödykkeitä”, kuten ilmanlaatua ja kaupunkipuistoja. On siis selvää, että ympäristön laadun muutoksilla on huomattavia paikallisia vaikutuksia asuntojen hintoihin, työllisyyteen sekä heikommin toimeen tulevien mahdollisuuksiin olla edustettuina ympäristönsuojelupäätösten teossa ja heidän valmiuteensa tai mahdollisuuksiinsa noudattaa energiansäästöön liittyviä tehokkuusnormeja. |
| --- | --- |

4.8

Ympäristöpolitiikan tavoitteet koskevat ”paikallisia julkishyödykkeitä”, kuten ilmanlaatua ja kaupunkipuistoja. On siis selvää, että ympäristön laadun muutoksilla on huomattavia paikallisia vaikutuksia asuntojen hintoihin, työllisyyteen sekä heikommin toimeen tulevien mahdollisuuksiin olla edustettuina ympäristönsuojelupäätösten teossa ja heidän valmiuteensa tai mahdollisuuksiinsa noudattaa energiansäästöön liittyviä tehokkuusnormeja.

| 4.8.1 | Poistettavat työpaikat korvautuvat pitkälti uusilla työpaikoilla, joita julkinen ja yksityinen sektori luovat. Palvelualalla tarvitaan kuitenkin valtavaa koulutuspanosta ammattiprofiilien uudistamiseksi siten, että niissä otetaan huomioon ympäristöulottuvuus. Lisäksi tulee toteuttaa kestävän liikkuvuuden eurooppalaista strategiaa. |
| --- | --- |

4.8.1

Poistettavat työpaikat korvautuvat pitkälti uusilla työpaikoilla, joita julkinen ja yksityinen sektori luovat. Palvelualalla tarvitaan kuitenkin valtavaa koulutuspanosta ammattiprofiilien uudistamiseksi siten, että niissä otetaan huomioon ympäristöulottuvuus. Lisäksi tulee toteuttaa kestävän liikkuvuuden eurooppalaista strategiaa.

| 4.9 | Komitean mielestä ympäristönsuojelutoimenpiteiden tehostamiseksi ja niiden positiivisten vaikutusten voimistamiseksi tulee varmistaa, että yhteisön koordinointitoimilla on kansainvälinen ulottuvuus. Euroopan on tärkeää pystyä varmistamaan mm. neuvoteltaviin sopimuksiin lisättävien ympäristölausekkeiden avulla, että yhä laajempi joukko sitoutuu noudattamaan ympäristönsuojeluvaatimuksia. Kansainvälisen kaupan säännöissä olisi erityisesti otettava huomioon sosiaalisen polkumyynnin lisäksi myös ekologinen polkumyynti (50) ja edistettävä maailmanlaajuisesti ympäristöteknologian siirtämistä ja ekologista innovointia (51). |
| --- | --- |

4.9

Komitean mielestä ympäristönsuojelutoimenpiteiden tehostamiseksi ja niiden positiivisten vaikutusten voimistamiseksi tulee varmistaa, että yhteisön koordinointitoimilla on kansainvälinen ulottuvuus. Euroopan on tärkeää pystyä varmistamaan mm. neuvoteltaviin sopimuksiin lisättävien ympäristölausekkeiden avulla, että yhä laajempi joukko sitoutuu noudattamaan ympäristönsuojeluvaatimuksia. Kansainvälisen kaupan säännöissä olisi erityisesti otettava huomioon sosiaalisen polkumyynnin lisäksi myös ekologinen polkumyynti (50) ja edistettävä maailmanlaajuisesti ympäristöteknologian siirtämistä ja ekologista innovointia (51).

| 4.10 | Tässä yhteydessä olisi edistettävä ja tuettava aloitteita kunnianhimoisten mutta toteuttamiskelpoisten etenemissuunnitelmien (roadmap) laatimiseksi, kansainvälisten alakohtaisten energiatehokkuusvertailujen luomiseksi ja saastepäästöjen vähentämiseksi parhaan saatavilla olevan teknologian (BAT (52)) avulla. |
| --- | --- |

4.10

Tässä yhteydessä olisi edistettävä ja tuettava aloitteita kunnianhimoisten mutta toteuttamiskelpoisten etenemissuunnitelmien (roadmap) laatimiseksi, kansainvälisten alakohtaisten energiatehokkuusvertailujen luomiseksi ja saastepäästöjen vähentämiseksi parhaan saatavilla olevan teknologian (BAT (52)) avulla.

| 4.11 | Euroopan unionin on vastaisuudessakin pyrittävä löytämään teollistuneiden maiden ja suurten, nopeasti kasvavan talouden maiden (erityisesti Kiinan ja Intian) kanssa uusia toimintatapoja, joiden avulla kaikki maat osallistuisivat kestävän kehityksen edistämiseen. Yhtenä keinona voisi olla myös yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan uudelleenmuotoilu (53). |
| --- | --- |

4.11

Euroopan unionin on vastaisuudessakin pyrittävä löytämään teollistuneiden maiden ja suurten, nopeasti kasvavan talouden maiden (erityisesti Kiinan ja Intian) kanssa uusia toimintatapoja, joiden avulla kaikki maat osallistuisivat kestävän kehityksen edistämiseen. Yhtenä keinona voisi olla myös yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan uudelleenmuotoilu (53).

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kuten eurovinjettijärjestelmä, ks. direktiivi 2006/38/EY verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta.

1

(2)  Ks. asiakokonaisuuteen NAT/348 kuuluva valmisteleva lausunto EUVL C 168, 20.7.2007, fin, esittelijä: Lutz Ribbe.

2

(3)  Asiakokonaisuuteen CCMI/029 kuuluva ETSK:n lausunto EUVL C 318, 23.12.2006, aiheesta ”Kestävä kehitys, teollisuuden muutosten liikkeelle paneva voima”.

3

(4)  Asiakokonaisuus CCMI/002 ja asiakokonaisuus CCMI/029 — EUVL C 318, 23.12.2006.

4

(5)  Asiakokonaisuus CCMI/029 — EUVL C 318, 23.12.2006, kohta B.

5

(6)  Vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 9. joulukuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/82/EY (Seveso II -direktiivi).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/32/EY, annettu 6. heinäkuuta 2005, energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista sekä neuvoston direktiivin 92/42/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 96/57/EY ja 2000/55/EY muuttamisesta.

7

(8)  Aihekohtaiset strategiat ovat

8

| — | ilman pilaantuminen |
| --- | --- |

—

ilman pilaantuminen

| — | meriympäristö |
| --- | --- |

—

meriympäristö

| — | luonnonvarojen kestävä käyttö |
| --- | --- |

—

luonnonvarojen kestävä käyttö

| — | jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja kierrätys |
| --- | --- |

—

jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja kierrätys

| — | maaperän suojelu |
| --- | --- |

—

maaperän suojelu

| — | torjunta-aineiden käyttö |
| --- | --- |

—

torjunta-aineiden käyttö

| — | kaupunkiympäristö. |
| --- | --- |

—

kaupunkiympäristö.

(9)  Ks. direktiivi 2005/32/EY.

9

(10)  Ks. asiakokonaisuudet TEN/274, esittelijä: Edgardo Maria Iozia ja TEN/287, esittelijä: Josef Zbořil.

10

(11)  Ks, asiakokonaisuuteen TEN/286 kuuluva lausunto fin biopolttoaineiden käytön kehityksestä, esittelijä: Edgardo Maria Iozia.

11

(12)  EUVL C 117, 30.4.2004 antama lausunto kestävän kehityksen strategiasta.

12

(13)  ETSK:n EUVL C 325, 30.12.2006 antama valmisteleva lausunto aiheesta ”Euroopan tutkimus-, kehitys- ja innovointipotentiaalin vapauttaminen ja vahvistaminen”, esittelijä: Gerd Wolf.

13

(14)  EUVL C 185, 8.8.2006 antama lausunto seitsemännen puiteohjelman 2007–2013 erityisohjelmista, esittelijä: Gerd Wolf ja apulaisesittelijä: Antonello Pezzini.

14

(15)  Eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat epävirallisia yksityisiä organisaatioita, joissa kaikki sidosryhmät (stakeholders) ajavat yhteistä visiota ja lähestymistapaa tietyn alan tai tiettyjen alueiden teknologian kehittämiseen. Yhteisöt keskittyvät strategisiin kysymyksiin, joissa Euroopan tuleva talouskasvu, kilpailukyky ja kestäväpohjainen kehitys edellyttävät merkittäviä teknologisia edistysaskelia. Vuoden 2007 alussa eurooppalaisia teknologiayhteisöjä oli 31 kappaletta. — Ks. Third Status Report on European Technology Platforms — At the Launch of FP7, maaliskuu 2007, Euroopan komissio.

15

stakeholders

Third Status Report on European Technology Platforms

At the Launch of FP7

(16)  Ks. KOM(2004) 38 lopullinen, ”Kestävän kehityksen teknologioiden edistäminen: ympäristöteknologioita koskeva Euroopan unionin toimintasuunnitelma”.

16

(17)  2006/702/EY: Neuvoston päätös, tehty 6 päivänä lokakuuta 2006, yhteisön koheesiopolitiikan strategisista suuntaviivoista.

17

(18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1084/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, koheesiorahaston perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 kumoamisesta, 2 artikla ja sitä seuraavat artiklat.

18

(19)  ETSK:n EUVL C 93, 27.4.2007 antama lausunto, esittelijä: Olivier Derruine.

19

(20)  ETSK:n EUVL C 65, 17.3.2006 antama lausunto, esittelijä: Bernhard Welschke ja apulaisesittelijä: Lucia Fusco.

20

(21)  EUVL C 255, 14.10.2005 antama lausunto, esittelijä: Lutz Ribbe.

21

(22)  Ks. ETSK:n EUVL C 318, 23.12.2006 antama lausunto teollisuuden muutosten alueellisesta hallinnasta, esittelijä: Antonello Pezzini ja apulaisesittelijä: Enrico Gibellieri.

22

(23)  Ks. ETSK:n EUVL C 168, 20.7.2007 antama lausunto CESE kaupunki- ja suurkaupunkialueiden liikenteestä, esittelijä: Lutz Ribbe.

23

(24)  ETSK:n EUVL C 318, 23.12.2006 antama lausunto valtiontuen uudistamisesta, esittelijä: Antonello Pezzini, erityisesti kohta 3.10: ”Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelualalla ovat voimassa vuoteen 2007 saakka. Myös tässä tapauksessa on tärkeää pyrkiä Lissabonin strategiassa asetettuihin tavoitteisiin edistämällä hiilidioksidipäästöoikeuksien kaupan järjestelmää (päästöoikeuksien kansalliset jakosuunnitelmat) Kioton pöytäkirjan tavoitteiden puitteissa.”

24

(25)  Ks. 8.10.2007 julkaistu KOM(2007) 379, erityisesti kohdat 5.2–5.5.

25

(26)  ETSK:n EUVL C 221, 17.9.2003 antama lausunto 2 aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöjen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta” (KOM(2001) 581 lopullinen — 2001/0245 COD, EYVL C 221, 17.9.2002, s. 27).

26

(27)  Ks. KOM(2007) 386 lopullinen, josta ETSK (”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto) on laatimassa lausuntoa.

27

(28)  ETSK:n EUVL C 80, 30.3.2004 antama lausunto aiheesta ”Hankemekanismit — Kioto (II)”, esittelijä: An Le Nouail Marlière.

28

(29)  Ks. ETSK:n EUVL C 318, 31.12.2006 antama lausunto aiheesta ”Kaupunkiympäristöä koskeva teemakohtainen strategia”, esittelijä: Antonello Pezzini.

29

(30)  Ks. Internal Market Scoreboard 15 bis, joulukuu 2006, s. 21, (http://ec.europa.eu/internal_market/score/docs/score15bis/score15bis_en.pdf), otsikko ”Breakdown of infringement proceedings per sector” — Kuvio 16: ”Environment”, ”energy and transport” and ”taxation and customs union” account for half of the infringement proceedings.

30

Internal Market Scoreboard 15 bis

(31)  ETSK:n EYVL C 241, 7.10.2002, esittelijä: María Candelas Sánchez Miguel (EYVL C 241, 7.10.2002).

31

(32)  KOM(2005) 667 lopullinen.

32

(33)  EUVL C 117, 30.4.2004, esittelijä: Antonello Pezzini.

33

(34)  EUVL C 294, 25.11.2005, esittelijä: Paolo Braghin.

34

(35)  KOM(2002) 412 lopullinen, komission tiedonanto ”Yhteisön tason ympäristösopimukset osana lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevaa toimintasuunnitelmaa”.

35

(36)  EUVL C 61, 14.3.2003, esittelijä: José Ignacio Gafo Fernández.

36

(37)  EUVL C 61, 14.3.2003.

37

(38)  Ks. asiakokonaisuuteen INT/347 kuuluva ETSK:n valmisteleva lausunto CESE 562/2007 fin aiheesta ”Koneenrakennusalan sääntely-ympäristön yksinkertaistaminen”, esittelijä: Edgardo Maria Iozia.

38

(39)  3.2.4 kohdan, EYVL C 296, 29.9.1997.

39

(40)  925/2001 kohdan, esittelijä: Antonello Pezzini.

40

(41)  EYVL C 258, 10.9.1999, esittelijä: Antonello Pezzini ja ”Ilmastonmuutoksen haasteisiin vastaaminen — kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Ernst Erik Ehnmark.

41

(42)  ETSK:n jäsenet ovat useaan otteeseen toivoneet, että komitean tilat EMAS-sertifioitaisiin, kuten komissio on ehdottanut omien rakennustensa osalta.

42

(43)  EUVL C 318, 23.12.2006 lausunto aiheesta ”Ilmastonmuutoksen haasteisiin vastaaminen — kansalaisyhteiskunnan rooli”, esittelijä: Ernst Erik Ehnmark.

43

(44)  EYVL C 169, 6.7.1992 antama lausunto aiheesta ”Vihreä kirja yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä”, esittelijä: Renate Hornung-Draus, apulaisesittelijät: Ursula Engelen-Kefer ja Jean-François Hoffelt; EUVL C 223, 31.8.2005 antama lausunto aiheesta ”Yritysten sosiaalisen vastuun arviointimenetelmät ja asiasta tiedottaminen globaalissa taloudessa”, esittelijä: Evelyne Pichenot; EUVL C 325, 30.12.2006 antama lausunto aiheesta ”Kasvua ja työllisyyttä edistävän kumppanuuden toteuttaminen: Euroopasta esikuva yritysten yhteiskuntavastuun alalla”, esittelijä Evelyne Pichenot.

44

(45)  EUVL C 185, 8.8.2006, esittelijä: Ernst Erik Ehnmark.

45

(46)  EUVL C 318, 23.12.2006antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutosten alueellinen hallinta: työmarkkinaosapuolten rooli ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman panos”, esittelijä: Antonello Pezzini ja apulaisesittelijä: Enrico Gibellieri.

46

(47)  Teollisuuden bruttoarvonlisäys on tällä hetkellä 22 prosenttia BKT:sta (palvelujen osuus on 71 prosenttia, rakentamisen 5 prosenttia ja maatalouden 2 prosenttia), lähde: Eurostat.

47

(48)  29.11.2001; EUVL C 117, 30.4.2004, sekä EUVL C 74, 23.3.2005, esittelijä: Antonello Pezzini.

48

(49)  Ks. Environmental Impact of Products (EIPRO), Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus, toukokuu 2006.

49

Environmental Impact of Products

(50)  Ks. vihreä kirja laivanromutustoiminnan parantamisesta, KOM(2007) 269 lopullinen, 22. toukokuuta 2007.

50

(51)  Neuvoston päätelmät ”Uutta pontta EU:n ympäristöpolitiikalle”, 28.6.2007.

51

(52)  BAT = Best Available Technologies.

52

Best Available Technologies

(53)  Esim. kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointi (sustainability impact assessment — SIA) AKT-maiden kanssa tehtävien talouskumppanuussopimusten yhteydessä (ks. asiakokonaisuuteen REX/189 kuuluva valmisteleva lausunto EUVL C 65, 17.3.2006, 14.12.2005, esittelijä: Antonello Pezzini ja apulaisesittelijä: Gérard Dantin).

53

sustainability impact assessment

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen”

KOM(2007) 244 lopullinen

(2008/C 120/16)

Komissio päätti 20. kesäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Luca Jahier.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta ja 21 vastaan 28:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Sukupolvien välisen solidaarisuuden periaate on yksi eurooppalaisen sosiaalimallin rakenteellisista avaimista. Väestöllisen epätasapainon aiheuttamien seurausten takia tarvitaan uusia ponnistuksia ja ratkaisuja, jotka mahdollistavat sukupolvien välisen solidaarisuuden vahvistamisen uuden ja välttämättömän rahoituksellisen tasapainon puitteissa. Sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatteen säilyttäminen edellyttääkin eri tason julkisilta viranomaisilta aktiivista lähestymistapaa sekä kaikkien sosiaalialan eri toimijoiden osallistumista. Tavoitteena on varmistaa laadukkaat yleishyödylliset sosiaalipalvelut perheille, nuorille ja kaikille niille, jotka tarvitsevat hoitoa, sekä taata eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys. |
| --- | --- |

1.1

Sukupolvien välisen solidaarisuuden periaate on yksi eurooppalaisen sosiaalimallin rakenteellisista avaimista. Väestöllisen epätasapainon aiheuttamien seurausten takia tarvitaan uusia ponnistuksia ja ratkaisuja, jotka mahdollistavat sukupolvien välisen solidaarisuuden vahvistamisen uuden ja välttämättömän rahoituksellisen tasapainon puitteissa. Sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatteen säilyttäminen edellyttääkin eri tason julkisilta viranomaisilta aktiivista lähestymistapaa sekä kaikkien sosiaalialan eri toimijoiden osallistumista. Tavoitteena on varmistaa laadukkaat yleishyödylliset sosiaalipalvelut perheille, nuorille ja kaikille niille, jotka tarvitsevat hoitoa, sekä taata eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys.

| 1.2 | ETSK on antanut hiljattain näistä aiheista sarjan lausuntoja (1). Erityisesti voidaan mainita työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen sekä yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja etenkin naisten työllisyyden edistäminen. Kyseisissä lausunnoissa annetut suositukset ovat edelleenkin voimassa, ja ne esitetään uudelleen käsillä olevassa lausunnossa sekä analyysi- että ehdotusosassa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on antanut hiljattain näistä aiheista sarjan lausuntoja (1). Erityisesti voidaan mainita työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen sekä yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja etenkin naisten työllisyyden edistäminen. Kyseisissä lausunnoissa annetut suositukset ovat edelleenkin voimassa, ja ne esitetään uudelleen käsillä olevassa lausunnossa sekä analyysi- että ehdotusosassa.

| 1.3 | Vaikka komission asiakirjan otsikkona on ”Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen”, siinä keskitytään pääasiassa perheisiin sekä uuteen eurooppalaiseen Perheallianssiin, jonka perustamisesta päätettiin hiljattain Eurooppa-neuvostossa. Yhteisön tasolla tällä hetkellä käynnissä oleva kehitys perustuu itse asiassa siihen, että nyt on ryhdytty pitkän tauon jälkeen kiinnittämään uudelleen erityistä huomiota perheisiin ja toteuttamaan asiaan liittyviä toimenpiteitä. Tiedonannossa todetaan, että tämä on ”ensimmäinen etappi unionin toiminnassa väestörakenteen muutosten aiheuttamien haasteiden ratkaisemiseksi”. Käsillä olevassa lausunnossa keskitytäänkin kyseisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

1.3

Vaikka komission asiakirjan otsikkona on ”Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen”, siinä keskitytään pääasiassa perheisiin sekä uuteen eurooppalaiseen Perheallianssiin, jonka perustamisesta päätettiin hiljattain Eurooppa-neuvostossa. Yhteisön tasolla tällä hetkellä käynnissä oleva kehitys perustuu itse asiassa siihen, että nyt on ryhdytty pitkän tauon jälkeen kiinnittämään uudelleen erityistä huomiota perheisiin ja toteuttamaan asiaan liittyviä toimenpiteitä. Tiedonannossa todetaan, että tämä on ”ensimmäinen etappi unionin toiminnassa väestörakenteen muutosten aiheuttamien haasteiden ratkaisemiseksi”. Käsillä olevassa lausunnossa keskitytäänkin kyseisiin ongelmiin.

| 1.4 | Euroopan parlamentti hyväksyi vuonna 1983 päätöslauselman eurooppalaisesta perhepolitiikasta. Näin perhepolitiikalle annettiin ensimmäisen kerran näkyvyyttä yhteisön tasolla ja mahdollistettiin ennen kaikkea se, että seuraavana vuonna voitiin luoda budjettikohta perheiden hyväksi toteutettavien toimien edistämistä varten. |
| --- | --- |

1.4

Euroopan parlamentti hyväksyi vuonna 1983 päätöslauselman eurooppalaisesta perhepolitiikasta. Näin perhepolitiikalle annettiin ensimmäisen kerran näkyvyyttä yhteisön tasolla ja mahdollistettiin ennen kaikkea se, että seuraavana vuonna voitiin luoda budjettikohta perheiden hyväksi toteutettavien toimien edistämistä varten.

| 1.5 | Vuonna 1989 pidettiin perheasioiden ministerien neuvoston ensimmäinen kokous, jossa hyväksyttiin eräitä merkittäviä toimenpiteitä Euroopan komission ehdotusten pohjalta. Komissiota pyydettiin perustamaan sosiaalista tilannetta, väestöä ja perheitä koskeva eurooppalainen seurantajärjestelmä (nykyinen väestön ja sosiaalisen tilanteen seurantajärjestelmä) sekä perheasioista vastaavista korkeista virkamiehistä koostuva ryhmä. Komissio perusti lopulta yhteisön eri politiikkojen perheulottuvuutta käsittelevän yksiköiden välisen ryhmän. Samassa yhteydessä neuvosto päätti vakiinnuttaa yhteydet perhejärjestöihin sekä perheasioita ja lasten suojelua käsittelevään Euroopan parlamentin laajennettuun työryhmään (intergroup). |
| --- | --- |

1.5

Vuonna 1989 pidettiin perheasioiden ministerien neuvoston ensimmäinen kokous, jossa hyväksyttiin eräitä merkittäviä toimenpiteitä Euroopan komission ehdotusten pohjalta. Komissiota pyydettiin perustamaan sosiaalista tilannetta, väestöä ja perheitä koskeva eurooppalainen seurantajärjestelmä (nykyinen väestön ja sosiaalisen tilanteen seurantajärjestelmä) sekä perheasioista vastaavista korkeista virkamiehistä koostuva ryhmä. Komissio perusti lopulta yhteisön eri politiikkojen perheulottuvuutta käsittelevän yksiköiden välisen ryhmän. Samassa yhteydessä neuvosto päätti vakiinnuttaa yhteydet perhejärjestöihin sekä perheasioita ja lasten suojelua käsittelevään Euroopan parlamentin laajennettuun työryhmään (intergroup).

| 1.6 | Vuosina 1994, 1999 ja 2004 parlamentti hyväksyi uudet päätöslauselmat. Perheasioita käsittelevä laajennettu työryhmä perustettiin puolestaan vuonna 1988. |
| --- | --- |

1.6

Vuosina 1994, 1999 ja 2004 parlamentti hyväksyi uudet päätöslauselmat. Perheasioita käsittelevä laajennettu työryhmä perustettiin puolestaan vuonna 1988.

| 1.7 | Budjettikohtia ja niiden oikeusperustaa koskeva kriisi vuonna 1998 johti valitettavasti siihen, että myös perheiden tukemiseen tarkoitettu budjettikohta poistettiin. |
| --- | --- |

1.7

Budjettikohtia ja niiden oikeusperustaa koskeva kriisi vuonna 1998 johti valitettavasti siihen, että myös perheiden tukemiseen tarkoitettu budjettikohta poistettiin.

| 1.8 | Tarkasteltavana oleva tiedonanto on jatkoa väestökysymyksiä koskeville komission pohdinnoille, jotka käynnistettiin vuonna 2005 annetussa vihreässä kirjassa väestökehityksen haasteista (2) ja jota jatkettiin tiedonannossa ”Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin” (3). Tiedonanto liittyy lisäksi laajempaan institutionaalisen kehitykseen, joka käynnistettiin Saksan puheenjohtajuuskaudella keväällä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä ja joka saatettiin päätökseen ministerineuvoston 30. toukokuuta 2007 antamissa Perheallianssia koskevissa päätelmissä. Kyseiset päätelmät esitettiin vielä uudelleen 21.–22. kesäkuuta 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä. |
| --- | --- |

1.8

Tarkasteltavana oleva tiedonanto on jatkoa väestökysymyksiä koskeville komission pohdinnoille, jotka käynnistettiin vuonna 2005 annetussa vihreässä kirjassa väestökehityksen haasteista (2) ja jota jatkettiin tiedonannossa ”Euroopan väestökehitys — haasteista mahdollisuuksiin” (3). Tiedonanto liittyy lisäksi laajempaan institutionaalisen kehitykseen, joka käynnistettiin Saksan puheenjohtajuuskaudella keväällä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä ja joka saatettiin päätökseen ministerineuvoston 30. toukokuuta 2007 antamissa Perheallianssia koskevissa päätelmissä. Kyseiset päätelmät esitettiin vielä uudelleen 21.–22. kesäkuuta 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä.

| 1.9 | Tiedonannossa muistutetaan, että Euroopassa on pääasiallisesti kolmenlaisia perhe-elämää tukevia toimia: perheeseen liittyvien välittömien ja välillisten kustannusten korvaaminen, vanhemmille tarjotut tukipalvelut lasten hoitoa ja kasvattamista sekä huollettavien henkilöiden hoitoa varten sekä työaikoja, työoloja ja työsuhteen ehtoja koskevat järjestelyt ja yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen saannin paikallinen järjestäminen. Nämä toimintalohkot ovat kehittyneet jäsenvaltioissa eri tavoin riippuen poliittisista valinnoista ja tavoitteista. Vaikka komission mielestä on vaikeaa määrittää, millainen politiikka on tehokkainta, se korostaa kuitenkin, että eräät jäsenvaltiot (Skandinavian maat) ovat onnistuneet löytämään sellaisen työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista sekä naisten ja miesten tasa-arvoa tukevien politiikkojen yhdistelmän, jolla voidaan edistää samanaikaisesti sekä syntyvyyttä että naisten työllisyysastetta. |
| --- | --- |

1.9

Tiedonannossa muistutetaan, että Euroopassa on pääasiallisesti kolmenlaisia perhe-elämää tukevia toimia: perheeseen liittyvien välittömien ja välillisten kustannusten korvaaminen, vanhemmille tarjotut tukipalvelut lasten hoitoa ja kasvattamista sekä huollettavien henkilöiden hoitoa varten sekä työaikoja, työoloja ja työsuhteen ehtoja koskevat järjestelyt ja yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen saannin paikallinen järjestäminen. Nämä toimintalohkot ovat kehittyneet jäsenvaltioissa eri tavoin riippuen poliittisista valinnoista ja tavoitteista. Vaikka komission mielestä on vaikeaa määrittää, millainen politiikka on tehokkainta, se korostaa kuitenkin, että eräät jäsenvaltiot (Skandinavian maat) ovat onnistuneet löytämään sellaisen työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista sekä naisten ja miesten tasa-arvoa tukevien politiikkojen yhdistelmän, jolla voidaan edistää samanaikaisesti sekä syntyvyyttä että naisten työllisyysastetta.

| 1.10 | Vaikka perhepolitiikka kuuluu tarkkaan ottaen jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan, komissio muistuttaa, että unioni on kuitenkin aina pyrkinyt ottamaan poliittisissa toimissaan huomioon perheulottuvuuden ja perheenjäsenten elämänlaadun. Työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta onkin tullut Lissabonin strategian yhteydessä yksi yhteisön työllisyyspolitiikan kulmakivistä. |
| --- | --- |

1.10

Vaikka perhepolitiikka kuuluu tarkkaan ottaen jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan, komissio muistuttaa, että unioni on kuitenkin aina pyrkinyt ottamaan poliittisissa toimissaan huomioon perheulottuvuuden ja perheenjäsenten elämänlaadun. Työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta onkin tullut Lissabonin strategian yhteydessä yksi yhteisön työllisyyspolitiikan kulmakivistä.

| 1.11 | Seuraavaksi komission tiedonannossa esitellään eurooppalaista Perheallianssia ja yhteisön toimia sen tukemiseksi. Erityisesti suunnitellaan valtioiden edustajista koostuvan, väestökysymyksiä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista, eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten foorumien ja verkostojen järjestämistä sekä hyviä käytäntöjä kartoittavan seurantakeskuksen perustamista Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön yhteyteen. Lisäksi on tarkoitus toteuttaa tutkimustoimia erityisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Komissio aikoo myös suunnata Euroopan rakennerahastojen varoja yhdenvertaisten mahdollisuuksien sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen tukemiseen. |
| --- | --- |

1.11

Seuraavaksi komission tiedonannossa esitellään eurooppalaista Perheallianssia ja yhteisön toimia sen tukemiseksi. Erityisesti suunnitellaan valtioiden edustajista koostuvan, väestökysymyksiä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista, eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten foorumien ja verkostojen järjestämistä sekä hyviä käytäntöjä kartoittavan seurantakeskuksen perustamista Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön yhteyteen. Lisäksi on tarkoitus toteuttaa tutkimustoimia erityisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Komissio aikoo myös suunnata Euroopan rakennerahastojen varoja yhdenvertaisten mahdollisuuksien sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen tukemiseen.

2.   Huomiot ja haasteet

| 2.1.1 | Sukupolvien välinen solidaarisuus on ilman muuta varsin laaja ja monimutkainen aihe. Se liittyy yleisemmin käynnissä olevien sosiaalisten, taloudellisten ja kansainvälisten muutosten asettamiin monimuotoisiin haasteisiin — erityisesti väestön ikääntymiseen — joilla on tulevaisuudessa suuri vaikutus Euroopan kansalaisten elämään ja etenkin työoloihin ja sosiaalisiin olosuhteisiin. Komission tiedonannossa Lissabonin strategia antaa lähtökohdat, joiden pohjalta perhepolitiikkaa voidaan nykyaikaistaa edistämällä yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja ennen kaikkea parantamalla työn sekä perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista, mikä lisää naisten osallistumista työmarkkinoille. Tätä yhteensovitusta korostetaan myös kasvun ja työllisyyden yhdennetyissä suuntaviivoissa, joiden mukaan työllisyyspolitiikkaa olisi mukautettava perhe-elämän olosuhteisiin ja niissä eri ikäkausina tapahtuviin muutoksiin. Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva avoin koordinointijärjestelmä painottaa köyhien lasten ja heidän perheidensä tilanteen parantamista, huollettavien pitkäaikaishoidon tukemista sekä eläkejärjestelmien nykyaikaistamista. |
| --- | --- |

2.1.1

Sukupolvien välinen solidaarisuus on ilman muuta varsin laaja ja monimutkainen aihe. Se liittyy yleisemmin käynnissä olevien sosiaalisten, taloudellisten ja kansainvälisten muutosten asettamiin monimuotoisiin haasteisiin — erityisesti väestön ikääntymiseen — joilla on tulevaisuudessa suuri vaikutus Euroopan kansalaisten elämään ja etenkin työoloihin ja sosiaalisiin olosuhteisiin. Komission tiedonannossa Lissabonin strategia antaa lähtökohdat, joiden pohjalta perhepolitiikkaa voidaan nykyaikaistaa edistämällä yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja ennen kaikkea parantamalla työn sekä perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista, mikä lisää naisten osallistumista työmarkkinoille. Tätä yhteensovitusta korostetaan myös kasvun ja työllisyyden yhdennetyissä suuntaviivoissa, joiden mukaan työllisyyspolitiikkaa olisi mukautettava perhe-elämän olosuhteisiin ja niissä eri ikäkausina tapahtuviin muutoksiin. Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva avoin koordinointijärjestelmä painottaa köyhien lasten ja heidän perheidensä tilanteen parantamista, huollettavien pitkäaikaishoidon tukemista sekä eläkejärjestelmien nykyaikaistamista.

| 2.1.2 | Perheissä esiintyvästä ja kehittyvästä sukupolvien kohtaamisesta on tullut valtava haaste myös Euroopalle. Perhe on ensisijainen paikka, jossa esiintyy sukupuolten ja eri ikäryhmien välistä luonnollista solidaarisuutta. Yhteiskunnallisten muutosten vuoksi perherakenteet ovat eriytyneet voimakkaasti. Toimenpiteitä suunniteltaessa onkin otettava huomioon kaikki erilaiset perhetilanteet. Tällöin on kuitenkin kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta sekä jäsenvaltioiden lainsäädäntöä (4). |
| --- | --- |

2.1.2

Perheissä esiintyvästä ja kehittyvästä sukupolvien kohtaamisesta on tullut valtava haaste myös Euroopalle. Perhe on ensisijainen paikka, jossa esiintyy sukupuolten ja eri ikäryhmien välistä luonnollista solidaarisuutta. Yhteiskunnallisten muutosten vuoksi perherakenteet ovat eriytyneet voimakkaasti. Toimenpiteitä suunniteltaessa onkin otettava huomioon kaikki erilaiset perhetilanteet. Tällöin on kuitenkin kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta sekä jäsenvaltioiden lainsäädäntöä (4).

| 2.1.3 | Tuoreimpien sosiaalista ja väestöllistä tilannetta koskevien raporttien mukaan useissa maissa perheiden määrä kasvaa, mutta niiden koko pienenee. Samaan aikaan perheiden rakenne muuttuu entistä nopeammin, koska avioliittoja solmitaan entistä vähemmän (60-luvulla avioliittoja oli 1 000:ta asukasta kohden kahdeksan, vuonna 1999 niitä oli 5,1). Myös avioitumisikä on noussut, erojen ja yksin elävien ihmisten määrä on kasvanut ja avioliiton ulkopuolella syntyneitä lapsia on entistä enemmän. Yksinhuoltajaperheissä elävien lasten määrä on kasvanut EU:ssa 50 prosenttia vuodesta 1983, ja nykyään unionissa 13 prosenttia lapsista elää yhden aikuisen perheissä (25 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa) (5). Yhä useammat lapset elävät uusperheissä, joissa on useampia isovanhempia ja sisaruksia vanhempien edellisistä perheistä, Euroopan ulkopuolelta olevien lasten adoptoiminen lisääntyy, ja maahanmuuton myötä on ilmestynyt uudenlaisia perhekulttuureja. |
| --- | --- |

2.1.3

Tuoreimpien sosiaalista ja väestöllistä tilannetta koskevien raporttien mukaan useissa maissa perheiden määrä kasvaa, mutta niiden koko pienenee. Samaan aikaan perheiden rakenne muuttuu entistä nopeammin, koska avioliittoja solmitaan entistä vähemmän (60-luvulla avioliittoja oli 1 000:ta asukasta kohden kahdeksan, vuonna 1999 niitä oli 5,1). Myös avioitumisikä on noussut, erojen ja yksin elävien ihmisten määrä on kasvanut ja avioliiton ulkopuolella syntyneitä lapsia on entistä enemmän. Yksinhuoltajaperheissä elävien lasten määrä on kasvanut EU:ssa 50 prosenttia vuodesta 1983, ja nykyään unionissa 13 prosenttia lapsista elää yhden aikuisen perheissä (25 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa) (5). Yhä useammat lapset elävät uusperheissä, joissa on useampia isovanhempia ja sisaruksia vanhempien edellisistä perheistä, Euroopan ulkopuolelta olevien lasten adoptoiminen lisääntyy, ja maahanmuuton myötä on ilmestynyt uudenlaisia perhekulttuureja.

| 2.1.4 | Syntyvyysaste on Euroopassa nykyään noin 1,45 lasta naista kohden, eli se on paljon pienempi kuin väestön uusiutumisaste. Syntyvyys on alhaisimmillaan Välimeren maissa ja Itä-Euroopan maissa. Syntyvyyden lasku on yleinen ilmiö lähes kaikkialla Euroopan unionissa. Laskua on ollut 60-luvulta nykypäivään yli 45 prosenttia. |
| --- | --- |

2.1.4

Syntyvyysaste on Euroopassa nykyään noin 1,45 lasta naista kohden, eli se on paljon pienempi kuin väestön uusiutumisaste. Syntyvyys on alhaisimmillaan Välimeren maissa ja Itä-Euroopan maissa. Syntyvyyden lasku on yleinen ilmiö lähes kaikkialla Euroopan unionissa. Laskua on ollut 60-luvulta nykypäivään yli 45 prosenttia.

| 2.1.5 | Yhteiskunnassa on yhä vähemmän lapsia ja nuoria ja yhä enemmän eläkeläisiä ja yleisesti vanhuksia. Vuonna 1950 väestöstä oli 25 jäsenvaltion alueella alle 25-vuotiaita 40 prosenttia. Vuonna 2000 vastaava luku oli enää 30 prosenttia, ja vuonna 2025 se laskee 25 prosenttiin. Sen sijaan vuonna 1950 vain yksi kymmenestä henkilöstä oli yli 65-vuotias, kun vuonna 2000 vastaava luku oli jo yksi kuudesta, ja vuonna 2025 sen odotetaan olevan lähes yksi neljästä. Nämä luvut antavat odottaa syvällisiä muutoksia kulutusrakenteeseen, asunto- ja hoitotarpeisiin, sosiaalisiin käyttäytymismalleihin sekä julkisten politiikkojen painopistealoihin. |
| --- | --- |

2.1.5

Yhteiskunnassa on yhä vähemmän lapsia ja nuoria ja yhä enemmän eläkeläisiä ja yleisesti vanhuksia. Vuonna 1950 väestöstä oli 25 jäsenvaltion alueella alle 25-vuotiaita 40 prosenttia. Vuonna 2000 vastaava luku oli enää 30 prosenttia, ja vuonna 2025 se laskee 25 prosenttiin. Sen sijaan vuonna 1950 vain yksi kymmenestä henkilöstä oli yli 65-vuotias, kun vuonna 2000 vastaava luku oli jo yksi kuudesta, ja vuonna 2025 sen odotetaan olevan lähes yksi neljästä. Nämä luvut antavat odottaa syvällisiä muutoksia kulutusrakenteeseen, asunto- ja hoitotarpeisiin, sosiaalisiin käyttäytymismalleihin sekä julkisten politiikkojen painopistealoihin.

| 2.1.6 | Nykyään suurin osa vanhuksista voi tosin odottaa Euroopassa käytössä olevien erilaisten sosiaaliturvamallien, työolosuhteiden ja lääketieteen edistyksen ansiosta entistä pidempää elinikää ja kutakuinkin kohtuullisia tuloja. On kuitenkin olemassa vakavia köyhyysongelmia, jotka koskettavat ainakin yhtä kuudesosaa yli 65-vuotiaista naisista ja yleisesti noin neljäsosaa yksinelävistä vanhuksista (6). Iäkkäiden naisten köyhyysongelma ja syrjäytyminen ovat yleensä seurausta vähäisestä tai olemattomasta työhistoriasta. Tilanne on luonnollisesti vielä vakavampi yli 70- ja yli 80-vuotiaiden ryhmässä. Tämä lisää perheiden taakkaa kestämättömällä tavalla, mikäli julkinen sosiaali- ja hoivapalvelujärjestelmä ei kykene tarjoamaan riittäviä palveluja. |
| --- | --- |

2.1.6

Nykyään suurin osa vanhuksista voi tosin odottaa Euroopassa käytössä olevien erilaisten sosiaaliturvamallien, työolosuhteiden ja lääketieteen edistyksen ansiosta entistä pidempää elinikää ja kutakuinkin kohtuullisia tuloja. On kuitenkin olemassa vakavia köyhyysongelmia, jotka koskettavat ainakin yhtä kuudesosaa yli 65-vuotiaista naisista ja yleisesti noin neljäsosaa yksinelävistä vanhuksista (6). Iäkkäiden naisten köyhyysongelma ja syrjäytyminen ovat yleensä seurausta vähäisestä tai olemattomasta työhistoriasta. Tilanne on luonnollisesti vielä vakavampi yli 70- ja yli 80-vuotiaiden ryhmässä. Tämä lisää perheiden taakkaa kestämättömällä tavalla, mikäli julkinen sosiaali- ja hoivapalvelujärjestelmä ei kykene tarjoamaan riittäviä palveluja.

| 2.2 | Eurobarometrin (7) mukaan 97 prosenttia eurooppalaisista pitää perhettä yhtenä tärkeimmistä tekijöistä elämässään heti terveyden jälkeen. Eurooppalaisten esittämä arvio on vielä perhemyönteisempi, jos heitä pyydetään suuntaamaan katseensa tulevaisuuteen (8). Perheen merkitys korostuu, kun tarvitaan apua: 70 prosenttia sanoo kääntyvänsä kumppaninsa puoleen ja 25 prosenttia muun perheenjäsenen puoleen erityisesti silloin, kun kyseessä on sairaus (88 prosenttia), kun tarvitaan neuvoja (78 prosenttia) tai kun tarvitaan rahaa (68 prosenttia). |
| --- | --- |

2.2

Eurobarometrin (7) mukaan 97 prosenttia eurooppalaisista pitää perhettä yhtenä tärkeimmistä tekijöistä elämässään heti terveyden jälkeen. Eurooppalaisten esittämä arvio on vielä perhemyönteisempi, jos heitä pyydetään suuntaamaan katseensa tulevaisuuteen (8). Perheen merkitys korostuu, kun tarvitaan apua: 70 prosenttia sanoo kääntyvänsä kumppaninsa puoleen ja 25 prosenttia muun perheenjäsenen puoleen erityisesti silloin, kun kyseessä on sairaus (88 prosenttia), kun tarvitaan neuvoja (78 prosenttia) tai kun tarvitaan rahaa (68 prosenttia).

| 2.3 | Eurooppalaiset perheet elävät yhä useammin suurten kaupunkien liepeillä. Tässä mallissa on kuitenkin suuria eroja ikäluokittain: vanhukset ja nuoret asuvat usein suurissa kaupungeissa, kun taas lapsiperheet ja työelämästä poistuvat siirtyvät usein pieniin keskuksiin. Asuinpaikan määräytyminen ikäluokan mukaan luo usein uusia ongelmia palvelujen hallinnointiin ja sosiaaliseen koheesioon suurkaupunkialueilla. Ilmiötä kärjistävät vielä muuttoliikkeet, jotka ovat keskimäärin voimakkaampia kaupungeissa; niissä tarvitaan enemmän työvoimaa. |
| --- | --- |

2.3

Eurooppalaiset perheet elävät yhä useammin suurten kaupunkien liepeillä. Tässä mallissa on kuitenkin suuria eroja ikäluokittain: vanhukset ja nuoret asuvat usein suurissa kaupungeissa, kun taas lapsiperheet ja työelämästä poistuvat siirtyvät usein pieniin keskuksiin. Asuinpaikan määräytyminen ikäluokan mukaan luo usein uusia ongelmia palvelujen hallinnointiin ja sosiaaliseen koheesioon suurkaupunkialueilla. Ilmiötä kärjistävät vielä muuttoliikkeet, jotka ovat keskimäärin voimakkaampia kaupungeissa; niissä tarvitaan enemmän työvoimaa.

| 2.4 | Väestön ikäjakautumasta voidaan todeta, että yli 65-vuotiaiden osuus Euroopan väestöstä on kasvanut ja oli vuonna 2005 (15 jäsenvaltion alueella) 17,2 prosenttia. Naiset ovat pitkäikäisempiä, joten heidän osuutensa kasvavasta vanhusväestöstä on suurin. Naisten osuus yli 65-vuotiaista on yli 50 prosenttia kaikissa Euroopan maissa. |
| --- | --- |

2.4

Väestön ikäjakautumasta voidaan todeta, että yli 65-vuotiaiden osuus Euroopan väestöstä on kasvanut ja oli vuonna 2005 (15 jäsenvaltion alueella) 17,2 prosenttia. Naiset ovat pitkäikäisempiä, joten heidän osuutensa kasvavasta vanhusväestöstä on suurin. Naisten osuus yli 65-vuotiaista on yli 50 prosenttia kaikissa Euroopan maissa.

| 2.5 | Köyhyys koskettaa noin 72:ta miljoonaa ihmistä 25 jäsenvaltion EU:ssa (eli 15:ta prosenttia), ja 26 miljoonaa ihmistä on riskirajalla (9). Heistä noin 12 miljoonaa on vanhuksia. EU:n väestöstä 9 prosenttia on elänyt pienituloisessa perheessä kaksi viimeksi kuluneista kolmesta vuodesta elämässään. Köyhyysriski on suurempi etenkin monilapsisissa perheissä. Noin 20 prosenttia Euroopan 94 miljoonasta nuoresta, jotka ovat alle 18-vuotiaita, on köyhyysvaarassa. Viimeisten 30 vuoden aikana lasten köyhyysaste on kasvanut kaikissa unionin jäsenvaltioissa, ja se on nykyään korkeampi kuin koko väestön köyhyysaste. Erityisen vakava tilanne on yksinhuoltajaperheissä, perheissä, joissa on pitkäaikaistyöttömyyttä tai alityöllisyyttä, sekä suurperheissä. Köyhien perheiden lapset kärsivät puutteesta, he ovat muita huonommassa asemassa, heillä on enemmän terveysongelmia ja heidän koulutuloksensa ovat huonoja. Tällä kaikella on ilman muuta sosiaalisia, taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia tulevaisuuteen. Tällainen piittaamattomuus lasten oikeuksista saattaa toimia kasvualustana lapsiin kohdistuvalle rikollisuudelle ja lapsikaupalle. |
| --- | --- |

2.5

Köyhyys koskettaa noin 72:ta miljoonaa ihmistä 25 jäsenvaltion EU:ssa (eli 15:ta prosenttia), ja 26 miljoonaa ihmistä on riskirajalla (9). Heistä noin 12 miljoonaa on vanhuksia. EU:n väestöstä 9 prosenttia on elänyt pienituloisessa perheessä kaksi viimeksi kuluneista kolmesta vuodesta elämässään. Köyhyysriski on suurempi etenkin monilapsisissa perheissä. Noin 20 prosenttia Euroopan 94 miljoonasta nuoresta, jotka ovat alle 18-vuotiaita, on köyhyysvaarassa. Viimeisten 30 vuoden aikana lasten köyhyysaste on kasvanut kaikissa unionin jäsenvaltioissa, ja se on nykyään korkeampi kuin koko väestön köyhyysaste. Erityisen vakava tilanne on yksinhuoltajaperheissä, perheissä, joissa on pitkäaikaistyöttömyyttä tai alityöllisyyttä, sekä suurperheissä. Köyhien perheiden lapset kärsivät puutteesta, he ovat muita huonommassa asemassa, heillä on enemmän terveysongelmia ja heidän koulutuloksensa ovat huonoja. Tällä kaikella on ilman muuta sosiaalisia, taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia tulevaisuuteen. Tällainen piittaamattomuus lasten oikeuksista saattaa toimia kasvualustana lapsiin kohdistuvalle rikollisuudelle ja lapsikaupalle.

3.   Yleistä

| 3.1 | Siitä huolimatta, mitä johdannossa todettiin, Euroopan unionin toimielimillä on ollut toistaiseksi suuria vaikeuksia nähdä perhe sosiaalisena rakenteena, jolla on erittäin tärkeä rooli nyky-yhteiskunnassa ja johon on siten kiinnitettävä yhteisössä entistä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

3.1

Siitä huolimatta, mitä johdannossa todettiin, Euroopan unionin toimielimillä on ollut toistaiseksi suuria vaikeuksia nähdä perhe sosiaalisena rakenteena, jolla on erittäin tärkeä rooli nyky-yhteiskunnassa ja johon on siten kiinnitettävä yhteisössä entistä enemmän huomiota.

| 3.2 | Vaikka mitä erilaisimmat elimet ovat antaneet kansainvälisellä ja eurooppalaisella tasolla lukuisia virallisia julkilausumia, joissa tunnustetaan perheen keskeinen tehtävä yhteiskunnassa, unioni ei ole näyttänyt toistaiseksi sisällyttäneen perhettä konkreettisesti prioriteetteihinsa. Unionin painopisteet perustuvat pääasiassa kahteen pilariin: toisaalta vapaisiin markkinavoimiin ja kilpailuun ja toisaalta kaikkien kansalaisten yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin. Viittaus näihin kahteen pilariin on selkeä esimerkiksi Lissabonin strategiassa ja vuosien 2005–2010 sosiaalipoliittisessa ohjelmassa. |
| --- | --- |

3.2

Vaikka mitä erilaisimmat elimet ovat antaneet kansainvälisellä ja eurooppalaisella tasolla lukuisia virallisia julkilausumia, joissa tunnustetaan perheen keskeinen tehtävä yhteiskunnassa, unioni ei ole näyttänyt toistaiseksi sisällyttäneen perhettä konkreettisesti prioriteetteihinsa. Unionin painopisteet perustuvat pääasiassa kahteen pilariin: toisaalta vapaisiin markkinavoimiin ja kilpailuun ja toisaalta kaikkien kansalaisten yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin. Viittaus näihin kahteen pilariin on selkeä esimerkiksi Lissabonin strategiassa ja vuosien 2005–2010 sosiaalipoliittisessa ohjelmassa.

| 3.3 | Yleensä Euroopan komissio käsittelee perheasioita sosiaali-, työllisyys- ja tasa-arvopolitiikan yhteydessä (10). On kuitenkin tavallista, että mm. nuoria, lasten oikeuksia ja koulutusta käsittelevissä asiakirjoissa perhettä ei yleensä mainita, ja tapana on keskittyä vain yksilöiden oikeuksiin tai ihmisiin taloudellisina toimijoina. Harvoin ihmistä tarkastellaan jäsenenä erilaisten suhteiden järjestelmässä, jossa ihminen on ensisijaisesti osa perhettä ja sosiaalisten suhteiden verkkoa. Perheellä on kuitenkin edelleen tärkeä rooli ihmisen kasvun tukemisessa, yhteiskuntaan ja työelämään sijoittumisen helpottamisessa ja hyvin usein myös sairauden hoidossa sekä mahdollisissa väliaikaisissa tai pitkäkestoisissa tilanteissa, joissa ihmistä kohtaa vammautuminen tai joissa hän ei pysty itse huolehtimaan itsestään. Julkisen sektorin sekä yksityisten tai sosiaalisten markkinoiden tarjoamilla palveluilla on edelleenkin keskeinen asema erityisesti työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen edistämisessä, perheiden köyhyyden ja työttömyyden torjumisessa sekä sairauksista, päihteiden väärinkäytöstä, kasvatusvaikeuksista ja perheväkivallasta kärsivien perheiden tukemisessa ja auttamisessa. Nämä palvelut eivät kuitenkaan voi yksin vastata asianmukaisesti ihmisten — sekä hoitajan että hoidettavan — emotionaalisiin tarpeisiin (11). |
| --- | --- |

3.3

Yleensä Euroopan komissio käsittelee perheasioita sosiaali-, työllisyys- ja tasa-arvopolitiikan yhteydessä (10). On kuitenkin tavallista, että mm. nuoria, lasten oikeuksia ja koulutusta käsittelevissä asiakirjoissa perhettä ei yleensä mainita, ja tapana on keskittyä vain yksilöiden oikeuksiin tai ihmisiin taloudellisina toimijoina. Harvoin ihmistä tarkastellaan jäsenenä erilaisten suhteiden järjestelmässä, jossa ihminen on ensisijaisesti osa perhettä ja sosiaalisten suhteiden verkkoa. Perheellä on kuitenkin edelleen tärkeä rooli ihmisen kasvun tukemisessa, yhteiskuntaan ja työelämään sijoittumisen helpottamisessa ja hyvin usein myös sairauden hoidossa sekä mahdollisissa väliaikaisissa tai pitkäkestoisissa tilanteissa, joissa ihmistä kohtaa vammautuminen tai joissa hän ei pysty itse huolehtimaan itsestään. Julkisen sektorin sekä yksityisten tai sosiaalisten markkinoiden tarjoamilla palveluilla on edelleenkin keskeinen asema erityisesti työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen edistämisessä, perheiden köyhyyden ja työttömyyden torjumisessa sekä sairauksista, päihteiden väärinkäytöstä, kasvatusvaikeuksista ja perheväkivallasta kärsivien perheiden tukemisessa ja auttamisessa. Nämä palvelut eivät kuitenkaan voi yksin vastata asianmukaisesti ihmisten — sekä hoitajan että hoidettavan — emotionaalisiin tarpeisiin (11).

| 3.4 | Vaikuttaa kuitenkin siltä, että EU:n puheenjohtajavaltiona toiminut Saksa on vastannut hyvin Euroopan kansalaisten yhä kasvavaan vaatimukseen siitä, että perheeseen kiinnitettäisiin entistä enemmän huomiota. Saksa on ehdottanut, että toimielimet ”liittoutuisivat” voidakseen edistää koordinoituja toimintalinjoja, joiden avulla voitaisiin tasapainottaa syntyvyyden laskua ja vanhusväestön lisääntymistä. Kahden viime vuoden aikana unionin kaikkien toimielinten kiinnostus on itse asiassa herännyt uudelleen, ja nyt lähestymistapa on entistä järjestelmällisempi, strategisempi ja ennakoivampi, eli se tarjoaa entistä suuremmat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

3.4

Vaikuttaa kuitenkin siltä, että EU:n puheenjohtajavaltiona toiminut Saksa on vastannut hyvin Euroopan kansalaisten yhä kasvavaan vaatimukseen siitä, että perheeseen kiinnitettäisiin entistä enemmän huomiota. Saksa on ehdottanut, että toimielimet ”liittoutuisivat” voidakseen edistää koordinoituja toimintalinjoja, joiden avulla voitaisiin tasapainottaa syntyvyyden laskua ja vanhusväestön lisääntymistä. Kahden viime vuoden aikana unionin kaikkien toimielinten kiinnostus on itse asiassa herännyt uudelleen, ja nyt lähestymistapa on entistä järjestelmällisempi, strategisempi ja ennakoivampi, eli se tarjoaa entistä suuremmat mahdollisuudet.

| 3.5 | Tämä käy ilmi Euroopan unionin perusoikeuskirjan tärkeistä, perhettä koskevista määräyksistä (12). Tosin Euroopan unionin perussopimusten tarkistamisen yhteydessä olisi ollut toivottavaa lisätä Euroopan unionin tavoitteita koskevaan 3 artiklaan selkeä viittaus perhe-elämän tukemiseen. |
| --- | --- |

3.5

Tämä käy ilmi Euroopan unionin perusoikeuskirjan tärkeistä, perhettä koskevista määräyksistä (12). Tosin Euroopan unionin perussopimusten tarkistamisen yhteydessä olisi ollut toivottavaa lisätä Euroopan unionin tavoitteita koskevaan 3 artiklaan selkeä viittaus perhe-elämän tukemiseen.

| 3.6 | ETSK on erittäin tyytyväinen komission tiedonantoon, jossa esitetään konkreettinen, operatiivinen suunnitelma tulevan eurooppalaisen Perheallianssin muodostamiseksi. Kyseessä on rakentava foorumi, jossa otetaan huomioon ETSK:n esittämät ja yleisemmin viime vuosina käydyissä keskusteluissa esiin tulleet suuntaviivat. Tavoitteena on vastata väestömuutoksen aiheuttamiin haasteisiin, kannustaa eri toimijoita yhteistyöhön ja kumppanuuteen, vastata entistä paremmin perheiden tarpeisiin niiden huolehtiessa lapsista ja muista hoivaa tarvitsevista henkilöistä ja parantaa työn sekä perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista. Tähän voidaan päästä myös investoimalla päättäväisesti laadukkaisiin, lapsille ja perheille tarkoitettuihin palveluihin, mikä auttaa osaltaan luomaan uutta, entistä vakaampaa sukupolvien välistä solidaarisuutta. |
| --- | --- |

3.6

ETSK on erittäin tyytyväinen komission tiedonantoon, jossa esitetään konkreettinen, operatiivinen suunnitelma tulevan eurooppalaisen Perheallianssin muodostamiseksi. Kyseessä on rakentava foorumi, jossa otetaan huomioon ETSK:n esittämät ja yleisemmin viime vuosina käydyissä keskusteluissa esiin tulleet suuntaviivat. Tavoitteena on vastata väestömuutoksen aiheuttamiin haasteisiin, kannustaa eri toimijoita yhteistyöhön ja kumppanuuteen, vastata entistä paremmin perheiden tarpeisiin niiden huolehtiessa lapsista ja muista hoivaa tarvitsevista henkilöistä ja parantaa työn sekä perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista. Tähän voidaan päästä myös investoimalla päättäväisesti laadukkaisiin, lapsille ja perheille tarkoitettuihin palveluihin, mikä auttaa osaltaan luomaan uutta, entistä vakaampaa sukupolvien välistä solidaarisuutta.

| 3.7 | On kuitenkin valitettavaa, että eräiden jäsenvaltioiden tuen puuttumisen johdosta tässä yhteydessä ei ole voitu soveltaa avointa koordinointimenetelmää, mikä olisi antanut Perheallianssille strategista ja rakenteellista painoa. ETSK toteaa tästä huolimatta, että tiedonanto tarjoaa mahdollisen perustan sellaisen orgaanisen foorumin luomiselle, jota voidaan vielä myöhemmin kehittää selkeämmän koordinoinnin pohjalta. |
| --- | --- |

3.7

On kuitenkin valitettavaa, että eräiden jäsenvaltioiden tuen puuttumisen johdosta tässä yhteydessä ei ole voitu soveltaa avointa koordinointimenetelmää, mikä olisi antanut Perheallianssille strategista ja rakenteellista painoa. ETSK toteaa tästä huolimatta, että tiedonanto tarjoaa mahdollisen perustan sellaisen orgaanisen foorumin luomiselle, jota voidaan vielä myöhemmin kehittää selkeämmän koordinoinnin pohjalta.

| 3.8 | Onkin huolehdittava siitä, että nyt kun unionin puheenjohtajavaltiona toiminut Saksa on antanut asialle ratkaisevan sysäyksen, ei jouduta tilanteeseen, jossa tämä uusi suunta unohtuu. Erilaisten eurooppalaisten tahojen kiinnittäessä yhä enemmän ja uudella tavalla huomiota sosiaalikysymyksiin ja kansalaisten hyvinvointiin perheestä on tulossa uusi mielenkiinnon, pohdinnan ja toiminnan kohde. Tällaisia ensimmäisiä varovaisia askeleita on asteittain vahvistettava ja laajennettava laatimalla järjestelmällinen toimintasuunnitelma. Se tulisi saada valmiiksi vuonna 2010 järjestettävässä kolmannessa Euroopan väestöfoorumissa. |
| --- | --- |

3.8

Onkin huolehdittava siitä, että nyt kun unionin puheenjohtajavaltiona toiminut Saksa on antanut asialle ratkaisevan sysäyksen, ei jouduta tilanteeseen, jossa tämä uusi suunta unohtuu. Erilaisten eurooppalaisten tahojen kiinnittäessä yhä enemmän ja uudella tavalla huomiota sosiaalikysymyksiin ja kansalaisten hyvinvointiin perheestä on tulossa uusi mielenkiinnon, pohdinnan ja toiminnan kohde. Tällaisia ensimmäisiä varovaisia askeleita on asteittain vahvistettava ja laajennettava laatimalla järjestelmällinen toimintasuunnitelma. Se tulisi saada valmiiksi vuonna 2010 järjestettävässä kolmannessa Euroopan väestöfoorumissa.

| 3.9 | Yleisemmin on tunnustettava konkreettisesti se käytännöllinen ja keskeinen panos, jonka perheet antavat edelleenkin yhteiskunnalle ja kaikenikäisten ihmisten hoitoon. Tuleekin ottaa huomioon perheiden sosiaalinen ja taloudellinen merkitys sekä etenkin hyvinvointipalveluiden mahdollinen kestämätön kustannusten kasvu siinä tapauksessa, ettei perheitä tueta asianmukaisesti eikä kannusteta niitä oman roolinsa täyttämiseen. |
| --- | --- |

3.9

Yleisemmin on tunnustettava konkreettisesti se käytännöllinen ja keskeinen panos, jonka perheet antavat edelleenkin yhteiskunnalle ja kaikenikäisten ihmisten hoitoon. Tuleekin ottaa huomioon perheiden sosiaalinen ja taloudellinen merkitys sekä etenkin hyvinvointipalveluiden mahdollinen kestämätön kustannusten kasvu siinä tapauksessa, ettei perheitä tueta asianmukaisesti eikä kannusteta niitä oman roolinsa täyttämiseen.

| 3.10 | Tältä osin eri tason työmarkkinaosapuolilla on jo nyt merkittävä rooli. Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet esittivät ensimmäisessä yhteisessä työohjelmassaan 2003–2006 yhdenvertaisten mahdollisuuksien toimintakehyksen, jossa viitattiin erikoisesti työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen ja kaikkiin asiaan liittyviin näkökohtiin. Toinen ohjelma 2006–2008 puolestaan perustuu työmarkkinoiden tärkeimpien haasteiden laajaan analyysiin (13). ETSK kannustaa työmarkkinaosapuolia jatkamaan toimiaan samansuuntaisesti. |
| --- | --- |

3.10

Tältä osin eri tason työmarkkinaosapuolilla on jo nyt merkittävä rooli. Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet esittivät ensimmäisessä yhteisessä työohjelmassaan 2003–2006 yhdenvertaisten mahdollisuuksien toimintakehyksen, jossa viitattiin erikoisesti työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen ja kaikkiin asiaan liittyviin näkökohtiin. Toinen ohjelma 2006–2008 puolestaan perustuu työmarkkinoiden tärkeimpien haasteiden laajaan analyysiin (13). ETSK kannustaa työmarkkinaosapuolia jatkamaan toimiaan samansuuntaisesti.

| 3.11 | On myös pohdittava yhä tarkemmin sosiaalisen pääoman ja ihmisten välisten suhteiden tuottamisen ja uudistamisen roolia sekä sen rakenteellista ulottuvuutta, sillä tämän roolin tunnustetaan yhä useammin olevan keskeinen tekijä yksittäisten kansalaisten ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta. Lapsille ja perheelle omistettu aika on ilman muuta pois uraan panostettavasta ajasta, mutta se on myös investointi ihmisten hoitamiseen ja kouluttamiseen, joten sille tulisi antaa tunnustusta ja arvostusta. Nykyisten toimenpiteiden (tulonsiirrot, verovähennykset, vanhempainlomat jne.) lisäksi tulisi pohtia mahdollisuutta siihen, että perheessä elävien, hoivaa tarvitsevien henkilöiden hoitoon käytetty aika tunnustettaisiin jollain tapaa eläkejärjestelmässä (14). Näin voitaisiin välttää se, että sukupolvien välinen solidaarisuus luo tulevaisuuden rasitteen (riittämättömien eläkkeiden muodossa, mikä lisää köyhyysriskiä), jolla on vaikutusta erityisesti naisten elämään. |
| --- | --- |

3.11

On myös pohdittava yhä tarkemmin sosiaalisen pääoman ja ihmisten välisten suhteiden tuottamisen ja uudistamisen roolia sekä sen rakenteellista ulottuvuutta, sillä tämän roolin tunnustetaan yhä useammin olevan keskeinen tekijä yksittäisten kansalaisten ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta. Lapsille ja perheelle omistettu aika on ilman muuta pois uraan panostettavasta ajasta, mutta se on myös investointi ihmisten hoitamiseen ja kouluttamiseen, joten sille tulisi antaa tunnustusta ja arvostusta. Nykyisten toimenpiteiden (tulonsiirrot, verovähennykset, vanhempainlomat jne.) lisäksi tulisi pohtia mahdollisuutta siihen, että perheessä elävien, hoivaa tarvitsevien henkilöiden hoitoon käytetty aika tunnustettaisiin jollain tapaa eläkejärjestelmässä (14). Näin voitaisiin välttää se, että sukupolvien välinen solidaarisuus luo tulevaisuuden rasitteen (riittämättömien eläkkeiden muodossa, mikä lisää köyhyysriskiä), jolla on vaikutusta erityisesti naisten elämään.

| 3.12 | Onkin pohdittava myös ilmaiseksi käyttöön annettavaa aikaa, josta on vaikea pitää kirjaa ja joka on näin ollen usein näkymätöntä. Se vaikuttaa kuitenkin merkittävällä tavalla ihmisten yhä enemmän arvostaman ja tavoitteleman sosiaalisen elämän laatuun. |
| --- | --- |

3.12

Onkin pohdittava myös ilmaiseksi käyttöön annettavaa aikaa, josta on vaikea pitää kirjaa ja joka on näin ollen usein näkymätöntä. Se vaikuttaa kuitenkin merkittävällä tavalla ihmisten yhä enemmän arvostaman ja tavoitteleman sosiaalisen elämän laatuun.

| 3.13 | Tälle ihmisten perusluonteiselle ja aidolle rakenteelliselle ulottuvuudelle, joka luo sosiaalisia suhteita, on näin ollen annettava selkeää ja positiivista sosiaalista arvostusta. Samalla on kehitettävä ja mukautettava entistä paremmin kaikkia niitä muita ympäristöön ja palveluihin liittyviä olosuhteita, jotka mahdollistavat oman perheen perustamisen, toivotun lasten lukumäärän hankkimisen ja läheisten ihmisten tasapainoisen hoitamisen. |
| --- | --- |

3.13

Tälle ihmisten perusluonteiselle ja aidolle rakenteelliselle ulottuvuudelle, joka luo sosiaalisia suhteita, on näin ollen annettava selkeää ja positiivista sosiaalista arvostusta. Samalla on kehitettävä ja mukautettava entistä paremmin kaikkia niitä muita ympäristöön ja palveluihin liittyviä olosuhteita, jotka mahdollistavat oman perheen perustamisen, toivotun lasten lukumäärän hankkimisen ja läheisten ihmisten tasapainoisen hoitamisen.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komission tiedonannossa hahmotellaan jo muutamia positiivisia toimintalinjoja, joilla on hyvät tarkoitusperät ja jotka on hyvin valmisteltuja (esim. valtioiden edustajista koostuvan, väestökysymyksiä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän perustaminen). ETSK kannattaa tällaisia suuntaviivoja, kannustaa kehittämään niitä edelleen ja toivoo, että niistä annetaan jatkuvasti asianmukaista tietoa ja että niiden edistymisestä kerrotaan laajasti. Näin voidaan samalla luoda edellytykset sille, että prosessiin osallistutaan mahdollisimman laajasti. |
| --- | --- |

4.1

Komission tiedonannossa hahmotellaan jo muutamia positiivisia toimintalinjoja, joilla on hyvät tarkoitusperät ja jotka on hyvin valmisteltuja (esim. valtioiden edustajista koostuvan, väestökysymyksiä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän perustaminen). ETSK kannattaa tällaisia suuntaviivoja, kannustaa kehittämään niitä edelleen ja toivoo, että niistä annetaan jatkuvasti asianmukaista tietoa ja että niiden edistymisestä kerrotaan laajasti. Näin voidaan samalla luoda edellytykset sille, että prosessiin osallistutaan mahdollisimman laajasti.

| 4.2 | Alue- ja paikallistason toimijoilla on yhä suurempi ja keskeisempi rooli sosiaalipalvelujen tuottamisessa ja tehokkaiden kokeilujen toteuttamisessa. Näiden tahojen kytkeminen mukaan positiivisessa hengessä onkin erityisen tärkeää. Onkin aiheellista edistää alueellisten ja paikallisten foorumien järjestämistä. Lisäksi komissiota tulisi kehottaa toimimaan ennakoivasti ja laatimaan yhdessä asiaankuuluvien tahojen kanssa järjestelmällinen suunnitelma kaikkien unionin maiden foorumeista ja aloitteista sekä tukemaan tätä suunnitelmaa, jotta prosessille voidaan varmistaa mahdollisimman suuri kannatus. |
| --- | --- |

4.2

Alue- ja paikallistason toimijoilla on yhä suurempi ja keskeisempi rooli sosiaalipalvelujen tuottamisessa ja tehokkaiden kokeilujen toteuttamisessa. Näiden tahojen kytkeminen mukaan positiivisessa hengessä onkin erityisen tärkeää. Onkin aiheellista edistää alueellisten ja paikallisten foorumien järjestämistä. Lisäksi komissiota tulisi kehottaa toimimaan ennakoivasti ja laatimaan yhdessä asiaankuuluvien tahojen kanssa järjestelmällinen suunnitelma kaikkien unionin maiden foorumeista ja aloitteista sekä tukemaan tätä suunnitelmaa, jotta prosessille voidaan varmistaa mahdollisimman suuri kannatus.

| 4.3 | Perhepolitiikkojen hyviä käytänteitä kartoittava seurantakeskus on tarkoitus perustaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön. ETSK pitää tätä kannatettavana ja suosittaa, että tämän työn eri vaiheissa kuultaisiin tiiviisti kansalaisyhteiskunnan toimijoita, erityisesti perhejärjestöjä. Kuulemisen tulisi koskea sekä hyvien käytäntöjen erittelyä että vertailua ja pohdintaa asianmukaisissa vaiheissa. |
| --- | --- |

4.3

Perhepolitiikkojen hyviä käytänteitä kartoittava seurantakeskus on tarkoitus perustaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön. ETSK pitää tätä kannatettavana ja suosittaa, että tämän työn eri vaiheissa kuultaisiin tiiviisti kansalaisyhteiskunnan toimijoita, erityisesti perhejärjestöjä. Kuulemisen tulisi koskea sekä hyvien käytäntöjen erittelyä että vertailua ja pohdintaa asianmukaisissa vaiheissa.

| 4.4 | On myös tarpeen huolehtia siitä, ettei seurantakeskus keskity ainoastaan työelämään liittyviin perhekysymyksin, vaan suuntaa toimintansa ennen kaikkea perheiden ja sukupolvien tarpeiden sekä uudenlaisen sukupolvien välisen solidaarisuuden kehityksen tukemiseen ja edistämiseen liittyvän tarjonnan ja kustannusten tunnistamiseen. Näin voitaisiin tuoda esille unionin maissa nykyään käytössä olevien sosiaalisen kansalaisuuden rakenteiden tilanne (15). |
| --- | --- |

4.4

On myös tarpeen huolehtia siitä, ettei seurantakeskus keskity ainoastaan työelämään liittyviin perhekysymyksin, vaan suuntaa toimintansa ennen kaikkea perheiden ja sukupolvien tarpeiden sekä uudenlaisen sukupolvien välisen solidaarisuuden kehityksen tukemiseen ja edistämiseen liittyvän tarjonnan ja kustannusten tunnistamiseen. Näin voitaisiin tuoda esille unionin maissa nykyään käytössä olevien sosiaalisen kansalaisuuden rakenteiden tilanne (15).

| 4.5 | Tutkimustyöhön ETSK ehdottaa vielä seuraavia aloja:






  — | unionin eri maissa käytössä olevien veropolitiikkojen (sekä tulonsiirrot että veroalennukset ja -vähennykset) rooli ja vaikutukset perhe-elämän tukemiseen tai tukahduttamiseen erityisesti lasten (syntymä, hoito, koulutus) ja yksittäisten perheiden vastuulla olevien aikuisten osalta sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen, naisten työllisyyteen ja perhevastuun tasa-arvoisempaan jakamiseen naisten ja miesten kesken |
| --- | --- | --- |

4.5

Tutkimustyöhön ETSK ehdottaa vielä seuraavia aloja:

—

unionin eri maissa käytössä olevien veropolitiikkojen (sekä tulonsiirrot että veroalennukset ja -vähennykset) rooli ja vaikutukset perhe-elämän tukemiseen tai tukahduttamiseen erityisesti lasten (syntymä, hoito, koulutus) ja yksittäisten perheiden vastuulla olevien aikuisten osalta sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen, naisten työllisyyteen ja perhevastuun tasa-arvoisempaan jakamiseen naisten ja miesten kesken

| — | aktiivista ikääntymistä koskevat politiikat ja toimet, kun otetaan huomioon, että eläkkeelle jäämisen ja sairauksista tai ikääntymisestä johtuvan riippuvuuden välinen aika on entistä pidempi — mm. sellaisten aloitteiden ja toimien toteuttaminen, joiden tarkoituksena on saada ikääntyneet mukaan oman yhteisönsä hyväksi tehtävään sosiaaliseen ja kulttuuritoimintaan; tällainen toiminta kasvattaa kokonaisvaltaista sosiaalista pääomaa |
| --- | --- |

—

aktiivista ikääntymistä koskevat politiikat ja toimet, kun otetaan huomioon, että eläkkeelle jäämisen ja sairauksista tai ikääntymisestä johtuvan riippuvuuden välinen aika on entistä pidempi — mm. sellaisten aloitteiden ja toimien toteuttaminen, joiden tarkoituksena on saada ikääntyneet mukaan oman yhteisönsä hyväksi tehtävään sosiaaliseen ja kulttuuritoimintaan; tällainen toiminta kasvattaa kokonaisvaltaista sosiaalista pääomaa

| — | elinkaarta koskevat näkökohdat: Tavoitteena olisi tutkia, voitaisiinko keskiarvoelinkaaren (16) nykyiseen pitkittäiseen ulottuvuuteen saada mukaan nykyistä liikkuvampi, vaihtoehtoinen rakenne. Näin perheeseen panostamista tai urakatkoja, jotka käytetään lapsista tai muista hoitoa tarvitsevista henkilöistä huolehtimiseen tai omaan kouluttautumiseen, ei pidettäisi enää onnekkaana poikkeuksena eikä väistämättömänä haittana varsinkin naisten uralle, vaan niistä tulisi asteittain tavallisia vaihtoehtoja suurimmalle osalle naisista ja miehistä, jotka sitä haluaisivat (17). |
| --- | --- |

—

elinkaarta koskevat näkökohdat: Tavoitteena olisi tutkia, voitaisiinko keskiarvoelinkaaren (16) nykyiseen pitkittäiseen ulottuvuuteen saada mukaan nykyistä liikkuvampi, vaihtoehtoinen rakenne. Näin perheeseen panostamista tai urakatkoja, jotka käytetään lapsista tai muista hoitoa tarvitsevista henkilöistä huolehtimiseen tai omaan kouluttautumiseen, ei pidettäisi enää onnekkaana poikkeuksena eikä väistämättömänä haittana varsinkin naisten uralle, vaan niistä tulisi asteittain tavallisia vaihtoehtoja suurimmalle osalle naisista ja miehistä, jotka sitä haluaisivat (17).

| — | Samalla tutkimuksissa on otettava huomioon, että edellä mainittu yksinhuoltajaperheiden määrän merkittävä lisääntyminen uhkaa johtaa yksinäisten vanhusten määrän lisääntymiseen. Välttämättömät menot rasittavat huomattavasti yksin eläviä vanhuksia, ja elinkaaren liikkuva rakenne saattaa vaikuttaa erittäin haitallisesti heidän elintasoonsa. Lisäksi on aiheellista tutkia, mihin toimiin olisi ryhdyttävä, jotta eläkkeiden taso riittäisi takaamaan hyväksyttävän elintason kaikille. Olisi pohdittava myös mahdollisuutta määritellä perheenjäsenten eläkkeet yksilöllisesti. |
| --- | --- |

—

Samalla tutkimuksissa on otettava huomioon, että edellä mainittu yksinhuoltajaperheiden määrän merkittävä lisääntyminen uhkaa johtaa yksinäisten vanhusten määrän lisääntymiseen. Välttämättömät menot rasittavat huomattavasti yksin eläviä vanhuksia, ja elinkaaren liikkuva rakenne saattaa vaikuttaa erittäin haitallisesti heidän elintasoonsa. Lisäksi on aiheellista tutkia, mihin toimiin olisi ryhdyttävä, jotta eläkkeiden taso riittäisi takaamaan hyväksyttävän elintason kaikille. Olisi pohdittava myös mahdollisuutta määritellä perheenjäsenten eläkkeet yksilöllisesti.

| — | lasten köyhyyden vaikutukset ja kustannukset yhteiskunnalle (ml. lapsikauppa ja lapsiin kohdistuva rikollisuus), perheiden tukeminen työttömyyden, sairauden, päihteiden väärinkäytön, mielenterveysongelmien, perheväkivallan ja kasvatusvaikeuksien kohdatessa sekä nuorten itsenäistymisen ja perheen perustamisen esteet eri sukupuolilla. |
| --- | --- |

—

lasten köyhyyden vaikutukset ja kustannukset yhteiskunnalle (ml. lapsikauppa ja lapsiin kohdistuva rikollisuus), perheiden tukeminen työttömyyden, sairauden, päihteiden väärinkäytön, mielenterveysongelmien, perheväkivallan ja kasvatusvaikeuksien kohdatessa sekä nuorten itsenäistymisen ja perheen perustamisen esteet eri sukupuolilla.

| 4.6 | Lisäksi on kaksi alaa, joita on tutkittu vähän ja joihin ETSK:n mielestä komission tulisi kiinnittää aiempaa enemmän huomiota nykyisessä strategiassa:






  — | Asuntopolitiikka; se nähdään vielä oleellisesti osana elinkaarta, jossa suurin osa elämästä on omistettu työlle, vaikka tämä tilanne ei enää nykyään vastaakaan todellisuutta (18). Erityisesti tulee mainita sosiaalinen asuntotuotanto, oli sitten kyseessä perhepäivähoidon kehittäminen tai monien itsenäiseen elämään kykenemättömien oikeus ja konkreettinen mahdollisuus asua kotona. |
| --- | --- | --- |

4.6

Lisäksi on kaksi alaa, joita on tutkittu vähän ja joihin ETSK:n mielestä komission tulisi kiinnittää aiempaa enemmän huomiota nykyisessä strategiassa:

—

Asuntopolitiikka; se nähdään vielä oleellisesti osana elinkaarta, jossa suurin osa elämästä on omistettu työlle, vaikka tämä tilanne ei enää nykyään vastaakaan todellisuutta (18). Erityisesti tulee mainita sosiaalinen asuntotuotanto, oli sitten kyseessä perhepäivähoidon kehittäminen tai monien itsenäiseen elämään kykenemättömien oikeus ja konkreettinen mahdollisuus asua kotona.

| — | Vammaisten tai täysin muista riippuvaisten henkilöiden tilanne. Nämä henkilöt asuvat usein kotonaan tai perheensä kanssa. He ovat haaste sellaisten sosiaali- ja hoitopalveluiden ja tuotteiden luomiseksi, jotka tukevat heidän itsenäistä elämistään omassa kodissaan. Lisäksi he ovat haaste puhuttaessa ihmisten ja perheiden yksinäisyydestä. Heidät muistetaan vain silloin, kun esille tulee sosiaalisia tragedioita. |
| --- | --- |

—

Vammaisten tai täysin muista riippuvaisten henkilöiden tilanne. Nämä henkilöt asuvat usein kotonaan tai perheensä kanssa. He ovat haaste sellaisten sosiaali- ja hoitopalveluiden ja tuotteiden luomiseksi, jotka tukevat heidän itsenäistä elämistään omassa kodissaan. Lisäksi he ovat haaste puhuttaessa ihmisten ja perheiden yksinäisyydestä. Heidät muistetaan vain silloin, kun esille tulee sosiaalisia tragedioita.

| 4.7 | Erityisen huomionarvoinen on ehdotus, jonka perhejärjestöjen laaja Euroopan tason liittoutuma esitti äskettäin uudelleen useille EU:n toimielimille (19). Ehdotuksessa esitetään lastentarvikkeiden, mm. vaippojen, alv-kannan tarkistamista. Komissio teki jo 19. heinäkuuta 2006 poliittisen sitoumuksen, jonka mukaan se tekee ehdotuksen kuudennen direktiivin ja erityisesti direktiivin 2006/112/EY H liitteen tarkistamisesta. Liitteessä luetteloidaan tuotteet ja palvelut, joihin jäsenvaltiot voivat mahdollisesti soveltaa alennettua, vähintään 5 prosentin verokantaa (20). Näiden tarvikkeiden kustannukset ovat keskimäärin sellaiset, että ne vaikuttavat merkittävällä tavalla perheiden budjettiin kaikkialla Euroopassa. ETSK kannattaa tätä ehdotusta, joka saattaisi olla konkreettinen ja Euroopan unionin toimivaltaan kuuluva keino kannustaa jäsenvaltioita antamaan perheille huomattavaa taloudellista tukea. |
| --- | --- |

4.7

Erityisen huomionarvoinen on ehdotus, jonka perhejärjestöjen laaja Euroopan tason liittoutuma esitti äskettäin uudelleen useille EU:n toimielimille (19). Ehdotuksessa esitetään lastentarvikkeiden, mm. vaippojen, alv-kannan tarkistamista. Komissio teki jo 19. heinäkuuta 2006 poliittisen sitoumuksen, jonka mukaan se tekee ehdotuksen kuudennen direktiivin ja erityisesti direktiivin 2006/112/EY H liitteen tarkistamisesta. Liitteessä luetteloidaan tuotteet ja palvelut, joihin jäsenvaltiot voivat mahdollisesti soveltaa alennettua, vähintään 5 prosentin verokantaa (20). Näiden tarvikkeiden kustannukset ovat keskimäärin sellaiset, että ne vaikuttavat merkittävällä tavalla perheiden budjettiin kaikkialla Euroopassa. ETSK kannattaa tätä ehdotusta, joka saattaisi olla konkreettinen ja Euroopan unionin toimivaltaan kuuluva keino kannustaa jäsenvaltioita antamaan perheille huomattavaa taloudellista tukea.

| 4.8 | On vielä aiheellista mainita kaksi muuta toimintalinjaa.






  — | On tarpeen ryhtyä valtavirtaistamaan perhenäkökohtia (family mainstreaming) unionin politiikkoihin, jotta voidaan ottaa järjestelmällisesti huomioon yksittäisten toimenpiteiden vaikutukset perheisiin sekä perheulottuvuus unionin talous- ja sosiaalialan eri toimintasektoreilla. ETSK pitää tässä yhteydessä aiheellisena, että komissio käynnistää uudelleen vuonna 1989 perustetun, mutta sittemmin unohdetun yksiköiden välisen ryhmän toiminnan. Sen avulla voitaisiin parantaa asiaa koskevien toimien koordinointia. |
| --- | --- | --- |

4.8

On vielä aiheellista mainita kaksi muuta toimintalinjaa.

—

On tarpeen ryhtyä valtavirtaistamaan perhenäkökohtia (family mainstreaming) unionin politiikkoihin, jotta voidaan ottaa järjestelmällisesti huomioon yksittäisten toimenpiteiden vaikutukset perheisiin sekä perheulottuvuus unionin talous- ja sosiaalialan eri toimintasektoreilla. ETSK pitää tässä yhteydessä aiheellisena, että komissio käynnistää uudelleen vuonna 1989 perustetun, mutta sittemmin unohdetun yksiköiden välisen ryhmän toiminnan. Sen avulla voitaisiin parantaa asiaa koskevien toimien koordinointia.

| — | On tarpeen kuulla järjestelmällisesti Euroopan kansalaisia ja erityisesti perhejärjestöjä ja työmarkkinaosapuolia, jotta käynnistettyjä toimenpiteitä voidaan arvioida entistä paremmin ja tietoja voidaan levittää entistä asianmukaisemmin ja tehokkaammin. Prosessia tulee tukea sekä taloudellisesti että luomalla asianmukaiset menettelyt ja foorumit. ETSK voi tarjota oivallisen foorumin toiminnan vakaiden rakenteiden luomiselle. |
| --- | --- |

—

On tarpeen kuulla järjestelmällisesti Euroopan kansalaisia ja erityisesti perhejärjestöjä ja työmarkkinaosapuolia, jotta käynnistettyjä toimenpiteitä voidaan arvioida entistä paremmin ja tietoja voidaan levittää entistä asianmukaisemmin ja tehokkaammin. Prosessia tulee tukea sekä taloudellisesti että luomalla asianmukaiset menettelyt ja foorumit. ETSK voi tarjota oivallisen foorumin toiminnan vakaiden rakenteiden luomiselle.

5.   Päätelmät

| 5.1 | Sukupolvien välisen solidaarisuuden teemassa ei pidä keskittyä ja rajoittua vain väestökysymyksiin, vaikka ne ovatkin vakava haaste. Sukupolvien välinen solidaarisuus pitää nähdä tulevien vuosien ensisijaisena ongelmana sekä horisontaalisella vastuutasolla (instituutiot, työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) että vertikaalisella tasolla (nuoret, vanhukset jne.), sillä ne ovat ratkaisevassa asemassa Euroopan (taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen) kehityksen sekä demokratiamme perustana olevan sosiaalisen sopimuksen uusimisen kannalta.
  Euroopan kehitykselle ominainen solidaarisuuden kulttuuri on mahdollistanut aikojen kuluessa omaperäiset ja kestävät ratkaisut, jotka ovat osoittautuneet ratkaiseviksi Euroopan inhimillisen, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen kannalta: kansalliset sosiaaliturvajärjestelmät, sosiaalisten oikeuksien ja velvollisuuksien välinen suhde, kansalaisoikeuksien kehittyminen, sukupolvien välinen vastuu ja sen jatkuvuus perheissä. |
| --- | --- |

5.1

Sukupolvien välisen solidaarisuuden teemassa ei pidä keskittyä ja rajoittua vain väestökysymyksiin, vaikka ne ovatkin vakava haaste. Sukupolvien välinen solidaarisuus pitää nähdä tulevien vuosien ensisijaisena ongelmana sekä horisontaalisella vastuutasolla (instituutiot, työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) että vertikaalisella tasolla (nuoret, vanhukset jne.), sillä ne ovat ratkaisevassa asemassa Euroopan (taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen) kehityksen sekä demokratiamme perustana olevan sosiaalisen sopimuksen uusimisen kannalta.

Euroopan kehitykselle ominainen solidaarisuuden kulttuuri on mahdollistanut aikojen kuluessa omaperäiset ja kestävät ratkaisut, jotka ovat osoittautuneet ratkaiseviksi Euroopan inhimillisen, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen kannalta: kansalliset sosiaaliturvajärjestelmät, sosiaalisten oikeuksien ja velvollisuuksien välinen suhde, kansalaisoikeuksien kehittyminen, sukupolvien välinen vastuu ja sen jatkuvuus perheissä.

| 5.2 | Kuten ranskalainen kirjailija Antoine de Saint-Exupéry on todennut, tulevaisuutta ei tarvitse ennakoida, mutta se on tehtävä mahdolliseksi. On siis toimittava sen hyväksi, että kaikki kansalaiset, erityisesti perheet ja ennen kaikkia nuoret, saadaan jälleen luottamaan tulevaisuuteen. Näin heidän ei enää tarvitse elää sosiaalisessa ympäristössä, jossa resurssien, palvelujen ja ajankäytön olosuhteet ovat niin epäedulliset, että oman perheen perustamista on lykättävä tai toivotusta lapsiluvusta on tingittävä. Sukupolvien uudistettu yhteys voidaan kokea vakaana ja on mahdollista luoda olosuhteet, joissa jokainen voi antaa oman panoksensa ja vastata aikamme haasteisiin. |
| --- | --- |

5.2

Kuten ranskalainen kirjailija Antoine de Saint-Exupéry on todennut, tulevaisuutta ei tarvitse ennakoida, mutta se on tehtävä mahdolliseksi. On siis toimittava sen hyväksi, että kaikki kansalaiset, erityisesti perheet ja ennen kaikkia nuoret, saadaan jälleen luottamaan tulevaisuuteen. Näin heidän ei enää tarvitse elää sosiaalisessa ympäristössä, jossa resurssien, palvelujen ja ajankäytön olosuhteet ovat niin epäedulliset, että oman perheen perustamista on lykättävä tai toivotusta lapsiluvusta on tingittävä. Sukupolvien uudistettu yhteys voidaan kokea vakaana ja on mahdollista luoda olosuhteet, joissa jokainen voi antaa oman panoksensa ja vastata aikamme haasteisiin.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. ETSK:n 16. joulukuuta 2004 antama lausunto aiheesta ”Sukupolvien väliset suhteet” (esittelijä: Jean-Michel Bloch-Lainé), EUVL C 157, 28.6.2005; ETSK:n 14. maaliskuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Perhe ja väestökehitys” (esittelijä: Stéphane Buffetaut), EUVL C 161, 13.7.2007; ETSK:n 14. maaliskuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Väestön ikääntymisen taloudelliset ja budjettivaikutukset” (esittelijä: Susanna Florio), EUVL C 161, 13.7.2007; heinäkuussa 2007 annettu lausunto ”Työmarkkinaosapuolten rooli työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa” (esittelijä: Peter Clever). Tässä on mainittu vain muutama tärkein lausunto.

1

(2)  KOM(2005) 94 lopullinen.

2

(3)  KOM(2006) 571 lopullinen, johon komitea otti kantaa 14. maaliskuuta 2007 puheenjohtajavaltio Saksan pyynnöstä antamassaan valmistelevassa lausunnossa ”Perhe ja väestökehitys” (esittelijä: Stéphane Buffetaut), EUVL C 161, 13.7.2007.

3

(4)  Ks. ETSK:n 28. syyskuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Vihreä kirja sovellettavasta lainsäädännöstä ja tuomioistuimen toimivallasta avioeroasioissa” (esittelijä: Daniel Retureau, EUVL C 24, 31.1.2006), jossa todetaan: ”Vihreässä kirjassa ehdotetaan sen vuoksi (viisaasti), että aineellisen oikeuden yhdenmukaistamiseen ei ryhdytä”.

4

(5)  Eurostat, Population in Europe, 2005. Vaikka yksinhuoltajaperheiden määrä on jakaantunut epätasaisesti Euroopan unionin eri maissa (Italiassa ilmiö ei ole kovin yleinen toisin kuin Ruotsissa), kaikissa maissa sukupuolijakauma on lähes identtinen (yksinhuoltajista suuri enemmistö on naisia). Ainoana poikkeuksena on Ruotsi, jossa 26 prosenttia yksinhuoltajista on miehiä.

5

Population in Europe

(6)  Köyhyysaste on tässä laskettu suhteessa kunkin jäsenvaltion tulotasoihin, joten se on alhaisempi eräissä uusissa jäsenvaltioissa (esim. vain 6 prosenttia Puolassa) ja suhteellisen korkea toisissa maissa, esim. Irlannissa (44 prosenttia), Kreikassa (33 prosenttia), Portugalissa (30 prosenttia), Belgiassa (26 prosenttia) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (24 prosenttia). Konsultoinnin tausta-asiakirjana oleva Euroopan komission Eurooppa-politiikan neuvonantajien toimiston (BEPA) laatima Euroopan sosiaalista todellisuutta käsittelevä mietintö, maaliskuu 2007.

6

(7)  Special Eurobarometer 273, European Social Reality, helmikuu 2007.

7

European Social Reality

(8)  Ks. R. Gubertin ja G. Pollinin toimittama kirja Valori a confronto, Milano 2006, joka perustuu European Values Study -tutkimukseen. Useiden eurooppalaisten yliopistojen toteuttaman tutkimuksen kohderyhmänä oli 40 000 kansalaista 33:sta Euroopan maasta (EU:n jäsenvaltiot ja muutama Euroopan neuvoston jäsenmaa). Ks. myös tutkimus The demografic future of Europe, jonka on toteuttanut Robert Bosch Institute yhdessä Saksan väestöntutkimuskeskuksen kanssa. Tutkimuksessa haastateltiin 34 000:ta kansalaista 14:sta Euroopan maasta, ja se vahvistaa eurooppalaisten vahvan sitoutumisen perheinstituutioon.

8

Valori a confronto

European Values Study

The demografic future of Europe

(9)  Perustuu laskelmaan, jossa köyhyysrajaksi on asetettu 60 prosenttia keskituloista. Sosiaalinen tilanne Euroopassa 2004 ja Eurostat 2003. Ks. myös komission keväällä 2007 julkaisema viimeisin kertomus sosiaalisesta tilanteesta Euroopassa.

9

(10)  2005–2006, jonka teemana on sukupolvien välinen tasapaino eurooppalaisten ikääntyessä. Perheasiat kuuluvat työllisyyden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastolle. Asiaan liittyviä asiakirjoja voi löytää eurooppalaisen Perheallianssin sivuilta http://ec.europa.eu/employment_social/families/index_en.html. On kuitenkin valitettavaa, etteivät jo aiemmin mainitun, vuonna 1989 perustetun perheiden seurantajärjestelmän ennen vuotta 2000 eli yli kymmenen vuoden aikana tekemän tärkeän työn tulokset ole saatavilla.

10

(11)  Susy Giullari ja Jane Lewis, The Adult Worker Model, Gender Equality and Care, sosiaalipolitiikka ja kehitys, ohjelma-asiakirja 19, YK:n sosiaalisen kehityksen tutkimusinstituutti, huhtikuu 2005.

11

The Adult Worker Model, Gender Equality and Care

(12)  7, 9 ja 14 artikla, 24 artiklan 3 kohta sekä 33 ja 34 artikla.

12

(13)  Euroopan työmarkkinaosapuolet lähettivät heinäkuussa 2007 komissaari Špidlalle kirjeen, jossa ne ilmaisivat halukkuutensa selvittää perhevapaata koskevan direktiivin sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen tilannetta EU:ssa. Järjestöt ovat koonneet sitä varten yhteisen työryhmän, jonka on tarkoitus antaa raporttinsa ensi vuoden maaliskuussa pidettävälle EU:n sosiaalihuippukokoukselle.

13

(14)  Esimerkiksi Suomessa on otettu käyttöön uusia toimenpiteitä. Työmarkkinaosapuolet neuvottelivat vuonna 2003 suuresta eläkeuudistuksesta, jonka eduskunta hyväksyi vuonna 2004 ja joka tuli voimaan vuonna 2005. Lisätietoja

14

www.tyoelake.fi.

(15)  Ks. ETSK:n 10. joulukuuta 2003 antama lausunto sosiaalipoliittisesta ohjelmasta (esittelijä: Luca Jahier), EUVL C 80, 30.3.2004.

15

(16)  Keskiarvoelinkaareen kuuluvat tänä päivänä tiukasti aikajärjestyksessä etenevät jaksot: kasvuvaihe, koulutus, vaikea ja pitkä työelämään hakeutuminen ja siitä väistämättä koituvat vaikutukset perheelle jäävään aikaan ja mahdolliseen syntyvyyteen ja lopuksi keski-ikäistyminen, mikä merkitsee toisaalta lapsista ja toisaalta hoivaa tarvitsevista vanhenevista omaisista huolehtimista.

16

(17)  Tässä yhteydessä on ehdottomasti edistettävä ja laajennettava Dublinin säätiön jo olemassa olevia tutkimuslinjoja.

17

(18)  Ks. mm. ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Asuminen ja aluepolitiikka” (esittelijä: Angelo Grasso, apulaisesittelijä: Nicole Prud'homme), EUVL C 161, 13.7.2007.

18

(19)  15. toukokuuta 2007 kansainvälisen perhepäivän yhteydessä ELFAC (European Large Families Conferederation) esitti yhdessä useiden muiden järjestöjen, mm. COFACE:n (Confederation of Family Organizations in the European Union), kanssa toimielinten vastuuhenkilöille vetoomuksen otsikolla ”Need for reduced VAT on essential items for child raising”. Lisätietoja ja asiakirjoja osoitteesta

19

Need for reduced VAT on essential items for child raising

www.elfac.org.

(20)  Jo nyt muutamat jäsenvaltiot soveltavat alennettua alv:tä vaippoihin, mutta asiassa olisi tehtävä kattavampi päätös, joka sisältäsi kaikki pienille lapsille tarkoitetut tuotteet — elintarvikkeista vaatteisiin — joihin sovelletaan toistaiseksi korkeimpia mahdollisia verokantoja.

20

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausuntoon

Seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskusteluissa (työjärjestyksen 54 artiklan 3 kohta):

Kohta 4.3

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Perhepolitiikkojen hyviä käytänteitä kartoittava seurantakeskus on tarkoitus perustaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön. ETSK pitää tätä kannatettavana ja suosittaa, että tämän työn eri vaiheissa kuultaisiin tiiviisti kansalaisyhteiskunnan toimijoita, erityisesti perhejärjestöjä. Kuulemisen tulisi koskea sekä hyvien käytäntöjen erittelyä että vertailua ja pohdintaa asianmukaisissa vaiheissa. ETSK kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin perhepolitiikkojen seurantakeskuksen perustamiseksi Dublinin säätiöön sekä myöntämään tarvittavat määrärahat tähän tarkoitukseen.”

Perustelu

Unionin toimielimissä keskustellaan parhaillaan budjettiasioista, ja sillä on vaikutuksia määrärahoihin, joita tarvitaan, jotta seurantakeskus voisi aloittaa toimintansa jo vuonna 2008.

Äänestystulos

Puolesta: 63 Vastaan: 67 Pidättyi äänestämästä: 22

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/73

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta”

KOM(2007) 273 lopullinen

(2008/C 120/17)

Euroopan komissio päätti 30. toukokuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Olivier Derruine.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 88 ääntä puolesta ja kenenkään äänestämättä vastaan tai pidättymästä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 159 artiklan nojalla komissio on velvollinen julkaisemaan kolmen vuoden välein kertomuksen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tilasta Euroopassa. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 159 artiklan nojalla komissio on velvollinen julkaisemaan kolmen vuoden välein kertomuksen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tilasta Euroopassa.

| 1.2 | Koska kertomuksen julkaiseminen ajoittuu Lissabonin strategian yhdennettyjen suuntaviivojen ajantasaistamista edeltävään vuoteen, ETSK toivoo esittämänsä pyynnön mukaisesti, että sen pohdinnat otetaan huomioon sekä aluepolitiikan seuraavassa sukupolvessa että näiden uusien yhdennettyjen suuntaviivojen laatimisessa (1). |
| --- | --- |

1.2

Koska kertomuksen julkaiseminen ajoittuu Lissabonin strategian yhdennettyjen suuntaviivojen ajantasaistamista edeltävään vuoteen, ETSK toivoo esittämänsä pyynnön mukaisesti, että sen pohdinnat otetaan huomioon sekä aluepolitiikan seuraavassa sukupolvessa että näiden uusien yhdennettyjen suuntaviivojen laatimisessa (1).

| 1.3 | Uudistussopimuksen uutuuksiin kuuluu alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällyttäminen EU:n yleisiin tavoitteisiin (3 artikla). Alueellinen yhteenkuuluvuus puuttui tavoitteiden joukosta, kunnes Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta lisäsi ja vuoden 2007 hallitustenvälinen konferenssi (HVK) vahvisti sen tavoitteeksi. |
| --- | --- |

1.3

Uudistussopimuksen uutuuksiin kuuluu alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällyttäminen EU:n yleisiin tavoitteisiin (3 artikla). Alueellinen yhteenkuuluvuus puuttui tavoitteiden joukosta, kunnes Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta lisäsi ja vuoden 2007 hallitustenvälinen konferenssi (HVK) vahvisti sen tavoitteeksi.

2.   Yleistä

| 2.1 | Kertomukseen liitetyllä tiedonannolla käynnistetään rakennepolitiikan tulevaisuutta koskeva keskustelu sarjalla kysymyksiä. ETSK katsoo, että kaksi erittäin tärkeää kysymystä, joihin pitäisi saada konkreettinen vastaus, on jätetty pois:






  — | Vaikuttaa turhalta pohtia koheesiopolitiikkaa, joka edustaa lähes kolmasosaa EU:n talousarviosta, ellei samanaikaisesti keskustella varoista sen toteuttamiseen. ETSK haluaa muistuttaa, että EU:n talousarvio, sellaisena kuin siitä sovittiin rahoitusnäkymistä tehdyssä sopimuksessa, on riittämätön vastaamaan unionille asetettuihin kunnianhimoisiin tavoitteisiin. Nimenomaan rakennepolitiikkaa tarkasteltaessa havainto on sama: 0,36 prosenttia BKT:sta ei riitä takaamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa (2). |
| --- | --- | --- |

2.1

Kertomukseen liitetyllä tiedonannolla käynnistetään rakennepolitiikan tulevaisuutta koskeva keskustelu sarjalla kysymyksiä. ETSK katsoo, että kaksi erittäin tärkeää kysymystä, joihin pitäisi saada konkreettinen vastaus, on jätetty pois:

—

Vaikuttaa turhalta pohtia koheesiopolitiikkaa, joka edustaa lähes kolmasosaa EU:n talousarviosta, ellei samanaikaisesti keskustella varoista sen toteuttamiseen. ETSK haluaa muistuttaa, että EU:n talousarvio, sellaisena kuin siitä sovittiin rahoitusnäkymistä tehdyssä sopimuksessa, on riittämätön vastaamaan unionille asetettuihin kunnianhimoisiin tavoitteisiin. Nimenomaan rakennepolitiikkaa tarkasteltaessa havainto on sama: 0,36 prosenttia BKT:sta ei riitä takaamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa (2).

| — | Mitä tulee työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asemaan, useissa kysymyksissä käsitellään kyllä hallintoa, mutta rajoitutaan yksinomaan sen poliittiseen ulottuvuuteen. Kertomuksessa ei kuitenkaan valitettavasti ole huomioitu työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia, vaikka ne ovat välttämättömiä tekijöitä sen varmistamisessa, että hankkeet mukautetaan paikallisiin oloihin ja että ne saavat laajan yleisen kannatuksen, ja vaikka mainitut tahot edistävät avoimuutta resurssien käytössä. |
| --- | --- |

—

Mitä tulee työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asemaan, useissa kysymyksissä käsitellään kyllä hallintoa, mutta rajoitutaan yksinomaan sen poliittiseen ulottuvuuteen. Kertomuksessa ei kuitenkaan valitettavasti ole huomioitu työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia, vaikka ne ovat välttämättömiä tekijöitä sen varmistamisessa, että hankkeet mukautetaan paikallisiin oloihin ja että ne saavat laajan yleisen kannatuksen, ja vaikka mainitut tahot edistävät avoimuutta resurssien käytössä.

| 2.2 | Tarkkaavainen lukija saattaa hämääntyä kertomuksen luvuista, koska aina ei ole selvää, koskevatko ne 15, 25 vai 27 jäsenvaltion EU:ta. Myös kehityskulkuja käsiteltäessä ajankohtia koskevat viittaukset saattavat jäädä epäselviksi. Kertomuksessa käsitellään usein yhteenkuuluvuutta 27 jäsenvaltion EU:ssa käyttämällä viiteajankohtana vuotta 1996, jolloin jäsenvaltioiden määrä oli juuri noussut 15 valtioon. Tästä seuraa, että hahmotellut suuntaukset eivät koske ainoastaan EU:ta vaan ne koskevat myös valtioita, joihin (ottaen huomioon kyseisten valtioiden kauppasuhteiden suuntautuminen) EU:n alakohtaiset politiikat (sisämarkkinat, kilpailu, aluepolitiikka) eivät olleet vaikuttaneet tai olivat vaikuttaneet vain vähän. Toisin sanoen tämä kaikki hämärtää johtopäätöksiä, joita voidaan tehdä rakennepolitiikkojen erityisestä panoksesta yhteenkuuluvuuden lisäämiseen, vaikka panos on kiistämätön (3). |
| --- | --- |

2.2

Tarkkaavainen lukija saattaa hämääntyä kertomuksen luvuista, koska aina ei ole selvää, koskevatko ne 15, 25 vai 27 jäsenvaltion EU:ta. Myös kehityskulkuja käsiteltäessä ajankohtia koskevat viittaukset saattavat jäädä epäselviksi. Kertomuksessa käsitellään usein yhteenkuuluvuutta 27 jäsenvaltion EU:ssa käyttämällä viiteajankohtana vuotta 1996, jolloin jäsenvaltioiden määrä oli juuri noussut 15 valtioon. Tästä seuraa, että hahmotellut suuntaukset eivät koske ainoastaan EU:ta vaan ne koskevat myös valtioita, joihin (ottaen huomioon kyseisten valtioiden kauppasuhteiden suuntautuminen) EU:n alakohtaiset politiikat (sisämarkkinat, kilpailu, aluepolitiikka) eivät olleet vaikuttaneet tai olivat vaikuttaneet vain vähän. Toisin sanoen tämä kaikki hämärtää johtopäätöksiä, joita voidaan tehdä rakennepolitiikkojen erityisestä panoksesta yhteenkuuluvuuden lisäämiseen, vaikka panos on kiistämätön (3).

| 2.3 | Peruste, jonka mukaan jälkeenjääneiksi alueiksi katsotaan sellaiset alueet, joiden asukaskohtainen BKT on alhaisempi kuin 75 prosenttia EU:n keskiarvosta, on hämärtynyt useiden edellisiä jäsenvaltioita köyhempien valtioiden liityttyä unioniin (tilastovaikutus). Tämä pätee myös Bulgarian ja Romanian liittymiseen. Näin ollen ennen vuotta 2004 vallinnutta yhteenkuuluvuuden tilannetta ei voida suoraan verrata nykyiseen tilanteeseen. Raja-arvon yli hivuttautuneiden 12 valtion suoriutumista on suhteutettava, koska mikään ei takaa, etteikö niiden suoriutumiskyky selittyisi tilastovaikutuksella. |
| --- | --- |

2.3

Peruste, jonka mukaan jälkeenjääneiksi alueiksi katsotaan sellaiset alueet, joiden asukaskohtainen BKT on alhaisempi kuin 75 prosenttia EU:n keskiarvosta, on hämärtynyt useiden edellisiä jäsenvaltioita köyhempien valtioiden liityttyä unioniin (tilastovaikutus). Tämä pätee myös Bulgarian ja Romanian liittymiseen. Näin ollen ennen vuotta 2004 vallinnutta yhteenkuuluvuuden tilannetta ei voida suoraan verrata nykyiseen tilanteeseen. Raja-arvon yli hivuttautuneiden 12 valtion suoriutumista on suhteutettava, koska mikään ei takaa, etteikö niiden suoriutumiskyky selittyisi tilastovaikutuksella.

| 2.4 | Kertomuksessa ilmoitetaan, että seuraavan ohjelmakauden alussa yhdeksän EU:n 12:sta vuosina 2004 ja 2007 liittyneestä jäsenvaltiosta on ylittänyt kynnysarvon, joka on 75 prosenttia asukaskohtaisen bruttokansantuotteen keskiarvosta. Näin ollen tämä viitearvo ei ole enää olennainen. Tätä kysymystä olisi syytä miettiä jo nyt. |
| --- | --- |

2.4

Kertomuksessa ilmoitetaan, että seuraavan ohjelmakauden alussa yhdeksän EU:n 12:sta vuosina 2004 ja 2007 liittyneestä jäsenvaltiosta on ylittänyt kynnysarvon, joka on 75 prosenttia asukaskohtaisen bruttokansantuotteen keskiarvosta. Näin ollen tämä viitearvo ei ole enää olennainen. Tätä kysymystä olisi syytä miettiä jo nyt.

| 2.5 | Vaikka kertomuksessa annetaan runsaasti tietoja, on harmillista, ettei niitä aina vertailla ristiin.






  — | Esimerkiksi liitteen I kohtien 2.1.3, 3.2, 2.2.4 (erityisesti grafiikan osalta) ja 2.2.6 samanaikaisesta tarkastelusta käyvät ilmi vaikeudet yhdistää talouskasvu ja tasapainoinen kehitys (tässä tapauksessa kaikkia alueita hyödyttävään työpaikkojen luomiseen). Kyse on todellisesta haasteesta erityisesti tietyille uusille jäsenvaltioille (Puolalle, Unkarille, Romanialle, Bulgarialle ja Tšekin tasavallalle). |
| --- | --- | --- |

2.5

Vaikka kertomuksessa annetaan runsaasti tietoja, on harmillista, ettei niitä aina vertailla ristiin.

—

Esimerkiksi liitteen I kohtien 2.1.3, 3.2, 2.2.4 (erityisesti grafiikan osalta) ja 2.2.6 samanaikaisesta tarkastelusta käyvät ilmi vaikeudet yhdistää talouskasvu ja tasapainoinen kehitys (tässä tapauksessa kaikkia alueita hyödyttävään työpaikkojen luomiseen). Kyse on todellisesta haasteesta erityisesti tietyille uusille jäsenvaltioille (Puolalle, Unkarille, Romanialle, Bulgarialle ja Tšekin tasavallalle).

| — | Vaikka onkin totta, että entiset koheesiomaat Irlanti, Kreikka ja Espanja ovat päässeet eroon jälkeenjääneisyydestään kokonaan tai osittain, miten on niiden kasvun kestävyyden laita? Kuinka tulevaan kehitykseen voi suhtautua myönteisesti, kun tuntikohtainen tuottavuus on kymmenen vuoden ajan laskenut suhteessa eurooppalaiseen keskiarvoon tai kun kasvu perustuu suureksi osaksi kiinteistöalaan (kuten Espanjassa)? Miten on selitettävissä, että huolimatta Irlannin voimakkaasta kasvusta, joka on nostanut sen toiselle sijalle reaalisen asukaskohtaisen BKT:n osalta ja on mahdollistanut täystyöllisyyden palauttamisen, melkein yksi henkilö viidestä elää köyhyysuhan alaisena? |
| --- | --- |

—

Vaikka onkin totta, että entiset koheesiomaat Irlanti, Kreikka ja Espanja ovat päässeet eroon jälkeenjääneisyydestään kokonaan tai osittain, miten on niiden kasvun kestävyyden laita? Kuinka tulevaan kehitykseen voi suhtautua myönteisesti, kun tuntikohtainen tuottavuus on kymmenen vuoden ajan laskenut suhteessa eurooppalaiseen keskiarvoon tai kun kasvu perustuu suureksi osaksi kiinteistöalaan (kuten Espanjassa)? Miten on selitettävissä, että huolimatta Irlannin voimakkaasta kasvusta, joka on nostanut sen toiselle sijalle reaalisen asukaskohtaisen BKT:n osalta ja on mahdollistanut täystyöllisyyden palauttamisen, melkein yksi henkilö viidestä elää köyhyysuhan alaisena?

| — | On merkillepantavaa, että Lissabonin strategiassa vuonna 2000 keskeiseksi tavoitteeksi tunnustettua työllisyyden laadun ulottuvuutta ei käsitellä tässä laajassa kertomuksessa lainkaan (4). Komitea katsoo, että jokaisen jäsenvaltion on arvioitava tarkkaan, ovatko rakennerahastojen tukemat tai niiden ansiosta luodut työpaikat sellaisia, että ne ovat mahdollistaneet ihmisille työmarkkinoille pääsyn, kohtuulliset elinolot ja riittävän palkan. |
| --- | --- |

—

On merkillepantavaa, että Lissabonin strategiassa vuonna 2000 keskeiseksi tavoitteeksi tunnustettua työllisyyden laadun ulottuvuutta ei käsitellä tässä laajassa kertomuksessa lainkaan (4). Komitea katsoo, että jokaisen jäsenvaltion on arvioitava tarkkaan, ovatko rakennerahastojen tukemat tai niiden ansiosta luodut työpaikat sellaisia, että ne ovat mahdollistaneet ihmisille työmarkkinoille pääsyn, kohtuulliset elinolot ja riittävän palkan.

| 2.6 | ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, ettei kertomuksessa viitata osuus- ja yhteisötalouteen, joka koskee 10 prosenttia Euroopan yrityksistä, eikä sen asemaan yhteenkuuluvuudessa (erityisesti haavoittuvimmassa asemassa oleville henkilöille annettava tuki työmarkkinoilla). Tämä ala tuottaa laadukkaita työpaikkoja ja edistää osaltaan kestävää kehitystä vakiinnuttamalla alueellista työllisyyttä, elvyttämällä maaseutualueita, luomalla sosiaalista pääomaa ja ennakoimalla ala- ja aluekohtaisia rakenneuudistusprosesseja. Olisikin toivottavaa esittää määrällisesti ja laadullisesti vertailukelpoisia, jäsenvaltiokohtaisia tilastotietoja alan tuntemuksen parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, ettei kertomuksessa viitata osuus- ja yhteisötalouteen, joka koskee 10 prosenttia Euroopan yrityksistä, eikä sen asemaan yhteenkuuluvuudessa (erityisesti haavoittuvimmassa asemassa oleville henkilöille annettava tuki työmarkkinoilla). Tämä ala tuottaa laadukkaita työpaikkoja ja edistää osaltaan kestävää kehitystä vakiinnuttamalla alueellista työllisyyttä, elvyttämällä maaseutualueita, luomalla sosiaalista pääomaa ja ennakoimalla ala- ja aluekohtaisia rakenneuudistusprosesseja. Olisikin toivottavaa esittää määrällisesti ja laadullisesti vertailukelpoisia, jäsenvaltiokohtaisia tilastotietoja alan tuntemuksen parantamiseksi.

| 2.7 | ETSK katsoo, että on syvennettävä ja tarkasteltava useita taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ulottuvuuksia, kuten yhdenvertaisia mahdollisuuksia työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.7

ETSK katsoo, että on syvennettävä ja tarkasteltava useita taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ulottuvuuksia, kuten yhdenvertaisia mahdollisuuksia työmarkkinoilla.

| 2.8 | Vaikka EU:n koheesiopolitiikan hyödyllisyydestä on vielä esitettävä näyttöä, kertomuksessa tuodaan esiin uusia tekijöitä:






  — | Markkinavoimat suosivat pääkaupunkeja; työntekijävirrat ja työttömät hakeutuvat usein niitä kohti, vaikka ne eivät olisikaan sellaisia onneloita kuin annetaan ymmärtää. Tätä tekijää ei pidä aliarvioida keskusteluissa, joissa pyritään ratkaisemaan työttömyys edistämällä liikkuvuutta. |
| --- | --- | --- |

2.8

Vaikka EU:n koheesiopolitiikan hyödyllisyydestä on vielä esitettävä näyttöä, kertomuksessa tuodaan esiin uusia tekijöitä:

—

Markkinavoimat suosivat pääkaupunkeja; työntekijävirrat ja työttömät hakeutuvat usein niitä kohti, vaikka ne eivät olisikaan sellaisia onneloita kuin annetaan ymmärtää. Tätä tekijää ei pidä aliarvioida keskusteluissa, joissa pyritään ratkaisemaan työttömyys edistämällä liikkuvuutta.

| — | Pääkaupungit ovat usein ainoita kasvua vetäviä alueita. Toissijaisia kehityskeskuksia, joilla on kansainvälistä merkitystä ja jotka ovat taloudellisesti kestävällä pohjalla, on vain kolmessa maassa. Tämä selittää keskimääräisen kasvuasteen alueellisen tason vaihtelun 0 prosentin ja 8,6 prosentin välillä (1997–2004). |
| --- | --- |

—

Pääkaupungit ovat usein ainoita kasvua vetäviä alueita. Toissijaisia kehityskeskuksia, joilla on kansainvälistä merkitystä ja jotka ovat taloudellisesti kestävällä pohjalla, on vain kolmessa maassa. Tämä selittää keskimääräisen kasvuasteen alueellisen tason vaihtelun 0 prosentin ja 8,6 prosentin välillä (1997–2004).

| — | Mikäli jokin valtio kokonaisuudessaan saavuttaakin pääkaupunkinsa ansiosta kriittisen 75 prosentin raja-arvon, monet alueet tarvitsevat paljon enemmän aikaa sen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Mikäli jokin valtio kokonaisuudessaan saavuttaakin pääkaupunkinsa ansiosta kriittisen 75 prosentin raja-arvon, monet alueet tarvitsevat paljon enemmän aikaa sen saavuttamiseen.

Alueellinen yhteenkuuluvuus näyttää yhä enemmän vahvistuvan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden perustaksi. Se olisi siten kiireellisesti tunnustettava täysimääräisesti EU:n yleiseksi tavoitteeksi.

| 2.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan yhteenkuuluvuutta havainnollistetaan vertaamalla EU:ta sen maailmanlaajuisiin kilpakumppaneihin sekä korostamalla pääkaupunkien asemaa, kestävään kehitykseen kohdistuvia vaikutuksia (erityisesti epätasapainoista kehitystä ja ympäristöpaineita) ja ilmastonmuutoksen alueellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.9

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan yhteenkuuluvuutta havainnollistetaan vertaamalla EU:ta sen maailmanlaajuisiin kilpakumppaneihin sekä korostamalla pääkaupunkien asemaa, kestävään kehitykseen kohdistuvia vaikutuksia (erityisesti epätasapainoista kehitystä ja ympäristöpaineita) ja ilmastonmuutoksen alueellisia vaikutuksia.

| 2.10 | ETSK tukee Euroopan unionin tavoitetta saavuttaa johtoasema ilmastonmuutoksen torjunnassa. Jos muut maat eivät kuitenkaan seuraa EU:n esimerkkiä, kilpailukyky joutuu vaaraan, ja tämä vaikuttaa unionin koheesiopolitiikkaan. Kilpailun vääristyminen edistäisi yritysten siirtymistä maihin, jotka eivät osallistu ilmastonmuutospolitiikkaan. |
| --- | --- |

2.10

ETSK tukee Euroopan unionin tavoitetta saavuttaa johtoasema ilmastonmuutoksen torjunnassa. Jos muut maat eivät kuitenkaan seuraa EU:n esimerkkiä, kilpailukyky joutuu vaaraan, ja tämä vaikuttaa unionin koheesiopolitiikkaan. Kilpailun vääristyminen edistäisi yritysten siirtymistä maihin, jotka eivät osallistu ilmastonmuutospolitiikkaan.

| 2.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että kiinnitetään aikaisempaa enemmän huomiota yhteenkuuluvuuden alueelliseen ulottuvuuteen, joka on Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) (1999) hyväksymisestä huolimatta jäänyt toistaiseksi sivurooli. Kaupunkikehityksen strategiassa, alueellisessa toimintasuunnitelmassa ja Leipzigin peruskirjassa luetellaan kaupunkikehityksen olennaisia periaatteita, ja ETSK puolestaan on korostanut teollisuus- ja innovaatiopolitiikan yhteydessä klustereina toimivien suurkaupunkialueiden asemaa. |
| --- | --- |

2.11

ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että kiinnitetään aikaisempaa enemmän huomiota yhteenkuuluvuuden alueelliseen ulottuvuuteen, joka on Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) (1999) hyväksymisestä huolimatta jäänyt toistaiseksi sivurooli. Kaupunkikehityksen strategiassa, alueellisessa toimintasuunnitelmassa ja Leipzigin peruskirjassa luetellaan kaupunkikehityksen olennaisia periaatteita, ja ETSK puolestaan on korostanut teollisuus- ja innovaatiopolitiikan yhteydessä klustereina toimivien suurkaupunkialueiden asemaa.

| 2.12 | Yhteisön politiikkojen ja yhteenkuuluvuuden yhteyksiä esittelevä viimeinen luku on vähiten vakuuttava: siinä luetellaan Lissabonin strategian yhteydessä toteutetut toimet tarjoamatta uskottavia todisteita niiden konkreettisista vaikutuksista yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

2.12

Yhteisön politiikkojen ja yhteenkuuluvuuden yhteyksiä esittelevä viimeinen luku on vähiten vakuuttava: siinä luetellaan Lissabonin strategian yhteydessä toteutetut toimet tarjoamatta uskottavia todisteita niiden konkreettisista vaikutuksista yhteenkuuluvuuteen.

3.   Suositukset

| 3.1 | Ennakoimatta tulevaa oma-aloitteista lausuntoaan, jonka ETSK esittää vastauksena komission järjestämän julkisen kuulemiseen tulevasta EU:n talousarviosta, ETSK palauttaa mieliin joitakin aiemmista suosituksistaan. |
| --- | --- |

3.1

Ennakoimatta tulevaa oma-aloitteista lausuntoaan, jonka ETSK esittää vastauksena komission järjestämän julkisen kuulemiseen tulevasta EU:n talousarviosta, ETSK palauttaa mieliin joitakin aiemmista suosituksistaan.

| 3.1.1 | Rakennerahastot rajoittuvat nykyisin pääasiassa tukien myöntämiseen. Aikaisemmassa lausunnossaan (5) ETSK ehdotti rakennerahastojen rahoitusmuotojen määrittelemistä uudelleen, jotta niiden vaikutukset moninkertaistettaisiin Euroopan investointirahaston ja Euroopan investointipankin osallisuuden avulla. Siinä ehdotettiin tukien muuttamista rahoitustuotteiksi vipuvaikutuksen luomiseksi: esimerkiksi yhden euron varaaminen riskipääomalainan takaamiseen mahdollistaisi pk-yrityksen 5–10 euron suuruisen investoinnin rahoittamisen. JEREMIE-ohjelman mallia on laajennettava (6). |
| --- | --- |

3.1.1

Rakennerahastot rajoittuvat nykyisin pääasiassa tukien myöntämiseen. Aikaisemmassa lausunnossaan (5) ETSK ehdotti rakennerahastojen rahoitusmuotojen määrittelemistä uudelleen, jotta niiden vaikutukset moninkertaistettaisiin Euroopan investointirahaston ja Euroopan investointipankin osallisuuden avulla. Siinä ehdotettiin tukien muuttamista rahoitustuotteiksi vipuvaikutuksen luomiseksi: esimerkiksi yhden euron varaaminen riskipääomalainan takaamiseen mahdollistaisi pk-yrityksen 5–10 euron suuruisen investoinnin rahoittamisen. JEREMIE-ohjelman mallia on laajennettava (6).

| 3.1.2 | Lisäksi voitaisiin vapauttaa varoja korottamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden maksuosuutta, ja ne voitaisiin ohjata eurooppalaista lisäarvoa tuoviin hankkeisiin (erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) puuttuviin yhteyksiin ja Euroopan globalisaatiorahastoon). |
| --- | --- |

3.1.2

Lisäksi voitaisiin vapauttaa varoja korottamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden maksuosuutta, ja ne voitaisiin ohjata eurooppalaista lisäarvoa tuoviin hankkeisiin (erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) puuttuviin yhteyksiin ja Euroopan globalisaatiorahastoon).

| 3.1.2.1 | ETSK on moneen otteeseen arvostellut EU:n talousarvioon sisältyvää ALV-järjestelmää, koska verojen keräämisen, hallinnan ja valvomisen kulut ovat ylettömän suuria (7). Kyseisiä kustannuksia tulee vähentää, mikä vapauttaisi varoja yhteisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

3.1.2.1

ETSK on moneen otteeseen arvostellut EU:n talousarvioon sisältyvää ALV-järjestelmää, koska verojen keräämisen, hallinnan ja valvomisen kulut ovat ylettömän suuria (7). Kyseisiä kustannuksia tulee vähentää, mikä vapauttaisi varoja yhteisiin hankkeisiin.

| 3.1.2.2 | Olisi lakkautettava vakiintunut käytäntö, jonka mukaan käyttämättä jätetyt määrärahat palautetaan EU:n jo ennestään niukasta talousarviosta jäsenvaltioille. Kyseiset määrärahat edustavat vain pientä osaa vuosittaisesta talousarviosta. Kuitenkin kaudella 2000–2005 kertyneet varat olivat lähes 45 miljardia euroa, jotka olisi voitu käyttää hyödyllisesti (8). |
| --- | --- |

3.1.2.2

Olisi lakkautettava vakiintunut käytäntö, jonka mukaan käyttämättä jätetyt määrärahat palautetaan EU:n jo ennestään niukasta talousarviosta jäsenvaltioille. Kyseiset määrärahat edustavat vain pientä osaa vuosittaisesta talousarviosta. Kuitenkin kaudella 2000–2005 kertyneet varat olivat lähes 45 miljardia euroa, jotka olisi voitu käyttää hyödyllisesti (8).

| 3.1.2.3 | Kun otetaan huomioon kaikkia jäsenvaltioita uhkaava väestön vanheneminen, jonka myötä sosiaalikulut kasvavat, sekä vakaussopimuksesta jäsenvaltioille koituvat budjettirajoitukset, yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus saattaisi olla yksi vaihtoehto. Tällaiset kumppanuudet ovat riippuvaisia (erityisesti valtion sisällä) hallintoviranomaisten kyvystä neuvotella tasapainoisia sopimuksia yksityisen sektorin kanssa, mikä edellyttää hallinnollisten valmiuksien vahvistamista. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Kun otetaan huomioon kaikkia jäsenvaltioita uhkaava väestön vanheneminen, jonka myötä sosiaalikulut kasvavat, sekä vakaussopimuksesta jäsenvaltioille koituvat budjettirajoitukset, yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus saattaisi olla yksi vaihtoehto. Tällaiset kumppanuudet ovat riippuvaisia (erityisesti valtion sisällä) hallintoviranomaisten kyvystä neuvotella tasapainoisia sopimuksia yksityisen sektorin kanssa, mikä edellyttää hallinnollisten valmiuksien vahvistamista.

| 3.2 | Aluepolitiikan ohjaamiseksi laaditut strategiset suuntaviivat on yhdenmukaistettu Lissabonin strategian kanssa. ETSK ehdottaa, että aluepolitiikassa otetaan tasapainoisemmin huomioon kestävän kehityksen strategia, joka koskee kaikkia yhteenkuuluvuuden ulottuvuuksia, sillä sitä täydentävässä Lissabonin strategiassa keskitytään kilpailukykyyn (9). | LISSABON | KESTÄVÄ KEHITYS |
| --- | --- | --- | --- |
| Aikaperspektiivi | 2010 | Ei määräaikaa; pitkä aikaväli |
| Toiminta-alue | Euroopan unioni | Ulkoisen ulottuvuutensa myötä EU:n rajat ylittävä |
| Painopistealueet (10) | Kasvun ja työllisyyden parantaminen; dynaamisen ja toimivan euroalueen varmistaminen; Euroopasta houkuttelevampi paikka investoijille ja työntekijöille; kasvua osaamisella ja innovaatiolla; useampien ihmisten houkutteleminen työelämään ja pitäminen työelämässä sekä sosiaaliturvajärjestelmien nykyaikaistaminen; työntekijöiden ja yritysten mukautumiskyvyn kehittäminen sekä työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen; lisäsijoittaminen inhimilliseen pääomaan parantamalla koulutusta ja taitoja | Ilmastonmuutokseen vastaaminen; laadukkaan terveydenhuollon edistäminen — julkinen terveydenhuolto; sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen ja väestörakenteen muutokseen puuttuminen; luonnonvarojen parempi hallinta; liikenteen muuttaminen kestävämmäksi; maailmanlaajuisen köyhyyden torjuminen; kehityksen edistäminen |

3.2

Aluepolitiikan ohjaamiseksi laaditut strategiset suuntaviivat on yhdenmukaistettu Lissabonin strategian kanssa. ETSK ehdottaa, että aluepolitiikassa otetaan tasapainoisemmin huomioon kestävän kehityksen strategia, joka koskee kaikkia yhteenkuuluvuuden ulottuvuuksia, sillä sitä täydentävässä Lissabonin strategiassa keskitytään kilpailukykyyn (9).

LISSABON

KESTÄVÄ KEHITYS

Aikaperspektiivi

2010

Ei määräaikaa; pitkä aikaväli

Toiminta-alue

Euroopan unioni

Ulkoisen ulottuvuutensa myötä EU:n rajat ylittävä

Painopistealueet (10)

Kasvun ja työllisyyden parantaminen; dynaamisen ja toimivan euroalueen varmistaminen; Euroopasta houkuttelevampi paikka investoijille ja työntekijöille; kasvua osaamisella ja innovaatiolla; useampien ihmisten houkutteleminen työelämään ja pitäminen työelämässä sekä sosiaaliturvajärjestelmien nykyaikaistaminen; työntekijöiden ja yritysten mukautumiskyvyn kehittäminen sekä työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen; lisäsijoittaminen inhimilliseen pääomaan parantamalla koulutusta ja taitoja

Ilmastonmuutokseen vastaaminen; laadukkaan terveydenhuollon edistäminen — julkinen terveydenhuolto; sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen ja väestörakenteen muutokseen puuttuminen; luonnonvarojen parempi hallinta; liikenteen muuttaminen kestävämmäksi; maailmanlaajuisen köyhyyden torjuminen; kehityksen edistäminen

| 3.2.1 | Seuraavissa Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskuksen (European Spatial Planning Observation Network, ESPON) laatimissa kartoissa havainnollistetaan vuoteen 2030 mennessä tapahtuvaa yhä suurempaa keskittymistä ja suurkaupungistumista, joihin Lissabonin strategian syventäminen nykyisten suuntaviivojen perusteella johtaisi. Yhteenkuuluvuuteen painottuvalla visiolla voitaisiin laajentaa taloudellista keskusta ja ennen kaikkea nostaa esiin muita kehityskeskuksia (Itämeren alueet, Wienin, Berliinin, Varsovan ja Budapestin rajaama neliönmuotoinen alue idässä sekä Etelä-Ranska ja Katalonia). |
| --- | --- |

3.2.1

Seuraavissa Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskuksen (European Spatial Planning Observation Network, ESPON) laatimissa kartoissa havainnollistetaan vuoteen 2030 mennessä tapahtuvaa yhä suurempaa keskittymistä ja suurkaupungistumista, joihin Lissabonin strategian syventäminen nykyisten suuntaviivojen perusteella johtaisi. Yhteenkuuluvuuteen painottuvalla visiolla voitaisiin laajentaa taloudellista keskusta ja ennen kaikkea nostaa esiin muita kehityskeskuksia (Itämeren alueet, Wienin, Berliinin, Varsovan ja Budapestin rajaama neliönmuotoinen alue idässä sekä Etelä-Ranska ja Katalonia).

| 3.2.2 | Tässä yhteydessä ETSK muistuttaa (11), että on tärkeää kehittää ja toteuttaa monikeskuksisuutta kahdella tasolla tasapainoisen kehityksen yhteydessä, jotta vältytään keskittymisen haitallisilta vaikutuksilta (12). Ensimmäisellä tasolla helpotetaan ympäri Eurooppaa sijaitsevien kehityskeskusten muodostamista levittämään kasvua ja työllisyyttä talouskeskuksen (viisikulmion) ulkopuolelle. Toisella tasolla lujitetaan suurten kaupunkikeskittymien ja (syrjäisten) maaseutualueiden synergiaa erityisesti yhteisen tilastollisen alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) sisäisen alueellisen jakautumisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

3.2.2

Tässä yhteydessä ETSK muistuttaa (11), että on tärkeää kehittää ja toteuttaa monikeskuksisuutta kahdella tasolla tasapainoisen kehityksen yhteydessä, jotta vältytään keskittymisen haitallisilta vaikutuksilta (12). Ensimmäisellä tasolla helpotetaan ympäri Eurooppaa sijaitsevien kehityskeskusten muodostamista levittämään kasvua ja työllisyyttä talouskeskuksen (viisikulmion) ulkopuolelle. Toisella tasolla lujitetaan suurten kaupunkikeskittymien ja (syrjäisten) maaseutualueiden synergiaa erityisesti yhteisen tilastollisen alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) sisäisen alueellisen jakautumisen välttämiseksi.

| 3.3 | Kun otetaan huomioon, että pääkaupungeilla on yhä keskeisempi asema vaurauden, toiminnan ja työpaikkojen luomisessa erityisesti tietyissä uusissa jäsenvaltioissa (13), sekä se, että BKT:n kasvuasteen ja inflaation välillä on voimakas vastaavuus, euroalueeseen liittyvien maiden hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten yhtenäisvaluuttaan siirtyminen vaikuttaa maiden sisäiseen koheesioon. Sisäiseen koheesioon saattaa kohdistua paineita, kun saman maan eri alueiden dynamiikat ovat erilaisia. Unohtamatta euron tuomia etuja (14) voidaan todeta, että yhteisen korkotason politiikalla ei välttämättä pystytä vastaamaan näiden maiden talouksien erityisiin tarpeisiin ja että lisäksi kyseisen politiikan vaikutukset koetaan eri tavoin suurissa toiminnan keskuksissa (mukaan lukien pääkaupunki) ja muilla alueilla. Täydentävänä toimena on vahvistettava jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointia ilmiön lieventämiseksi (15). |
| --- | --- |

3.3

Kun otetaan huomioon, että pääkaupungeilla on yhä keskeisempi asema vaurauden, toiminnan ja työpaikkojen luomisessa erityisesti tietyissä uusissa jäsenvaltioissa (13), sekä se, että BKT:n kasvuasteen ja inflaation välillä on voimakas vastaavuus, euroalueeseen liittyvien maiden hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten yhtenäisvaluuttaan siirtyminen vaikuttaa maiden sisäiseen koheesioon. Sisäiseen koheesioon saattaa kohdistua paineita, kun saman maan eri alueiden dynamiikat ovat erilaisia. Unohtamatta euron tuomia etuja (14) voidaan todeta, että yhteisen korkotason politiikalla ei välttämättä pystytä vastaamaan näiden maiden talouksien erityisiin tarpeisiin ja että lisäksi kyseisen politiikan vaikutukset koetaan eri tavoin suurissa toiminnan keskuksissa (mukaan lukien pääkaupunki) ja muilla alueilla. Täydentävänä toimena on vahvistettava jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointia ilmiön lieventämiseksi (15).

| 3.4 | Kertomuksessa korostetaan uudelleen yleishyödyllisten palvelujen merkitystä. Vuoden 2007 HVK:n määrittelemää uutta yleishyödyllisiä palveluja koskevaa pöytäkirjaa ajatellen ETSK toistaa pyyntönsä, jonka mukaan ”yhteisön tasolle on näin ollen määriteltävä yleishyödyllisiä palveluja varten yhteinen viitekehys ja yhteiset säännöt, jotka pätevät kaikkiin (taloudellisiin ja muihin kuin taloudellisiin) yleishyödyllisiin palveluihin, myös yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin. Ne tulee koota puitedirektiiviin, joka hyväksytään yhteispäätösmenettelyllä ja jonka avulla voidaan luoda palvelujen erityispiirteisiin mukautettu yhteisön kehys” (16). |
| --- | --- |

3.4

Kertomuksessa korostetaan uudelleen yleishyödyllisten palvelujen merkitystä. Vuoden 2007 HVK:n määrittelemää uutta yleishyödyllisiä palveluja koskevaa pöytäkirjaa ajatellen ETSK toistaa pyyntönsä, jonka mukaan ”yhteisön tasolle on näin ollen määriteltävä yleishyödyllisiä palveluja varten yhteinen viitekehys ja yhteiset säännöt, jotka pätevät kaikkiin (taloudellisiin ja muihin kuin taloudellisiin) yleishyödyllisiin palveluihin, myös yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin. Ne tulee koota puitedirektiiviin, joka hyväksytään yhteispäätösmenettelyllä ja jonka avulla voidaan luoda palvelujen erityispiirteisiin mukautettu yhteisön kehys” (16).

| 3.5 | ETSK:n (jonka kannan Euroopan parlamentti on toistanut tuoreissa mietinnöissään) mukaan yhteenkuuluvuutta ei voida tarkastella yksinomaan BKT-pohjaisten indikaattoreiden avulla. Komitea toivoo, että luotaisiin ”entistä objektiivisempi yhteenkuuluvuutta mittaava indikaattori”, jonka tulisi BKT:n lisäksi ”sisältää myös esimerkiksi työllisyys- ja työttömyysastetta, sosiaalisen suojelun laajuutta ja yleishyödyllisten palveluiden saatavuutta koskevia parametreja” (17). Kyseisiä indikaattoreita olisi lisäksi täydennettävä tuloeroihin (Gini-kerroin tai tuloviidenneksien tulo-osuuksien suhdetta tarkasteleva raportti) sekä hiilidioksidipäästöihin (asukaskohtaiset päästöt tai vuoden 1990 jälkeinen kehitys) liittyvillä indikaattoreilla. Yleisesti ottaen on tärkeää vahvistaa EU:n tilastovälineitä erityisesti NUTS-tasolla ja lujittaa Eurostatin ja kansallisten tilastokeskusten välisiä yhteyksiä, jotta päästäisiin mahdollisimman nopeasti käsiksi mahdollisimman täydellisiin ja täsmällisiin tietoihin (18). |
| --- | --- |

3.5

ETSK:n (jonka kannan Euroopan parlamentti on toistanut tuoreissa mietinnöissään) mukaan yhteenkuuluvuutta ei voida tarkastella yksinomaan BKT-pohjaisten indikaattoreiden avulla. Komitea toivoo, että luotaisiin ”entistä objektiivisempi yhteenkuuluvuutta mittaava indikaattori”, jonka tulisi BKT:n lisäksi ”sisältää myös esimerkiksi työllisyys- ja työttömyysastetta, sosiaalisen suojelun laajuutta ja yleishyödyllisten palveluiden saatavuutta koskevia parametreja” (17). Kyseisiä indikaattoreita olisi lisäksi täydennettävä tuloeroihin (Gini-kerroin tai tuloviidenneksien tulo-osuuksien suhdetta tarkasteleva raportti) sekä hiilidioksidipäästöihin (asukaskohtaiset päästöt tai vuoden 1990 jälkeinen kehitys) liittyvillä indikaattoreilla. Yleisesti ottaen on tärkeää vahvistaa EU:n tilastovälineitä erityisesti NUTS-tasolla ja lujittaa Eurostatin ja kansallisten tilastokeskusten välisiä yhteyksiä, jotta päästäisiin mahdollisimman nopeasti käsiksi mahdollisimman täydellisiin ja täsmällisiin tietoihin (18).

| 3.6 | ETSK ehdottaa pohdittavaksi, olisiko asianmukaisempaa käyttää seuraavassa rakennerahastovarojen jakovaiheessa indikaattorina ennemminkin bruttokansantuloa (BKTL) kuin BKT:ta, kuten tehdään jo koheesiorahastossa. Näin voitaisiin ottaa huomioon muualla asuvat työntekijät, joiden aiheuttamat talousvaikutukset auttavat erojen umpeen kuromisessa, kuten kertomuksen yhdessä osassa korostetaan, kun liikkuvuutta kannustetaan kaikilla tasoilla. Samoin voitaisiin ottaa huomioon suorien ulkomaisten investointien virrat, joissa osa tuloista palaa alkuperämaahan. BKTL:ssä siis otetaan huomioon sekä sisälle tulevat että ulospäin suuntautuvat virrat, toisin kuin BKT:ssa. Tämä ero voi olla merkittävä tietyissä maissa (Luxemburgissa, Irlannissa, Tšekin tasavallassa, Virossa, Kyproksessa, Unkarissa ja vähäisemmässä määrin Puolassa ja Romaniassa), mikä voi johtaa ihanteellisen määrän alittavaan rakennerahastojen varojen jakamiseen. On myös huomattava, että nämä tiedot eivät ole saatavilla NUTS-tasolla. Tämä puute on mahdollisuuksien mukaan korjattava. |
| --- | --- |

3.6

ETSK ehdottaa pohdittavaksi, olisiko asianmukaisempaa käyttää seuraavassa rakennerahastovarojen jakovaiheessa indikaattorina ennemminkin bruttokansantuloa (BKTL) kuin BKT:ta, kuten tehdään jo koheesiorahastossa. Näin voitaisiin ottaa huomioon muualla asuvat työntekijät, joiden aiheuttamat talousvaikutukset auttavat erojen umpeen kuromisessa, kuten kertomuksen yhdessä osassa korostetaan, kun liikkuvuutta kannustetaan kaikilla tasoilla. Samoin voitaisiin ottaa huomioon suorien ulkomaisten investointien virrat, joissa osa tuloista palaa alkuperämaahan. BKTL:ssä siis otetaan huomioon sekä sisälle tulevat että ulospäin suuntautuvat virrat, toisin kuin BKT:ssa. Tämä ero voi olla merkittävä tietyissä maissa (Luxemburgissa, Irlannissa, Tšekin tasavallassa, Virossa, Kyproksessa, Unkarissa ja vähäisemmässä määrin Puolassa ja Romaniassa), mikä voi johtaa ihanteellisen määrän alittavaan rakennerahastojen varojen jakamiseen. On myös huomattava, että nämä tiedot eivät ole saatavilla NUTS-tasolla. Tämä puute on mahdollisuuksien mukaan korjattava.

4.   Vastaukset kuulemisen eräisiin kysymyksiin

4.1   Kuinka alueet voivat vastata vähän tai keskinkertaisesti teknistyneillä aloilla dynaamisesti toimivien kilpailijoiden aiheuttamiin rakennemuutospaineisiin?

| 4.1.1 | Mitä tulee eurooppalaisten yritysten laadun parantamiseen, on selvää, että seitsemännessä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa sekä korkeakoulujen välisessä yhteistyöohjelmassa (KVY), joilla pyritään kannustamaan pk-yrityksiä ja alueiden osaamista, käytettävä lähestymistapa suuntautuu liiaksi ylhäältä alaspäin. On syytä edistää yhteyksiä ”teknologisen ja tieteellisen huippuosaamisen verkostoon”, teollisuuspuistoja sekä järjestelmällisiä yhteyksiä ”korkeakoulujen, teollisuuden ja hallituksen välillä”. On kuitenkin pidettävä mielessä, että innovaation vaatimus sisältää pirstoutumisen riskin, mikäli ei ”muotoilla uusia vastuualueita kansalaisten ohjaamiseksi muutosten keskellä” (19). Tämä merkitsee, että työllisyyden laadun ulottuvuutta on tarkasteltava vakavammin, koska ”sen lisäksi, että on lisättävä tutkimus- ja kehittämistoimintaan tehtäviä investointeja, investointeja yleensä sekä osaamis- ja tietoyhteiskunnan edellyttämään perus- ja jatkokoulutukseen tehtäviä investointeja, on myös parannettava työelämän laatua tuottavuuden kasvun ja yritysten innovointikyvyn edistämiseksi. Tämä ilmenee tieteellisistä tutkimuksista, joissa tarkastellaan työelämän laadun ja tuottavuuden yhteyttä sekä ’kunnollisen työn’ merkitystä työntekijän työmotivaatiolle ja työhalukkuudelle” (20). |
| --- | --- |

4.1.1

Mitä tulee eurooppalaisten yritysten laadun parantamiseen, on selvää, että seitsemännessä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa sekä korkeakoulujen välisessä yhteistyöohjelmassa (KVY), joilla pyritään kannustamaan pk-yrityksiä ja alueiden osaamista, käytettävä lähestymistapa suuntautuu liiaksi ylhäältä alaspäin. On syytä edistää yhteyksiä ”teknologisen ja tieteellisen huippuosaamisen verkostoon”, teollisuuspuistoja sekä järjestelmällisiä yhteyksiä ”korkeakoulujen, teollisuuden ja hallituksen välillä”. On kuitenkin pidettävä mielessä, että innovaation vaatimus sisältää pirstoutumisen riskin, mikäli ei ”muotoilla uusia vastuualueita kansalaisten ohjaamiseksi muutosten keskellä” (19). Tämä merkitsee, että työllisyyden laadun ulottuvuutta on tarkasteltava vakavammin, koska ”sen lisäksi, että on lisättävä tutkimus- ja kehittämistoimintaan tehtäviä investointeja, investointeja yleensä sekä osaamis- ja tietoyhteiskunnan edellyttämään perus- ja jatkokoulutukseen tehtäviä investointeja, on myös parannettava työelämän laatua tuottavuuden kasvun ja yritysten innovointikyvyn edistämiseksi. Tämä ilmenee tieteellisistä tutkimuksista, joissa tarkastellaan työelämän laadun ja tuottavuuden yhteyttä sekä ’kunnollisen työn’ merkitystä työntekijän työmotivaatiolle ja työhalukkuudelle” (20).

| 4.1.2 | Teollisuuspolitiikan osalta ”yhteisvaikutusten yksilöimisellä ja kaikkien asianomaisten osallistumisella teollisuuden muutoksia voitaneen hallita yhteiskunnallisesti hyväksyttävällä tavalla, mikäli taataan työmarkkinaosapuolten järjestelmällinen osallistuminen muutosten ennakointiin ja hallintaan ja pyritään johdonmukaisesti saavuttamaan sekä yritysten kilpailukyvyn parantamista että kielteisten sosiaalisten vaikutusten minimointia koskeva tavoite” (21). |
| --- | --- |

4.1.2

Teollisuuspolitiikan osalta ”yhteisvaikutusten yksilöimisellä ja kaikkien asianomaisten osallistumisella teollisuuden muutoksia voitaneen hallita yhteiskunnallisesti hyväksyttävällä tavalla, mikäli taataan työmarkkinaosapuolten järjestelmällinen osallistuminen muutosten ennakointiin ja hallintaan ja pyritään johdonmukaisesti saavuttamaan sekä yritysten kilpailukyvyn parantamista että kielteisten sosiaalisten vaikutusten minimointia koskeva tavoite” (21).

| 4.1.3 | Rajaseutualueilla teollisuuden muutoksia voidaan helpottaa konkretisoimalla ”työmarkkinaneuvottelujen parhaat mahdolliset kansainväliset puitteet, kuten vuosiksi 2005–2010 laaditussa sosiaalipoliittisessa ohjelmassa todetaan” (22). |
| --- | --- |

4.1.3

Rajaseutualueilla teollisuuden muutoksia voidaan helpottaa konkretisoimalla ”työmarkkinaneuvottelujen parhaat mahdolliset kansainväliset puitteet, kuten vuosiksi 2005–2010 laaditussa sosiaalipoliittisessa ohjelmassa todetaan” (22).

| 4.1.4 | Komitea kannattaa Euroopan parlamentin esittämää pyyntöä, että arvioidaan toiminnan siirtoja ja seurataan niiden vaikutuksia aluetasolla (luotujen ja menetettyjen työpaikkojen määrä, työpaikkatyypit, vaikutukset taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen koheesioon) sekä tehdään konkreettisia ehdotuksia säännöllisin väliajoin laadittavien kertomusten muodossa (23). |
| --- | --- |

4.1.4

Komitea kannattaa Euroopan parlamentin esittämää pyyntöä, että arvioidaan toiminnan siirtoja ja seurataan niiden vaikutuksia aluetasolla (luotujen ja menetettyjen työpaikkojen määrä, työpaikkatyypit, vaikutukset taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen koheesioon) sekä tehdään konkreettisia ehdotuksia säännöllisin väliajoin laadittavien kertomusten muodossa (23).

| 4.1.5 | Osaa käyttämättä jääneistä määrärahoista voitaisiin käyttää Euroopan globalisaatiorahastoon (EGR). Kyseessä on uusi väline, jolla tuetaan väliaikaisesti ja nopeasti ”globalisaation uhreina” irtisanottuja työntekijöitä. Olisi myös syytä tarkistaa tukikelpoisuusrajaa laskemalla rahaston tukitoimien käynnistämiseksi tarvittavaa irtisanottujen työntekijöiden määrää ottaen huomioon, että yrityksistä 99,8 prosenttia on pk-yrityksiä (mikroyrityksiä 91,5 prosenttia), ja niissä työskentelee 67,1 prosenttia kaikista työntekijöistä. |
| --- | --- |

4.1.5

Osaa käyttämättä jääneistä määrärahoista voitaisiin käyttää Euroopan globalisaatiorahastoon (EGR). Kyseessä on uusi väline, jolla tuetaan väliaikaisesti ja nopeasti ”globalisaation uhreina” irtisanottuja työntekijöitä. Olisi myös syytä tarkistaa tukikelpoisuusrajaa laskemalla rahaston tukitoimien käynnistämiseksi tarvittavaa irtisanottujen työntekijöiden määrää ottaen huomioon, että yrityksistä 99,8 prosenttia on pk-yrityksiä (mikroyrityksiä 91,5 prosenttia), ja niissä työskentelee 67,1 prosenttia kaikista työntekijöistä.

| 4.1.6 | Rakennerahastoa koskevien yleisten säännösten mukainen seitsemän vuoden määräaika, jonka ajan tukea saaneen yrityksen on sitouduttava säilyttämään investointinsa asianomaisella alueella, on säilytettävä. |
| --- | --- |

4.1.6

Rakennerahastoa koskevien yleisten säännösten mukainen seitsemän vuoden määräaika, jonka ajan tukea saaneen yrityksen on sitouduttava säilyttämään investointinsa asianomaisella alueella, on säilytettävä.

| 4.1.7 | Alustavan arvion mukaan näyttää siltä, että JEREMIE-aloite keskittyy liiaksi huippualoille, eikä siitä ole riittävästi hyötyä pk-yrityksille, jotka eivät toimi kyseisillä aloilla. |
| --- | --- |

4.1.7

Alustavan arvion mukaan näyttää siltä, että JEREMIE-aloite keskittyy liiaksi huippualoille, eikä siitä ole riittävästi hyötyä pk-yrityksille, jotka eivät toimi kyseisillä aloilla.

| 4.1.8 | Kaikki Euroopan alueet eivät pysty olemaan tietoon perustuvan talouden huipulla infrastruktuurien tai henkilöresurssien puutteen takia, tai koska niiden koko ei mahdollista mittakaavaetuja. Kyseisten alueiden on kytkettävä itsensä lähellä sijaitseviin suurkaupunkialueisiin kehittämällä asumistaloutta tai keskittymällä aloihin, joilla asutuskeskusten vaikutukset eivät ole niin merkittäviä tai joilla tarvittava kriittinen massa on vähäisempi. ETSK vastustaa maaseutualueiden vaihtoehdotonta samastamista maatalousalueisiin. |
| --- | --- |

4.1.8

Kaikki Euroopan alueet eivät pysty olemaan tietoon perustuvan talouden huipulla infrastruktuurien tai henkilöresurssien puutteen takia, tai koska niiden koko ei mahdollista mittakaavaetuja. Kyseisten alueiden on kytkettävä itsensä lähellä sijaitseviin suurkaupunkialueisiin kehittämällä asumistaloutta tai keskittymällä aloihin, joilla asutuskeskusten vaikutukset eivät ole niin merkittäviä tai joilla tarvittava kriittinen massa on vähäisempi. ETSK vastustaa maaseutualueiden vaihtoehdotonta samastamista maatalousalueisiin.

| 4.1.9 | Yhtenä mahdollisena vaihtoehtona ovat matkailuala ja sen johdannaiset. Tämä tarkoittaa, että ”maaseudulle voidaan luoda uusia työpaikkoja esimerkiksi seuraavilla aloilla: paikallistuotteisiin erikoistunut kauppa; käsityönä valmistetut perinnetuotteet ja perinteiset elintarvikkeet; ympäristölähtöiset liikunta- ja vapaa-ajanpalvelut; audiovisuaaliset ja virtuaalikampukset; kulttuurin tunnetuksi tekeminen; lastentarhat, leirit ja retkeilymajat; luonnonmukainen lääketiede; terveyskylpylät; perinteinen rakennustyyli ja perinneammattien elvyttäminen; Internet-kahvilat ja muut vastaavanlaiset julkiset tilat; paikallinen kiinteistövälitys; uusiin ammatteihin keskittynyt elinkeinoneuvonta; majoitusliikkeissä tavanomaisesti kulutettavat tavarat ja palvelut; ikääntyneiden ihmisten tarvitsemat erityispalvelut” (24). Luonnonmukaiseen toimintatapaan perustuvaan ekomatkailuun tulee kohdentaa mahdollisimman paljon huomiota ja tukea. Ekomatkailun tavoitteena on lisätä kansalaisten tietoisuutta ympäristömyönteisestä kestävästä kehityksestä, joka ei horjuta luonnon tasapainoa. Tässä yhteydessä Euroopan sosiaalirahastolla ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolla on panoksensa annettavana. |
| --- | --- |

4.1.9

Yhtenä mahdollisena vaihtoehtona ovat matkailuala ja sen johdannaiset. Tämä tarkoittaa, että ”maaseudulle voidaan luoda uusia työpaikkoja esimerkiksi seuraavilla aloilla: paikallistuotteisiin erikoistunut kauppa; käsityönä valmistetut perinnetuotteet ja perinteiset elintarvikkeet; ympäristölähtöiset liikunta- ja vapaa-ajanpalvelut; audiovisuaaliset ja virtuaalikampukset; kulttuurin tunnetuksi tekeminen; lastentarhat, leirit ja retkeilymajat; luonnonmukainen lääketiede; terveyskylpylät; perinteinen rakennustyyli ja perinneammattien elvyttäminen; Internet-kahvilat ja muut vastaavanlaiset julkiset tilat; paikallinen kiinteistövälitys; uusiin ammatteihin keskittynyt elinkeinoneuvonta; majoitusliikkeissä tavanomaisesti kulutettavat tavarat ja palvelut; ikääntyneiden ihmisten tarvitsemat erityispalvelut” (24). Luonnonmukaiseen toimintatapaan perustuvaan ekomatkailuun tulee kohdentaa mahdollisimman paljon huomiota ja tukea. Ekomatkailun tavoitteena on lisätä kansalaisten tietoisuutta ympäristömyönteisestä kestävästä kehityksestä, joka ei horjuta luonnon tasapainoa. Tässä yhteydessä Euroopan sosiaalirahastolla ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolla on panoksensa annettavana.

| 4.1.10 | Kulttuurimatkailu voi tarjota kiinnostavia vaihtoehtoja monille alueille. Tässä yhteydessä ”Euroopan unioni voisi edistää parhaita toimintatapoja kulttuurimatkailuun liittyvien palveluiden hallinnassa hyödyntämällä palkintoja ja kannustimia omissa ohjelmissaan kuten Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumassa ja tulevassa Euroopan huippukohteet -ohjelmassa. EU voisi myös tarjota neuvontaa kaupungeille ja alueille, jotka päättävät asettua ehdolle näissä kahdessa ohjelmassa, lisätä niille myönnettävää rahoitusta nykyisestä ja mahdollisesti myös suosia niitä rakennerahastoista myönnettävistä varoista päätettäessä” (25). |
| --- | --- |

4.1.10

Kulttuurimatkailu voi tarjota kiinnostavia vaihtoehtoja monille alueille. Tässä yhteydessä ”Euroopan unioni voisi edistää parhaita toimintatapoja kulttuurimatkailuun liittyvien palveluiden hallinnassa hyödyntämällä palkintoja ja kannustimia omissa ohjelmissaan kuten Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumassa ja tulevassa Euroopan huippukohteet -ohjelmassa. EU voisi myös tarjota neuvontaa kaupungeille ja alueille, jotka päättävät asettua ehdolle näissä kahdessa ohjelmassa, lisätä niille myönnettävää rahoitusta nykyisestä ja mahdollisesti myös suosia niitä rakennerahastoista myönnettävistä varoista päätettäessä” (25).

4.2   Missä määrin ilmastonmuutos merkitsee haastetta yhteenkuuluvuuspolitiikalle?

| 4.2.1 | ETSK jakaa ESPONin (26) kannan, jonka mukaan ilmastonmuutoksen seuraukset vaihtelevat alueittain, ja niihin on vastattava eriytetysti. Taloudellisessa keskuksessa tavoitteena on ylläpitää taloudellista tuottavuutta vähentämällä toimintojen keskittymisestä syntyvien hyötyjen sivutuotteena koituvia haittavaikutuksia, kuten ilman pilaantumista ja hiilidioksidipäästöjä, siirtymällä tehokkaaseen ja innovatiiviseen joukkoliikenteeseen ja parempaan maankäyttöön. Etelä-Euroopan alueilla mutta myös vuoristoalueilla pääasiallisen haasteen muodostaa kaoottisen maankäytön ja rakentamisen rajoittaminen. Syrjäisillä alueilla tarvitaan innovatiivisia ratkaisuja näille alueille pääsyn parantamiseksi toimilla, joilla ei ole kielteisiä vaikutuksia pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.2.1

ETSK jakaa ESPONin (26) kannan, jonka mukaan ilmastonmuutoksen seuraukset vaihtelevat alueittain, ja niihin on vastattava eriytetysti. Taloudellisessa keskuksessa tavoitteena on ylläpitää taloudellista tuottavuutta vähentämällä toimintojen keskittymisestä syntyvien hyötyjen sivutuotteena koituvia haittavaikutuksia, kuten ilman pilaantumista ja hiilidioksidipäästöjä, siirtymällä tehokkaaseen ja innovatiiviseen joukkoliikenteeseen ja parempaan maankäyttöön. Etelä-Euroopan alueilla mutta myös vuoristoalueilla pääasiallisen haasteen muodostaa kaoottisen maankäytön ja rakentamisen rajoittaminen. Syrjäisillä alueilla tarvitaan innovatiivisia ratkaisuja näille alueille pääsyn parantamiseksi toimilla, joilla ei ole kielteisiä vaikutuksia pitkällä aikavälillä.

| 4.2.2 | ETSK ehdottaa, että luonnonkatastrofin sattuessa kiireelliseen apuun nykyisin käytettävää solidaarisuusrahaston budjettia vahvistetaan ja täydennetään. Jotta EU:n huoli pitkän aikavälin toimenpiteitä edellyttävästä ilmastonmuutoksesta saisi lisää huomiota, ETSK ehdottaa, että vastaisuudessa solidaarisuusrahasto osallistuisi myös ennaltaehkäisevien riskienhallintahankkeiden rahoitukseen. |
| --- | --- |

4.2.2

ETSK ehdottaa, että luonnonkatastrofin sattuessa kiireelliseen apuun nykyisin käytettävää solidaarisuusrahaston budjettia vahvistetaan ja täydennetään. Jotta EU:n huoli pitkän aikavälin toimenpiteitä edellyttävästä ilmastonmuutoksesta saisi lisää huomiota, ETSK ehdottaa, että vastaisuudessa solidaarisuusrahasto osallistuisi myös ennaltaehkäisevien riskienhallintahankkeiden rahoitukseen.

| 4.2.3 | Eri budjettikohdista ja ohjelmista rahoitettavien hankkeiden valintakriteereiden tulee olla selkeät ja avoimet. Niihin tulee sisältyä kestävyyttä koskevia kriteereitä, kuten hankkeen vaikutus ympäristöön, terveyteen, työllisyyteen ja EU:n kilpailukykyyn (27). |
| --- | --- |

4.2.3

Eri budjettikohdista ja ohjelmista rahoitettavien hankkeiden valintakriteereiden tulee olla selkeät ja avoimet. Niihin tulee sisältyä kestävyyttä koskevia kriteereitä, kuten hankkeen vaikutus ympäristöön, terveyteen, työllisyyteen ja EU:n kilpailukykyyn (27).

4.3   Kuinka yhteenkuuluvuuspolitiikalla voidaan edistää yhdenmukaista, tasapainoista ja kestävää kehitystä, kun otetaan huomioon EU:n aluerakenteen monimuotoisuus, toisaalta epäsuotuisassa asemassa olevat alueet, saaret, maaseutu- ja rannikkoalueet, toisaalta myös kaupungit, taantuvat teollisuusalueet ja muut maantieteellisiltä ominaisuuksiltaan erityiset alueet?

| 4.4 | ETSK on moneen otteeseen ilmaissut kannattavansa monikeskuksisuuden toteuttamista EU:n alueella. Neljännessä kertomuksessa korostetaan taloudellisen keskuksen (viisikulmio) valta-asemaa ja pääkaupunkien merkityksen kasvamista sekä tästä koituvia sosiaali- ja ympäristökuluja. ETSK korostaa myös toissijaisten kehityskeskusten ja suurkaupunkialueiden kehittämistä sekä synergian ja täydentävyyden lujittamista kaupunkikeskusten ja syrjäisten alueiden välillä. Suurkaupunkialueiden sosiaalis-taloudellisesta tilanteesta voitaisiin säännöllisesti julkaista raportti, mihin tarvittaisiin tilastollista seurantatyökalua (28). ETSK katsoo lisäksi, että tässä yhteydessä globalisaatioon liittyvät alueelliset kehityssopimukset voisivat osoittautua hyödyllisiksi erityisesti silloin, kun ne ovat osana tulevaisuuteen suuntautuvaa lähestymistapaa kaikkia osallistavan yhteiskunnan kulttuurisen kehityksen edistämiseksi (29). |
| --- | --- |

4.4

ETSK on moneen otteeseen ilmaissut kannattavansa monikeskuksisuuden toteuttamista EU:n alueella. Neljännessä kertomuksessa korostetaan taloudellisen keskuksen (viisikulmio) valta-asemaa ja pääkaupunkien merkityksen kasvamista sekä tästä koituvia sosiaali- ja ympäristökuluja. ETSK korostaa myös toissijaisten kehityskeskusten ja suurkaupunkialueiden kehittämistä sekä synergian ja täydentävyyden lujittamista kaupunkikeskusten ja syrjäisten alueiden välillä. Suurkaupunkialueiden sosiaalis-taloudellisesta tilanteesta voitaisiin säännöllisesti julkaista raportti, mihin tarvittaisiin tilastollista seurantatyökalua (28). ETSK katsoo lisäksi, että tässä yhteydessä globalisaatioon liittyvät alueelliset kehityssopimukset voisivat osoittautua hyödyllisiksi erityisesti silloin, kun ne ovat osana tulevaisuuteen suuntautuvaa lähestymistapaa kaikkia osallistavan yhteiskunnan kulttuurisen kehityksen edistämiseksi (29).

| 4.4.1 | ETSK katsoo, että erityisesti kaupunkiympäristön kehittämiseen olisi käytettävä ”sosiaalisesti vastuullisen alueen” mallia. Kyse on alueista, jotka joulukuussa 2005 tehdyn Bristolin sopimuksen (30) mukaisesti pyrkivät kestävään kehitykseen, ja ottavat huomioon toiminnassaan taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden sekä väestön ikääntymisen sosiaalis-taloudelliset vaikutukset. Tässä yhteydessä on ehdottomasti tuettava ja ylläpidettävä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista tulevaisuuden suunnan määrittelemiseen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennen puiteohjelman suositusten mukaisesti. Tutkimuksen ja kehittämisen seitsemäs puiteohjelma sisältää ihmisen kehitystä ja vanhenemista koskevia erityisiä toimia (31). |
| --- | --- |

4.4.1

ETSK katsoo, että erityisesti kaupunkiympäristön kehittämiseen olisi käytettävä ”sosiaalisesti vastuullisen alueen” mallia. Kyse on alueista, jotka joulukuussa 2005 tehdyn Bristolin sopimuksen (30) mukaisesti pyrkivät kestävään kehitykseen, ja ottavat huomioon toiminnassaan taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden sekä väestön ikääntymisen sosiaalis-taloudelliset vaikutukset. Tässä yhteydessä on ehdottomasti tuettava ja ylläpidettävä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista tulevaisuuden suunnan määrittelemiseen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudennen puiteohjelman suositusten mukaisesti. Tutkimuksen ja kehittämisen seitsemäs puiteohjelma sisältää ihmisen kehitystä ja vanhenemista koskevia erityisiä toimia (31).

| 4.4.2 | Kun otetaan huomioon, että työpaikkoja ja toimintaa luovat alueet voivat ylittää valtiolliset rajat, Interreg-aloitteelle olisi osoitettava enemmän varoja rajatylittävän yhteistyön tukemiseen (32). |
| --- | --- |

4.4.2

Kun otetaan huomioon, että työpaikkoja ja toimintaa luovat alueet voivat ylittää valtiolliset rajat, Interreg-aloitteelle olisi osoitettava enemmän varoja rajatylittävän yhteistyön tukemiseen (32).

| 4.4.3 | Syrjäisimpien alueiden osalta ETSK ”suhtautuu myönteisesti komission aikeeseen luoda lähentymistavoitteen puitteissa erityismekanismi, jolla myönnetään korvauksia kaikista ulkoalueilla kärsittävistä haitoista sekä alueiden pysyvistä rakenteellisista haitoista” (33). ETSK toteaa, että 50 prosenttia tutkimukseen ja kehitykseen osoitetuista varoista on suunnattu muutamille alueille ja kehottaa lisäämään ”kannustimia teknologian siirtämiseksi alueelta toiselle”. ETSK katsoo, että ”pysyvistä haitoista kärsiville alueille suunnatun unionin politiikan on perustuttava kolmeen keskeiseen periaatteeseen”, jotka ovat 1) pysyvyys (”kiinni kuromisen” käsite on näiden alueiden kannalta merkityksetön), 2) positiivinen erityiskohtelu todellisen tasa-arvon luomiseksi ja 3) suhteellisuusperiaate alueiden maantieteellisten, demografisten ja ympäristöön liittyvien ominaispiirteiden sekä alueille aiheutuvien haittatekijöiden moninaisuuden huomioon ottamiseksi. Epätasa-arvon poistamiseksi voidaan suunnitella sosiaalisia tukitoimenpiteitä, kuten ”suora tuki tietyille kaupan aloille tai palveluiden tarjoajille, meri- ja lentokuljetuksissa asukkaille myönnettävät erikoishinnat ja laadukkaiden julkisten palveluiden tarjoaminen” (34) yms. |
| --- | --- |

4.4.3

Syrjäisimpien alueiden osalta ETSK ”suhtautuu myönteisesti komission aikeeseen luoda lähentymistavoitteen puitteissa erityismekanismi, jolla myönnetään korvauksia kaikista ulkoalueilla kärsittävistä haitoista sekä alueiden pysyvistä rakenteellisista haitoista” (33). ETSK toteaa, että 50 prosenttia tutkimukseen ja kehitykseen osoitetuista varoista on suunnattu muutamille alueille ja kehottaa lisäämään ”kannustimia teknologian siirtämiseksi alueelta toiselle”. ETSK katsoo, että ”pysyvistä haitoista kärsiville alueille suunnatun unionin politiikan on perustuttava kolmeen keskeiseen periaatteeseen”, jotka ovat 1) pysyvyys (”kiinni kuromisen” käsite on näiden alueiden kannalta merkityksetön), 2) positiivinen erityiskohtelu todellisen tasa-arvon luomiseksi ja 3) suhteellisuusperiaate alueiden maantieteellisten, demografisten ja ympäristöön liittyvien ominaispiirteiden sekä alueille aiheutuvien haittatekijöiden moninaisuuden huomioon ottamiseksi. Epätasa-arvon poistamiseksi voidaan suunnitella sosiaalisia tukitoimenpiteitä, kuten ”suora tuki tietyille kaupan aloille tai palveluiden tarjoajille, meri- ja lentokuljetuksissa asukkaille myönnettävät erikoishinnat ja laadukkaiden julkisten palveluiden tarjoaminen” (34) yms.

| 4.4.3.1 | Komissio on oikeassa todetessaan, että saarten saavutettavuus-ongelmista on osoituksena se tosiseikka, että matkustusaika autolla tai junalla kasvaa merimatkan vuoksi. Saavutettavuus on ”erityisongelma”, jonka kanssa saarten on tultava toimeen. Komissio on myös oikeassa korostaessaan saarten pienen väestömäärän aiheuttamaa ongelmaa. Tosiasiassa useimmat saaret eivät voi toimia ainoastaan omien kotimarkkinoidensa varassa. On kuitenkin myös muita ongelmia, jotka määräävät niiden ”pitkän aikavälin kehitysnäkymiä”: esimerkiksi rajalliset resurssit, luonnonvahinkojen riskit sekä herkkä ympäristö. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Komissio on oikeassa todetessaan, että saarten saavutettavuus-ongelmista on osoituksena se tosiseikka, että matkustusaika autolla tai junalla kasvaa merimatkan vuoksi. Saavutettavuus on ”erityisongelma”, jonka kanssa saarten on tultava toimeen. Komissio on myös oikeassa korostaessaan saarten pienen väestömäärän aiheuttamaa ongelmaa. Tosiasiassa useimmat saaret eivät voi toimia ainoastaan omien kotimarkkinoidensa varassa. On kuitenkin myös muita ongelmia, jotka määräävät niiden ”pitkän aikavälin kehitysnäkymiä”: esimerkiksi rajalliset resurssit, luonnonvahinkojen riskit sekä herkkä ympäristö.

| 4.4.3.2 | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 16 artiklan mukaan ”jäsenvaltiot huolehtivat kukin toimivaltansa mukaisesti ja tämän sopimuksen soveltamisalalla siitä, että [yleistä taloudellista etua koskevat] palvelut toimivat sellaisin perustein ja edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä”. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 16 artiklan mukaan ”jäsenvaltiot huolehtivat kukin toimivaltansa mukaisesti ja tämän sopimuksen soveltamisalalla siitä, että [yleistä taloudellista etua koskevat] palvelut toimivat sellaisin perustein ja edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä”.

| 4.4.3.3 | Yhtenä esimerkkinä välineistä voidaan mainita julkispalvelualan yhtenäistetty yleispalvelumalli, jonka toteuttamisesta kyseisillä aloilla säädetään EU:n poliittisissa asiakirjoissa ja säädöksissä. Tätä välinettä korostetaan yleishyödyllisiä palveluja koskevassa vihreässä kirjassa (35). |
| --- | --- |

4.4.3.3

Yhtenä esimerkkinä välineistä voidaan mainita julkispalvelualan yhtenäistetty yleispalvelumalli, jonka toteuttamisesta kyseisillä aloilla säädetään EU:n poliittisissa asiakirjoissa ja säädöksissä. Tätä välinettä korostetaan yleishyödyllisiä palveluja koskevassa vihreässä kirjassa (35).

| 4.4.4 | ETSK muistuttaa, että on tärkeää rangaista EU:n tukea saavia yrityksiä, jotka siirtävät toimintansa seitsemän vuoden sisällä. Julkisia varoja ei voida tuhlata siihen, että rahoitetaan työpaikkojen vähentämistä. |
| --- | --- |

4.4.4

ETSK muistuttaa, että on tärkeää rangaista EU:n tukea saavia yrityksiä, jotka siirtävät toimintansa seitsemän vuoden sisällä. Julkisia varoja ei voida tuhlata siihen, että rahoitetaan työpaikkojen vähentämistä.

4.5   Mitä vaikutuksia tässä kertomuksessa kartoitetuilla haasteilla on sellaisiin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden keskeisiin tekijöihin kuin osallisuus, yhteiskuntaan sopeutuminen ja yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoaminen kaikille? Mitä uusia panostuksia tarvitaan kyseisiin vaikutuksiin varautumiseksi?

| 4.5.1 | Naisten ja miesten tasa-arvo mainitaan nimenomaisesti rakennerahastoista annetuissa asetuksissa kaikki alat läpäisevänä ulottuvuutena. Näyttää kuitenkin siltä, että tähän periaatteeseen on kiinnitetty huomiota lähes yksinomaan työmarkkinoihin liittyvissä kysymyksissä. Jäsenvaltioita on kannustettava omaksumaan kokonaisvaltainen lähestymistapa (mahdollisesti Lissabonin strategian yhdennettyjen suuntaviivojen avulla ja tarvittaessa yksittäisin suosituksin). Toimintaohjelmien arvioimiseksi tarvitaan sukupuolen perusteella eriteltyjä tietoja. |
| --- | --- |

4.5.1

Naisten ja miesten tasa-arvo mainitaan nimenomaisesti rakennerahastoista annetuissa asetuksissa kaikki alat läpäisevänä ulottuvuutena. Näyttää kuitenkin siltä, että tähän periaatteeseen on kiinnitetty huomiota lähes yksinomaan työmarkkinoihin liittyvissä kysymyksissä. Jäsenvaltioita on kannustettava omaksumaan kokonaisvaltainen lähestymistapa (mahdollisesti Lissabonin strategian yhdennettyjen suuntaviivojen avulla ja tarvittaessa yksittäisin suosituksin). Toimintaohjelmien arvioimiseksi tarvitaan sukupuolen perusteella eriteltyjä tietoja.

| 4.5.2 | Jotta pariskunnat voisivat hankkia niin monta lasta kuin he toivovat, jäsenvaltioiden olisi toteutettava erilaisia toimia, jotka ilmenevät ”välittöminä taloudellisina suorituksina, vero-oikeudellisina mukautuksina sekä julkisten ja yksityisten järjestelyjen (esim. erilaiset päiväkodit, mukaan lukien yritysten tai useampien yritysten yhteiset päiväkodit), kokopäiväkoulujen ja tuettujen palvelujen tarjontana. Tärkeää ei siis ole vain järjestelyjen määrä vaan myös niiden laatu.” (36) ETSK muistuttaa lisäksi, että Barcelonassa (kesäkuussa 2002) pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa jäsenvaltiot sopivat, että ne pyrkivät tarjoamaan lastenhoitopalveluja ”vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista”. Olisi lisäksi syytä asettaa ”minimimäärä lapsille ja perheille tarkoitetuille budjeteille ja näin ollen investoimiselle tulevaisuuteen, jotta voidaan välttää se, että ikääntyneiden määrän kasvusta aiheutuvat kulut syövät nämä määrärahat kokonaisuudessaan, sillä vaarana on, että vanheneva äänestäjäkunta asettaa kyseiset kulut etusijalle” (37). Tässä yhteydessä kannattaisi harkita demografisen rahaston perustamista. Sen tavoitteena olisi tukea kansallisia ponnistuksia syntyvyyden ja naisten työmarkkinoille osallistumisen edistämiseksi osoittamalla enemmän EU:n rahoitusta lastenhoito- ja vanhustenhoitopalveluihin tehtäviin investointeihin sekä koulujen kunnostamiseen ja nykyaikaistamiseen varsinkin maaseutualueilla. |
| --- | --- |

4.5.2

Jotta pariskunnat voisivat hankkia niin monta lasta kuin he toivovat, jäsenvaltioiden olisi toteutettava erilaisia toimia, jotka ilmenevät ”välittöminä taloudellisina suorituksina, vero-oikeudellisina mukautuksina sekä julkisten ja yksityisten järjestelyjen (esim. erilaiset päiväkodit, mukaan lukien yritysten tai useampien yritysten yhteiset päiväkodit), kokopäiväkoulujen ja tuettujen palvelujen tarjontana. Tärkeää ei siis ole vain järjestelyjen määrä vaan myös niiden laatu.” (36) ETSK muistuttaa lisäksi, että Barcelonassa (kesäkuussa 2002) pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa jäsenvaltiot sopivat, että ne pyrkivät tarjoamaan lastenhoitopalveluja ”vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista”. Olisi lisäksi syytä asettaa ”minimimäärä lapsille ja perheille tarkoitetuille budjeteille ja näin ollen investoimiselle tulevaisuuteen, jotta voidaan välttää se, että ikääntyneiden määrän kasvusta aiheutuvat kulut syövät nämä määrärahat kokonaisuudessaan, sillä vaarana on, että vanheneva äänestäjäkunta asettaa kyseiset kulut etusijalle” (37). Tässä yhteydessä kannattaisi harkita demografisen rahaston perustamista. Sen tavoitteena olisi tukea kansallisia ponnistuksia syntyvyyden ja naisten työmarkkinoille osallistumisen edistämiseksi osoittamalla enemmän EU:n rahoitusta lastenhoito- ja vanhustenhoitopalveluihin tehtäviin investointeihin sekä koulujen kunnostamiseen ja nykyaikaistamiseen varsinkin maaseutualueilla.

| 4.5.3 | Samanaikaisesti kuin demografista kehitystä tuetaan, on turvattava lasten terveys ja turvallisuus ja parannettava niitä, annettava kaikille laadukasta koulutusta sekä tarjottava ”vanhemmille erilaisia apu- ja tukijärjestelmiä näiden tarpeisiin vastaamiseksi ja vaikeuksissa auttamiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä perheisiin ja lapsiin, jotka elävät erittäin köyhissä oloissa, jotka tarvitsevat erityistä tukea ja joilla on maahanmuuttajatausta. ETSK toteaa, että Euroopan väestö ikääntyy, ja katsoo, että sukupolvien uusiutuminen on välttämätöntä Euroopan selviytymiselle, mutta muistuttaa, että suurtyöttömyyden poistumisen, 25–30-vuotiaiden pääsyn vakituiseen työhön ja yleisesti urakehityksen asianmukaisen turvaamisen tulisi mahdollistaa eläkeajan rahoittamisen sen aktiivisuudesta riippumatta” (38). Euroopan sosiaalirahastosta on osoitettava huomattavasti määrärahoja näihin pyrkimyksiin. |
| --- | --- |

4.5.3

Samanaikaisesti kuin demografista kehitystä tuetaan, on turvattava lasten terveys ja turvallisuus ja parannettava niitä, annettava kaikille laadukasta koulutusta sekä tarjottava ”vanhemmille erilaisia apu- ja tukijärjestelmiä näiden tarpeisiin vastaamiseksi ja vaikeuksissa auttamiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä perheisiin ja lapsiin, jotka elävät erittäin köyhissä oloissa, jotka tarvitsevat erityistä tukea ja joilla on maahanmuuttajatausta. ETSK toteaa, että Euroopan väestö ikääntyy, ja katsoo, että sukupolvien uusiutuminen on välttämätöntä Euroopan selviytymiselle, mutta muistuttaa, että suurtyöttömyyden poistumisen, 25–30-vuotiaiden pääsyn vakituiseen työhön ja yleisesti urakehityksen asianmukaisen turvaamisen tulisi mahdollistaa eläkeajan rahoittamisen sen aktiivisuudesta riippumatta” (38). Euroopan sosiaalirahastosta on osoitettava huomattavasti määrärahoja näihin pyrkimyksiin.

| 4.5.4 | ETSK katsoo myös, että EU:n tasolla olisi laadittava ”ehdotus asuntojen saatavuutta koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi” ja olisi asetettava ”asuntojen laadulle vähimmäisstandardit, joissa määriteltäisiin asianmukaisen asunnon käsite” (39). |
| --- | --- |

4.5.4

ETSK katsoo myös, että EU:n tasolla olisi laadittava ”ehdotus asuntojen saatavuutta koskeviksi yhteisiksi tavoitteiksi” ja olisi asetettava ”asuntojen laadulle vähimmäisstandardit, joissa määriteltäisiin asianmukaisen asunnon käsite” (39).

| 4.5.5 | Eurooppalaisten rahoituslaitosten olisi voitava myöntää hyvin edullisia lainoja yhdennettyihin rakennusohjelmiin, jotka on tarkoitettu asuntojen rakentamiseksi nuorille, lapsiperheille, maahanmuuttajille, iäkkäille ja vammaisille, sosiaalisiin riskiryhmiin kuuluville yms. Näin voitaisiin ”edistää työntekijöiden liikkuvuutta sekä varmistaa, että alueiden asukasrakenne koostuu eri sosiaaliluokkiin kuuluvista ihmisistä ja kustannukset eivät ole liian korkeita asukkaiden maksettaviksi. ETSK huomauttaa, että Jessica-rahoitusvälineen käyttäminen tarjoaisi tarvittavat elementit takuurahaston luomiseen mittavia sosiaaliasuntohankkeita varten. Komitea pyytää, että kysymystä tarkasteltaisiin rakennerahastojen väliarvioinnissa” (40). |
| --- | --- |

4.5.5

Eurooppalaisten rahoituslaitosten olisi voitava myöntää hyvin edullisia lainoja yhdennettyihin rakennusohjelmiin, jotka on tarkoitettu asuntojen rakentamiseksi nuorille, lapsiperheille, maahanmuuttajille, iäkkäille ja vammaisille, sosiaalisiin riskiryhmiin kuuluville yms. Näin voitaisiin ”edistää työntekijöiden liikkuvuutta sekä varmistaa, että alueiden asukasrakenne koostuu eri sosiaaliluokkiin kuuluvista ihmisistä ja kustannukset eivät ole liian korkeita asukkaiden maksettaviksi. ETSK huomauttaa, että Jessica-rahoitusvälineen käyttäminen tarjoaisi tarvittavat elementit takuurahaston luomiseen mittavia sosiaaliasuntohankkeita varten. Komitea pyytää, että kysymystä tarkasteltaisiin rakennerahastojen väliarvioinnissa” (40).

4.6   Mitkä ovat tulevaisuudessa olennaiset ammattitaidot, jotka kansalaisilla on oltava, jotta he voivat vastata uusiin haasteisiin?

| 4.6.1 | Alueelliset kehityssopimukset, joihin viitattiin vastauksessa kysymykseen 2.1, tarjoavat kiinnostavan lähestymistavan tähän kysymykseen siltä osin, että erilaisten tilanteiden ja konkreettisten haasteiden moninaisuus edellyttää erilaisia välineitä ja taitoja (katso kohta 1.1.). Työmarkkinaosapuolet, jotka ovat vuodesta 2002 lähtien esittäneet kevään Eurooppa-neuvostolle raportin osallisuudestaan elinikäistä oppimista koskevaan aloitteeseen, on otettava aktiivisesti mukaan toimintaan. |
| --- | --- |

4.6.1

Alueelliset kehityssopimukset, joihin viitattiin vastauksessa kysymykseen 2.1, tarjoavat kiinnostavan lähestymistavan tähän kysymykseen siltä osin, että erilaisten tilanteiden ja konkreettisten haasteiden moninaisuus edellyttää erilaisia välineitä ja taitoja (katso kohta 1.1.). Työmarkkinaosapuolet, jotka ovat vuodesta 2002 lähtien esittäneet kevään Eurooppa-neuvostolle raportin osallisuudestaan elinikäistä oppimista koskevaan aloitteeseen, on otettava aktiivisesti mukaan toimintaan.

| 4.6.2 | ETSK muistuttaa, että ”perusedellytys sille, että TVT:tä voidaan hyödyntää elinikäisessä oppimisessa etenkin unionin maaseutualueilla ja pienissä kaupungeissa on, että EU ja jäsenvaltioiden julkinen valta tukevat Internetin laajakaistayhteyksien (41) asentamista pääsyn tarjoamiseksi sähköisen oppimisen järjestelmiin — ETSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan laajakaistayhteyksien käyttömahdollisuuden osaksi laajempaa strategiaa, jonka tavoitteena on varmistaa, että sähköisten yhteyksien käyttömahdollisuus katsotaan kuuluvaksi yleishyödyllisiin palveluihin. [A]lalla tulee ottaa huomioon etenkin sukupolvien välisen kuilun vaara” (42). |
| --- | --- |

4.6.2

ETSK muistuttaa, että ”perusedellytys sille, että TVT:tä voidaan hyödyntää elinikäisessä oppimisessa etenkin unionin maaseutualueilla ja pienissä kaupungeissa on, että EU ja jäsenvaltioiden julkinen valta tukevat Internetin laajakaistayhteyksien (41) asentamista pääsyn tarjoamiseksi sähköisen oppimisen järjestelmiin — ETSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan laajakaistayhteyksien käyttömahdollisuuden osaksi laajempaa strategiaa, jonka tavoitteena on varmistaa, että sähköisten yhteyksien käyttömahdollisuus katsotaan kuuluvaksi yleishyödyllisiin palveluihin. [A]lalla tulee ottaa huomioon etenkin sukupolvien välisen kuilun vaara” (42).

4.7   Kun otetaan huomioon yhteenkuuluvuuspoliittisten ohjelmien hallinnon tehokkuusvaatimus, mikä on paras vastuunjako yhteisön, kansallisen ja aluetason välillä monitasoisessa hallintojärjestelmässä?

| 4.7.1 | ETSK toistaa painokkaasti vastustavansa yrityksiä uudelleenkansallistaa koheesiopolitiikkaa, koska kyseisellä politiikalla tuodaan kiistatta eurooppalaista lisäarvoa solidaarisuuden, kasvun ja työllisyyden osalta, ja sen konkreettiset ilmentymät ovat Euroopan kansalaisten nähtävillä. |
| --- | --- |

4.7.1

ETSK toistaa painokkaasti vastustavansa yrityksiä uudelleenkansallistaa koheesiopolitiikkaa, koska kyseisellä politiikalla tuodaan kiistatta eurooppalaista lisäarvoa solidaarisuuden, kasvun ja työllisyyden osalta, ja sen konkreettiset ilmentymät ovat Euroopan kansalaisten nähtävillä.

| 4.7.2 | ETSK muistuttaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (2, 158 ja 159 artikla) mukaan kaiken politiikan — yhteisön, kansallisen, monialaisen ja alakohtaisen politiikan — on johdettava koheesiotavoitteeseen. Näin ollen yhdennetyissä suuntaviivoissa ja vaikutustenarvioinneissa on tärkeää ottaa huomioon koheesiopolitiikka erityisesti alueellisessa ulottuvuudessaan (43). |
| --- | --- |

4.7.2

ETSK muistuttaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (2, 158 ja 159 artikla) mukaan kaiken politiikan — yhteisön, kansallisen, monialaisen ja alakohtaisen politiikan — on johdettava koheesiotavoitteeseen. Näin ollen yhdennetyissä suuntaviivoissa ja vaikutustenarvioinneissa on tärkeää ottaa huomioon koheesiopolitiikka erityisesti alueellisessa ulottuvuudessaan (43).

| 4.7.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että HVK on lisännyt alueellisen yhteenkuuluvuuden EU:n tavoitteisiin sekä siihen, että komissio on aikeissa perustaa aluepolitiikan pääosaston yhteyteen uuden alueellisesta yhteenkuuluvuudesta vastaavan yksikön. Sen on tarkoitus valvoa, että alakohtaiset politiikanlohkot suunnataan kohti yhteenkuuluvuuden tavoitetta. Erityisesti silloin, kun kansallisten viranomaisten on yhteisrahoitettava EU:n avustuksille tukikelpoisia hankkeita, on syytä pohtia vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyviä talousarvioperusteita ja niiden seurauksia Euroopan laajuisten verkkojen ja erityisesti näiden verkkojen puuttuvien osien rahoittamiselle.
  On palautettava mieliin tietyt yleissuuntaukset. Osa niistä on jo perussopimuksissa ja osa on liitetty mukaan vuoden 2007 hallitustenvälisen konferenssin myötä. Niiden mukaan politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa unioni






  — | ”ottaa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset.” (EU:n toimintaa koskevan sopimuksen uusi 9 artikla) |
| --- | --- | --- |

4.7.3

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että HVK on lisännyt alueellisen yhteenkuuluvuuden EU:n tavoitteisiin sekä siihen, että komissio on aikeissa perustaa aluepolitiikan pääosaston yhteyteen uuden alueellisesta yhteenkuuluvuudesta vastaavan yksikön. Sen on tarkoitus valvoa, että alakohtaiset politiikanlohkot suunnataan kohti yhteenkuuluvuuden tavoitetta. Erityisesti silloin, kun kansallisten viranomaisten on yhteisrahoitettava EU:n avustuksille tukikelpoisia hankkeita, on syytä pohtia vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyviä talousarvioperusteita ja niiden seurauksia Euroopan laajuisten verkkojen ja erityisesti näiden verkkojen puuttuvien osien rahoittamiselle.

On palautettava mieliin tietyt yleissuuntaukset. Osa niistä on jo perussopimuksissa ja osa on liitetty mukaan vuoden 2007 hallitustenvälisen konferenssin myötä. Niiden mukaan politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa unioni

—

”ottaa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset.” (EU:n toimintaa koskevan sopimuksen uusi 9 artikla)

| — | ”pyrkii torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän.” (EU:n toimintaa koskevan sopimuksen uusi 10 artikla) |
| --- | --- |

—

”pyrkii torjumaan kaiken sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän.” (EU:n toimintaa koskevan sopimuksen uusi 10 artikla)

| — | ottaa huomioon ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 6 artikla, joka on sisällytetty uuteen perussopimukseen) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 6 artikla, joka on sisällytetty uuteen perussopimukseen)

Perussoikeuskirjan määräykset, jotka on tunnustettu sopimuksessa Euroopan unionista (6 artikla), on myös otettava huomioon rakennepolitiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa.

| 4.7.4 | ETSK pahoittelee syvästi, ettei tässä kuulemisessa käsitellä työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asemaa rakennerahastojen suunnittelussa, laatimisessa ja toteuttamisessa. Niiden osallisuus on välttämätöntä yhteisrahoitettujen hankkeiden mukauttamiseksi paikallisiin oloihin ja tarpeisiin siltä osin, kuin ne ovat yhdenmukaisia strategisten suuntaviivojen kanssa. ”Komitea toivoo, että tulevaisuudessa laaditaan indikaattorit jäsenvaltioissa laadittavia strategia- ja ohjelma-asiakirjoja koskevia kuulemisprosesseja varten. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi selittää, miten ne välittävät seurantakomiteoille tiedon siitä, miten kumppanuusperiaatetta sovelletaan. Jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten tulisi hyödyntää nykyistä laajemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden potentiaalia ja ottaa ne mukaan edistämissuunnitelmien laatimiseen. Niiden tulisi myös tukea ruohonjuuritasolta tulevia aloitteita ja antaa tarkoitusta varten asianmukaiset varat, joita voitaisiin käyttää rakennerahastojen tunnetuksi tekemiseen ja niistä tiedottaviin toimiin. Olisi myös aiheellista järjestää rajat ylittävistä tai alueiden välisistä ohjelmista yhteisiä kuulemistilaisuuksia sekä edistää yhteiskunnallis-ammatillisia kumppanuuksia myös rajojen yli ja alueiden välillä” (44). |
| --- | --- |

4.7.4

ETSK pahoittelee syvästi, ettei tässä kuulemisessa käsitellä työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan asemaa rakennerahastojen suunnittelussa, laatimisessa ja toteuttamisessa. Niiden osallisuus on välttämätöntä yhteisrahoitettujen hankkeiden mukauttamiseksi paikallisiin oloihin ja tarpeisiin siltä osin, kuin ne ovat yhdenmukaisia strategisten suuntaviivojen kanssa. ”Komitea toivoo, että tulevaisuudessa laaditaan indikaattorit jäsenvaltioissa laadittavia strategia- ja ohjelma-asiakirjoja koskevia kuulemisprosesseja varten. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi selittää, miten ne välittävät seurantakomiteoille tiedon siitä, miten kumppanuusperiaatetta sovelletaan. Jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten tulisi hyödyntää nykyistä laajemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden potentiaalia ja ottaa ne mukaan edistämissuunnitelmien laatimiseen. Niiden tulisi myös tukea ruohonjuuritasolta tulevia aloitteita ja antaa tarkoitusta varten asianmukaiset varat, joita voitaisiin käyttää rakennerahastojen tunnetuksi tekemiseen ja niistä tiedottaviin toimiin. Olisi myös aiheellista järjestää rajat ylittävistä tai alueiden välisistä ohjelmista yhteisiä kuulemistilaisuuksia sekä edistää yhteiskunnallis-ammatillisia kumppanuuksia myös rajojen yli ja alueiden välillä” (44).

| 4.7.5 | Open Days -tapahtuman ja ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen myötä ETSK kannattaa ponnekkaasti seuraavia toimia:






  — | Perustetaan Euroopan matkailuvirasto toimimaan matkailualan seurantakeskuksena unionissa. Tarkoituksena olisi tarjota yhteisölle ja jäsenvaltioille luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa matkailusta (45). |
| --- | --- | --- |

4.7.5

Open Days -tapahtuman ja ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen myötä ETSK kannattaa ponnekkaasti seuraavia toimia:

—

Perustetaan Euroopan matkailuvirasto toimimaan matkailualan seurantakeskuksena unionissa. Tarkoituksena olisi tarjota yhteisölle ja jäsenvaltioille luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa matkailusta (45).

| — | Luodaan ”vihreälle kaupungille” jaettava palkinto, jotta paikallisyhteisöjen ja niiden rakenteeseen kuuluvia julkisia ja yksityisiä toimijoita kannustetaan ponnistelemaan ja toimimaan parhaalla mahdollisella tavalla (46). |
| --- | --- |

—

Luodaan ”vihreälle kaupungille” jaettava palkinto, jotta paikallisyhteisöjen ja niiden rakenteeseen kuuluvia julkisia ja yksityisiä toimijoita kannustetaan ponnistelemaan ja toimimaan parhaalla mahdollisella tavalla (46).

| — | Otetaan käyttöön teknisen avun aloite asumishankkeita varten yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten edustajien ja verkostojen kanssa sekä komission ja jäsenvaltioiden tuella (hankkeiden ja menetelmien kehittäminen asumista koskevien hankkeiden integroimiseksi paremmin kaupunkialueiden elvyttämistä koskeviin ohjelmiin) (47). |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön teknisen avun aloite asumishankkeita varten yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten edustajien ja verkostojen kanssa sekä komission ja jäsenvaltioiden tuella (hankkeiden ja menetelmien kehittäminen asumista koskevien hankkeiden integroimiseksi paremmin kaupunkialueiden elvyttämistä koskeviin ohjelmiin) (47).

Ensisijaisesti olisi painotettava kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamista.

4.8   Mitä uusia yhteistyömahdollisuuksia on alueiden kesken sekä EU:n sisäisesti että ulkoisesti?

| 4.8.1 | ETSK katsoo, että suurkaupunkialueiden ja komission yhteisellä foorumilla voitaisiin edistää monikeskuksisuutta ja parantaa kyseisten alueiden tuntemusta. Parhaiden käytäntöjen tunnistamiseksi ja levittämiseksi voitaisiin perustaa työryhmä (48). |
| --- | --- |

4.8.1

ETSK katsoo, että suurkaupunkialueiden ja komission yhteisellä foorumilla voitaisiin edistää monikeskuksisuutta ja parantaa kyseisten alueiden tuntemusta. Parhaiden käytäntöjen tunnistamiseksi ja levittämiseksi voitaisiin perustaa työryhmä (48).

| 4.8.2 | Sekä eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän että muiden, rakennerahastojen puitteissa perustettujen oikeushenkilöiden tulee olla vastuussa sellaisten rahoitusvirtojen koordinoimisesta, joilla huolehditaan rahastoista tuettujen, alueen teollisuuspolitiikkaa vahvistavien hankkeiden valmistelusta ja toteuttamisesta. Näiden varojen tulee olla alueen eri sidosryhmien edustajien saatavilla. Tällaisten oikeushenkilöiden perustaminen lisäisi motivaatiota rajatylittävään yhteistyöhön sekä parantaisi näiden alueiden käsitystä itsestään omaehtoisina toimijoina ja kannustaisi niitä yhtenäistämään lainsäädäntöä (49). |
| --- | --- |

4.8.2

Sekä eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän että muiden, rakennerahastojen puitteissa perustettujen oikeushenkilöiden tulee olla vastuussa sellaisten rahoitusvirtojen koordinoimisesta, joilla huolehditaan rahastoista tuettujen, alueen teollisuuspolitiikkaa vahvistavien hankkeiden valmistelusta ja toteuttamisesta. Näiden varojen tulee olla alueen eri sidosryhmien edustajien saatavilla. Tällaisten oikeushenkilöiden perustaminen lisäisi motivaatiota rajatylittävään yhteistyöhön sekä parantaisi näiden alueiden käsitystä itsestään omaehtoisina toimijoina ja kannustaisi niitä yhtenäistämään lainsäädäntöä (49).

| 4.8.3 | Tässä yhteydessä on syytä edistää alueiden ja valtioiden rajat ylittäviä yhteisiä kuulemisia ja yhteiskunnallis-ammatillisia kumppanuuksia sekä kannustaa käymään näillä tasoilla sosiaalidialogia erityisesti perustamalla työmarkkinaneuvotteluille valinnaiset kansainväliset puitteet, kuten vuosiksi 2005–2010 laaditussa sosiaalipoliittisessa ohjelmassa todetaan (50). |
| --- | --- |

4.8.3

Tässä yhteydessä on syytä edistää alueiden ja valtioiden rajat ylittäviä yhteisiä kuulemisia ja yhteiskunnallis-ammatillisia kumppanuuksia sekä kannustaa käymään näillä tasoilla sosiaalidialogia erityisesti perustamalla työmarkkinaneuvotteluille valinnaiset kansainväliset puitteet, kuten vuosiksi 2005–2010 laaditussa sosiaalipoliittisessa ohjelmassa todetaan (50).

| 4.8.4 | Alueet voisivat edistää yhteenkuuluvuutta tekemällä yhteistyötä myös energia-alalla, koska se vaikuttaisi tuotantokustannuksiin, perheisiin ja talouskehitykseen. Yhteistyötä voitaisiin tehdä vaihtamalla energiaa alueiden, joilla sitä on saatavana muita enemmän ja edullisemmin, ja niitä köyhempien alueiden kesken. Nykyisin tämä on mahdollista säännellyn, mutta entistä avoimemman verkkojärjestelmän ansiosta sekä ottamalla käyttöön ”sähköpörssi”. |
| --- | --- |

4.8.4

Alueet voisivat edistää yhteenkuuluvuutta tekemällä yhteistyötä myös energia-alalla, koska se vaikuttaisi tuotantokustannuksiin, perheisiin ja talouskehitykseen. Yhteistyötä voitaisiin tehdä vaihtamalla energiaa alueiden, joilla sitä on saatavana muita enemmän ja edullisemmin, ja niitä köyhempien alueiden kesken. Nykyisin tämä on mahdollista säännellyn, mutta entistä avoimemman verkkojärjestelmän ansiosta sekä ottamalla käyttöön ”sähköpörssi”.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Katso ETSK:n lausunto aiheesta ”Rakennepolitiikkojen vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta”EUVL C 93, 27.4.2007, s. 6, kohta 1.4.

1

(2)  Ennakoimatta aihetta koskevaa ETSK:n oma-aloitteista lausuntoa jäljempänä käsitellään joitakin jo muotoiltuja ehdotuksia.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Rakennepolitiikkojen vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta”, EUVL C 93, 27.4.2007, s. 6.

3

(4)  Asia mainitaan, mutta ainoat annetut tiedot viittavaat koulutuksen tasoon, kun taas asiakirjassa KOM(2003) 728 määritetään työn laadun kymmenen ulottuvuutta, joita analysoidaan useiden indikaattorien avulla.

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013”, EUVL C 185, 8.8.2006.

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013”, EUVL C 185, 8.8.2006, s. 52

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä”, EUVL C 267, 27.10.2005, s. 57.

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Rakennepolitiikkojen vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta”, EUVL C 93, 27.4.2007, s. 6.

8

(9)  ”Lissabonin strategian elvyttämisen yhteydessä maaliskuussa 2005 Eurooppa-neuvosto täsmensi, että strategia sijoittuu laajempaan yhteyteen, jota ohjaa kestävän kehityksen vaatimus. Kestävä kehitys edellyttää, että nykyisiin tarpeisiin vastataan vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia vastata omiinsa. Eurooppa-neuvosto toistaa sitoutuneensa kestävään kehitykseen, joka on kaikkia unionin politiikkoja ja toimia ohjaava keskeinen periaate.” Eurooppa-neuvoston päätelmät kesäkuulta 2005.

9

(10)  KOM(2005) 141 lopullinen ”Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2005–2008)”; KOM(2005) 658 lopullinen ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta: Toimintaohjelma”.

10

(11)  Katso ETSK:n lausunnot aiheista ”Suurkaupunkialueiden yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset Euroopan tulevaisuuteen”, EUVL C 168, 20.7.2007, s.10; ”Rakennepolitiikkojen vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta”, EUVL C 93, 27.4.2007, s. 6; ”Alueellinen toimintasuunnitelma”, EUVL C 168, 20.7.2007, s. 16.

11

(12)  Katso aihetta koskeva Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan teettämä tutkimus ”Regional disparities and cohesion: what strategies for the future?”, toukokuu 2007

12

”Regional disparities and cohesion: what strategies for the future?”

(13)  EMUn vuonna 2008 vietettävään kymmenvuotisjuhlaan liittyvässä piakkoin annettavassa lausunnossa käsitellään tätä kysymystä.

13

(14)  EMUn vuonna 2008 vietettävään kymmenvuotisjuhlaan liittyvässä piakkoin annettavassa lausunnossa käsitellään tätä kysymystä.

14

(15)  ”Lissabonin strategian elvyttämisen yhteydessä maaliskuussa 2005 Eurooppa-neuvosto täsmensi, että strategia sijoittuu laajempaan yhteyteen, jota ohjaa kestävän kehityksen vaatimus. Kestävä kehitys edellyttää, että nykyisiin tarpeisiin vastataan vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia vastata omiinsa. Eurooppa-neuvosto toistaa sitoutuneensa kestävään kehitykseen, joka on kaikkia unionin politiikkoja ja toimia ohjaava keskeinen periaate.” Eurooppa-neuvoston päätelmät kesäkuulta 2005.

15

(16)  Katso ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yleishyödylliset sosiaalipalvelut Euroopan unionissa”, EUVL C 161, 13.7.2007, s. 80.

16

(17)  Katso ETSK:n lausunto aiheesta ”Rakennepolitiikkojen vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta,”EUVL C 93, 27.4.2007, s. 6, kohta 1.3.

17

(18)  ”Lissabonin strategian elvyttämisen yhteydessä maaliskuussa 2005 Eurooppa-neuvosto täsmensi, että strategia sijoittuu laajempaan yhteyteen, jota ohjaa kestävän kehityksen vaatimus. Kestävä kehitys edellyttää, että nykyisiin tarpeisiin vastataan vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia vastata omiinsa. Eurooppa-neuvosto toistaa sitoutuneensa kestävään kehitykseen, joka on kaikkia unionin politiikkoja ja toimia ohjaava keskeinen periaate.” Eurooppa-neuvoston päätelmät kesäkuulta 2005.

18

(19)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutosten alueellinen hallinta: työmarkkinaosapuolten rooli ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman panos”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 12.

19

(20)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Työelämän laatu, tuottavuus ja työllisyys globalisaation ja väestökehityksen näkökulmasta”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 157.

20

(21)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työntekijöiden osallistuminen — avaintekijät teollisuuden muutosten ennakoinnissa ja hallinnassa”, EUVL C 24, 31.1.2006, s. 90.

21

(22)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013”, EUVL C 185, 8.8.2006, s.52.

22

(23)  Mietintö aiheesta ”Toiminnan siirrot aluekehityksen puitteissa” (esittelijä: Alain Hutchinson, 30. tammikuuta 2006).

23

(24)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Matkailun rooli taantuvien alueiden taloudellisessa ja sosiaalisessa elvyttämisessä”, EUVL C 24, 31.1.2006, s. 1.

24

(25)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa”, EUVL C 110, 9.5.2006, s. 1.

25

(26)  ESPONin asiakirja ”Scenarios on the territorial future of Europe”, toukokuu 2007.

26

”Scenarios on the territorial future of Europe”

(27)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävän kehityksen asema seuraavissa rahoitusnäkymissä”, EUVL C 267, 27.10.2005, s. 22.

27

(28)  ETSK:n kaksi lausuntoa aiheesta ”Suurkaupunkialueiden yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset Euroopan tulevaisuuteen”EUVL C 302, 7.12.2004 s. 101 ja EUVL C 168, 20.7.2007, s. 10.

28

(29)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutosten alueellinen hallinta: työmarkkinaosapuolten rooli ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman panos”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 12.

29

(30)  www.odpm.gov.uk.

30

(31)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kaupunkiympäristöä koskeva teemakohtainen strategia”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 86.

31

(32)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä (ERY)”, EUVL C 255, 14.10.2005, s. 76, kohta 3.4.

32

(33)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus — Uudenlainen kumppanuuteen perustuva koheesiopolitiikka: lähentyminen, kilpailukyky ja yhteistyö”, EUVL C 302, 7.12.2004, s. 60.

33

(34)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Miten varmistaa luonnonhaitoista ja pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsivien alueiden nykyistä parempi integraatio?”, EUVL C 221, 8.9.2005, s. 141.

34

(35)  KOM(2003) 270 lopullinen.

35

(36)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Perhe ja väestökehitys”, EUVL C 161, 13.7.2007, s. 66.

36

(37)  Katso edellä.

37

(38)  Katso edellä.

38

(39)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Asuminen ja aluepolitiikka”, EUVL C 161, 13.7.2007, s. 17.

39

(40)  Katso edellä.

40

(41)  Laajakaistayhteys Internetiin — suuren siirtokapasiteetin tietoliikennelinja, joka takaa helpon ja nopean yhteyden e-learning- ja muihin tietojärjestelmiin (lähde:

41

http://www.elearningeuropa.info/).

(42)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Tietotekniikka-avusteisen elinikäisen oppimisen panos Euroopan kilpailukykyyn, teollisuuden muutoksiin ja sosiaalisen pääoman kehitykseen”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 20.

42

(43)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Rakennepolitiikkojen vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta”, EUVL C 93 27.4.2007, s. 6.

43

(44)  ETSK:n lausunnot aiheista ”Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013”, EUVL C 185, 8.8.2006, s. 52 ja ”Rakennepolitiikkojen vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta”, EUVL C 93, 27.4.2007, s. 6.

44

(45)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa”, EUVL C 110, 9.5.2006, s. 1.

45

(46)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kaupunkiympäristöä koskeva teemakohtainen strategia”, EUVL C 318, 23.12.2006, s. 86.

46

(47)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Asuminen ja aluepolitiikka”, EUVL C 161, 13.7.2007, s. 17.

47

(48)  ETSK:n kaksi lausuntoa aiheesta ”Suurkaupunkialueiden yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset Euroopan tulevaisuuteen”, EUVL C 302, 7.12.2004, s. 101 ja EUVL C 168, 20.7.2007, s. 10.

48

(49)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden muutosten hallinta rajaseuduilla Euroopan unionin laajentumisen jälkeen”, EUVL C 185, 8.8.2006, s. 24.

49

(50)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013”, EUVL C 185, 8.8.2006, s. 52.

50

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Muuttoliikkeen ja kehityksen mahdollisuudet ja haasteet”

(2008/C 120/18)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 pitämässään täysistunnossa työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta

Muuttoliikkeen ja kehityksen mahdollisuudet ja haasteet.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. lokakuuta 2007. Esittelijä oli Sukhdev Sharma.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 125 puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa esitetään toimintalinjoja koskevia ehdotuksia aiheista, jotka ovat merkityksellisiä toisiinsa läheisesti liittyvien alojen, muuttoliikkeen ja kehityksen, näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.1

Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa esitetään toimintalinjoja koskevia ehdotuksia aiheista, jotka ovat merkityksellisiä toisiinsa läheisesti liittyvien alojen, muuttoliikkeen ja kehityksen, näkökulmasta.

| 1.2 | Käytännön esimerkkien, ehdotusten ja mahdollisesti kaikkien osapuolien kannalta hyödyllisten yhteistyöjärjestelyjen valossa muuttoliikettä voidaan tarkastella ”kehityksen välineenä”. Esittämällä erityistoimenpiteitä komitea toivoo siirtävänsä keskustelun poliittiselta tasolta ohjelmatasolle. |
| --- | --- |

1.2

Käytännön esimerkkien, ehdotusten ja mahdollisesti kaikkien osapuolien kannalta hyödyllisten yhteistyöjärjestelyjen valossa muuttoliikettä voidaan tarkastella ”kehityksen välineenä”. Esittämällä erityistoimenpiteitä komitea toivoo siirtävänsä keskustelun poliittiselta tasolta ohjelmatasolle.

| 1.3 | Maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen tarkoituksenmukaiseen täytäntöönpanoon päästään parhaiten helpottamalla rahalähetyksiä nykyisestä (kohdat 3.4–3.8) vastaanottajien tulotason nostamiseksi sekä mahdollisesti sääntelemällä muuttovirtoja niin, että tämä olisi eduksi vähiten kehittyneille maille tai kehitysmaiden tietyille pienituloisille väestöryhmille (kohta 4.2). Yhteisen kehitystyön käsitteen ansiosta on mahdollista kanavoida yksityisiä rahalähetyksiä koko väestöä hyödyttäviin infrastruktuurihankkeisiin (kohdat 5.1–5.2). Yhteisen kehitystyön muissa muodoissa toimitaan yhteistyössä maahanmuuttajaorganisaatioiden kanssa, jolloin tavoitteena on mobilisoida inhimillisiä voimavaroja ja/tai rahoitusresursseja ulkomaisiin suoriin investointeihin, osaamisen ja teknologian siirtoa sekä sosiaalista ja kulttuurista pääomaa (kohdat 5.3–5.8). Maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikoilla voidaan lievittää aivoviennin kielteisiä vaikutuksia perustamalla aivotrusti ja helpottamalla kierto- ja virtuaalisen muuton muotoja (kohdat 6.2–6.6.4). Komitea katsoo myös, että maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikat voivat onnistua vain, jos ne valtavirtaistetaan muihin keskeisiin politiikan aloihin ja jos politiikkojen keskinäinen johdonmukaisuus varmistetaan (kohdat 7.1–7.3). |
| --- | --- |

1.3

Maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen tarkoituksenmukaiseen täytäntöönpanoon päästään parhaiten helpottamalla rahalähetyksiä nykyisestä (kohdat 3.4–3.8) vastaanottajien tulotason nostamiseksi sekä mahdollisesti sääntelemällä muuttovirtoja niin, että tämä olisi eduksi vähiten kehittyneille maille tai kehitysmaiden tietyille pienituloisille väestöryhmille (kohta 4.2). Yhteisen kehitystyön käsitteen ansiosta on mahdollista kanavoida yksityisiä rahalähetyksiä koko väestöä hyödyttäviin infrastruktuurihankkeisiin (kohdat 5.1–5.2). Yhteisen kehitystyön muissa muodoissa toimitaan yhteistyössä maahanmuuttajaorganisaatioiden kanssa, jolloin tavoitteena on mobilisoida inhimillisiä voimavaroja ja/tai rahoitusresursseja ulkomaisiin suoriin investointeihin, osaamisen ja teknologian siirtoa sekä sosiaalista ja kulttuurista pääomaa (kohdat 5.3–5.8). Maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikoilla voidaan lievittää aivoviennin kielteisiä vaikutuksia perustamalla aivotrusti ja helpottamalla kierto- ja virtuaalisen muuton muotoja (kohdat 6.2–6.6.4). Komitea katsoo myös, että maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikat voivat onnistua vain, jos ne valtavirtaistetaan muihin keskeisiin politiikan aloihin ja jos politiikkojen keskinäinen johdonmukaisuus varmistetaan (kohdat 7.1–7.3).

| 1.4 | Tämä lausunto täydentää aiheesta ”Maahanmuuttopolitiikkaa koskevan yhteistyön lisääminen EU:n ja lähtömaiden välillä kehityksen tukemiseksi” laadittua komitean lausuntoa (1), jonka esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños. Lisäksi lausunnossa asetutaan kannattamaan komission tiedonantoa kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä (2). |
| --- | --- |

1.4

Tämä lausunto täydentää aiheesta ”Maahanmuuttopolitiikkaa koskevan yhteistyön lisääminen EU:n ja lähtömaiden välillä kehityksen tukemiseksi” laadittua komitean lausuntoa (1), jonka esittelijä oli Luis Miguel Pariza Castaños. Lisäksi lausunnossa asetutaan kannattamaan komission tiedonantoa kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä (2).

2   Muuttoliike ja globalisoituminen

| 2.1 | Globalisoituminen on johtanut pääoman, tavaroiden ja palveluiden vapaaseen liikkuvuuteen. Ihmisten liikkuminen on kuitenkin edelleen globalisoitumisen rajoitetuin osa-alue. Jotta vähemmän kehittyneet maat voisivat saada suuremman osuuden globalisaation tuomasta talouskasvusta, on ihmisten vapaaseen liikkumiseen kiinnitettävä entistä enemmän huomiota. Tämä lausunto edustaa ajattelutapaa, jonka mukaan muuttoliike merkitsee kehitysmaille mahdollisuutta osallistua entistä tasavertaisemmin nykypäivän globalisoituneeseen talouteen. Muuttoliikkeellä on mahdollisuus kaventaa eriarvoisuutta; muuttoliikettä ei kuitenkaan pidä nähdä perinteisen kehitysavun korvaajana. |
| --- | --- |

2.1

Globalisoituminen on johtanut pääoman, tavaroiden ja palveluiden vapaaseen liikkuvuuteen. Ihmisten liikkuminen on kuitenkin edelleen globalisoitumisen rajoitetuin osa-alue. Jotta vähemmän kehittyneet maat voisivat saada suuremman osuuden globalisaation tuomasta talouskasvusta, on ihmisten vapaaseen liikkumiseen kiinnitettävä entistä enemmän huomiota. Tämä lausunto edustaa ajattelutapaa, jonka mukaan muuttoliike merkitsee kehitysmaille mahdollisuutta osallistua entistä tasavertaisemmin nykypäivän globalisoituneeseen talouteen. Muuttoliikkeellä on mahdollisuus kaventaa eriarvoisuutta; muuttoliikettä ei kuitenkaan pidä nähdä perinteisen kehitysavun korvaajana.

| 2.2 | On nähtävissä kaksi seikkaa, joilla voidaan perustella tarvetta kehittää sellaista näkemystä, jossa muuttoliikettä arvostetaan linkkinä globalisaation ja kehityksen välillä. Ensinnäkin väestökehitys näyttää siltä, että EU:n jäsenvaltioissa jo nyt jossain määrin ilmenevä työvoiman puute kasvaa lähitulevaisuudessa erityisesti työvoimavaltaisilla palvelualoilla. Toiseksi Maailmanpankki arvioi, että asianmukaisesti ohjattuna muuttoliike voi lähitulevaisuudessa tuottaa merkittävää rahallista tukea köyhien maiden ihmisille, heille suunnattujen rahalähetysten muodossa (3). Maastamuuttajien rahalähetykset OECD-maissa, mutta myös OECD-maista kehitysmaihin ja jopa kehitysmaasta toiseen kasvavat jatkuvasti (4). Kansainvälinen muuttoliike voi näin olen olla tärkeä tekijä pyrittäessä saavuttamaan vuosituhattavoitteet. Rahalähetyksillä, samoin kuin yhteisen kehitystyön ja kiertomuuton käsitteillä on merkittävä potentiaali kehityksen kannalta. Mikä vielä tärkeämpää, niiden kehityspotentiaalia ruokkivat Länsi-Euroopan työmarkkinoiden tarpeet. |
| --- | --- |

2.2

On nähtävissä kaksi seikkaa, joilla voidaan perustella tarvetta kehittää sellaista näkemystä, jossa muuttoliikettä arvostetaan linkkinä globalisaation ja kehityksen välillä. Ensinnäkin väestökehitys näyttää siltä, että EU:n jäsenvaltioissa jo nyt jossain määrin ilmenevä työvoiman puute kasvaa lähitulevaisuudessa erityisesti työvoimavaltaisilla palvelualoilla. Toiseksi Maailmanpankki arvioi, että asianmukaisesti ohjattuna muuttoliike voi lähitulevaisuudessa tuottaa merkittävää rahallista tukea köyhien maiden ihmisille, heille suunnattujen rahalähetysten muodossa (3). Maastamuuttajien rahalähetykset OECD-maissa, mutta myös OECD-maista kehitysmaihin ja jopa kehitysmaasta toiseen kasvavat jatkuvasti (4). Kansainvälinen muuttoliike voi näin olen olla tärkeä tekijä pyrittäessä saavuttamaan vuosituhattavoitteet. Rahalähetyksillä, samoin kuin yhteisen kehitystyön ja kiertomuuton käsitteillä on merkittävä potentiaali kehityksen kannalta. Mikä vielä tärkeämpää, niiden kehityspotentiaalia ruokkivat Länsi-Euroopan työmarkkinoiden tarpeet.

| 2.3 | Tässä lausunnossa tähdennetään tarvetta maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkoja koskevaan asianmukaisesti laadittuun, kattavaan ja yhdennettyyn lähestymistapaan, jonka avulla on mahdollista luoda tilanne, jossa kaikki osapuolet hyötyvät. |
| --- | --- |

2.3

Tässä lausunnossa tähdennetään tarvetta maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkoja koskevaan asianmukaisesti laadittuun, kattavaan ja yhdennettyyn lähestymistapaan, jonka avulla on mahdollista luoda tilanne, jossa kaikki osapuolet hyötyvät.

| 2.4 | Kyseisenlaisessa lähestymistavassa otetaan huomioon kehitysmaihin kohdistuvien muuttoliikkeen myönteisten ja kielteisten vaikutusten välinen epätasapaino, ja tarkastellaan kustannus- ja hyötytekijöitä sen mukaisesti. Vaikka eräissä maissa muuttoliike vähentää liikakansoituksesta ja työttömyydestä aiheutuvaa painetta, ja ammattitaitoisen työvoiman harkitulla viennillä luodaan ulkomailta tulevien rahalähetysten, ulkomaisten suorien investointien ja osaamisen siirron lähteitä, toisissa maissa inhimillisten voimavarojen jatkuva ulosvirtaus vaikeuttaa merkittävästi kehitystä. Siksi muuttoliikkeen asianmukainen hallinta lisää muuttoliikkeen myönteisiä vaikutuksia ja lievittää samalla siitä aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.4

Kyseisenlaisessa lähestymistavassa otetaan huomioon kehitysmaihin kohdistuvien muuttoliikkeen myönteisten ja kielteisten vaikutusten välinen epätasapaino, ja tarkastellaan kustannus- ja hyötytekijöitä sen mukaisesti. Vaikka eräissä maissa muuttoliike vähentää liikakansoituksesta ja työttömyydestä aiheutuvaa painetta, ja ammattitaitoisen työvoiman harkitulla viennillä luodaan ulkomailta tulevien rahalähetysten, ulkomaisten suorien investointien ja osaamisen siirron lähteitä, toisissa maissa inhimillisten voimavarojen jatkuva ulosvirtaus vaikeuttaa merkittävästi kehitystä. Siksi muuttoliikkeen asianmukainen hallinta lisää muuttoliikkeen myönteisiä vaikutuksia ja lievittää samalla siitä aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia.

| 2.5 | Komitea tukee muun muassa Maailmanpankin, Yhdistyneen kuningaskunnan kansainvälisestä kehitysyhteistyöstä vastaavan ministeriön, Oxfamin ja muiden johtavien kansainvälisten kehitysyhteistyöorganisaatioiden näkökantoja, sillä ne kaikki korostavat kansainvälisen muuttoliikkeen kehityspotentiaalia köyhyyden vähentämiseksi ja talouskehityksen tukemiseksi lähtömaissa. Rahalähetykset merkitsevät huomattavaa tulonlisäystä vastaanottaville kotitalouksille ja ovat varteenotettava tekijä vähennettäessä köyhyyttä lyhyellä aikavälillä ja harkitusti käytettyinä voivat jopa johtaa pitkäaikaiseen kestävään kehitykseen. Kestävää kehitystä puolestaan tukevat yhteiseen kehitystyöhön liittyvät käsitteet, kuten maahanmuuttajayhteisöjen hyväntekeväisyystoiminta, sosiaalinen pääoma, osaamisen siirto ja kansainväliset liiketoimintaverkostot. |
| --- | --- |

2.5

Komitea tukee muun muassa Maailmanpankin, Yhdistyneen kuningaskunnan kansainvälisestä kehitysyhteistyöstä vastaavan ministeriön, Oxfamin ja muiden johtavien kansainvälisten kehitysyhteistyöorganisaatioiden näkökantoja, sillä ne kaikki korostavat kansainvälisen muuttoliikkeen kehityspotentiaalia köyhyyden vähentämiseksi ja talouskehityksen tukemiseksi lähtömaissa. Rahalähetykset merkitsevät huomattavaa tulonlisäystä vastaanottaville kotitalouksille ja ovat varteenotettava tekijä vähennettäessä köyhyyttä lyhyellä aikavälillä ja harkitusti käytettyinä voivat jopa johtaa pitkäaikaiseen kestävään kehitykseen. Kestävää kehitystä puolestaan tukevat yhteiseen kehitystyöhön liittyvät käsitteet, kuten maahanmuuttajayhteisöjen hyväntekeväisyystoiminta, sosiaalinen pääoma, osaamisen siirto ja kansainväliset liiketoimintaverkostot.

| 2.6 | Asianmukaisesti johdettujen maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen vahvuutena tulisi olla niiden kyky suojella haavoittuvia maita (lähes koko Saharan eteläpuolinen Afrikka) muuttoliikkeen aiheuttamilta kehityksen esteiltä. Kehitysmaat, jotka hyötyvät vähiten rahalähetyksistä ja hyväntekeväisyystoimista, vastaavat usein maastamuuton suurimmista kustannuksista menettäessään erittäin ammattitaitoisia ja lahjakkaita työntekijöitä. Kierto- ja virtuaalisen muuton malleissa voidaan tietyssä määrin ottaa huomioon esteettömään maastamuuttoon liittyvät epäkohdat. Maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikoissa voidaan ottaa huomioon koulutus- ja terveydenhoitoalan kaltaisten, maastamuuton kannalta erityisen haavoittuvien alojen tarpeet ja erityispiirteet. Ellei muuttoliikettä koskevilla tiukoilla järjestelyillä estetä ammattitaitoisen terveydenhoitohenkilöstön poistumista HIV/AIDS-tartunnan vakavasti koettelemilta alueilta, muilla kehitysyhteistyötoimilla ei saada aikaan kestäviä tuloksia. Muuttoliikkeitä koskevilla kahdenvälisillä ja alueellisilla kumppanuuksilla määrä- ja lähtömaiden välillä saattaa olla erittäin merkittävä rooli suojeltaessa kyseisiä, maiden kehityksen kannalta ratkaisevia aloja. |
| --- | --- |

2.6

Asianmukaisesti johdettujen maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen vahvuutena tulisi olla niiden kyky suojella haavoittuvia maita (lähes koko Saharan eteläpuolinen Afrikka) muuttoliikkeen aiheuttamilta kehityksen esteiltä. Kehitysmaat, jotka hyötyvät vähiten rahalähetyksistä ja hyväntekeväisyystoimista, vastaavat usein maastamuuton suurimmista kustannuksista menettäessään erittäin ammattitaitoisia ja lahjakkaita työntekijöitä. Kierto- ja virtuaalisen muuton malleissa voidaan tietyssä määrin ottaa huomioon esteettömään maastamuuttoon liittyvät epäkohdat. Maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikoissa voidaan ottaa huomioon koulutus- ja terveydenhoitoalan kaltaisten, maastamuuton kannalta erityisen haavoittuvien alojen tarpeet ja erityispiirteet. Ellei muuttoliikettä koskevilla tiukoilla järjestelyillä estetä ammattitaitoisen terveydenhoitohenkilöstön poistumista HIV/AIDS-tartunnan vakavasti koettelemilta alueilta, muilla kehitysyhteistyötoimilla ei saada aikaan kestäviä tuloksia. Muuttoliikkeitä koskevilla kahdenvälisillä ja alueellisilla kumppanuuksilla määrä- ja lähtömaiden välillä saattaa olla erittäin merkittävä rooli suojeltaessa kyseisiä, maiden kehityksen kannalta ratkaisevia aloja.

| 2.7 | Komitea on hyvin tietoinen niistä moninaisista tavoista, joilla muuttoliikkeet vaikuttavat syvällisesti lähtö- ja määrämaihin. Jotkut niistä havaitaan vasta vuosia muuttoliikkeiden alkamisen jälkeen. Maastamuuttajien lapset, jotka jäävät lähtömaahan, ja heidän terveyttään ja koulutustaan koskevat tulevaisuudennäkymät yksinhuoltajatalouksissa ovat kasvavaa huolta herättävä aihe. Sosiaalisesta näkökulmasta tarkasteltuna alueilla, joihin muuttoliikkeet vaikuttavat, on havaittavissa merkkejä vääristyneestä sukupuolijakaumasta, joka aivan varmasti jättää jälkensä pitkän aikavälin kehityksen yhteiskunnallis-taloudellisiin puite-edellytyksiin. Nämä huolenaiheet on otettava huomioon suunniteltaessa ja toteutettaessa kansainvälistä muuttoliikettä koskevia politiikkoja. |
| --- | --- |

2.7

Komitea on hyvin tietoinen niistä moninaisista tavoista, joilla muuttoliikkeet vaikuttavat syvällisesti lähtö- ja määrämaihin. Jotkut niistä havaitaan vasta vuosia muuttoliikkeiden alkamisen jälkeen. Maastamuuttajien lapset, jotka jäävät lähtömaahan, ja heidän terveyttään ja koulutustaan koskevat tulevaisuudennäkymät yksinhuoltajatalouksissa ovat kasvavaa huolta herättävä aihe. Sosiaalisesta näkökulmasta tarkasteltuna alueilla, joihin muuttoliikkeet vaikuttavat, on havaittavissa merkkejä vääristyneestä sukupuolijakaumasta, joka aivan varmasti jättää jälkensä pitkän aikavälin kehityksen yhteiskunnallis-taloudellisiin puite-edellytyksiin. Nämä huolenaiheet on otettava huomioon suunniteltaessa ja toteutettaessa kansainvälistä muuttoliikettä koskevia politiikkoja.

| 2.8 | Komitea painottaa vastaanottavan ja lähtömaan välillä nykyisin vallitsevaa yhteiskunnallis-taloudellista keskinäisriippuvuutta. Maahanmuuttajilla, jotka tulevat taloudellisesti hyvin toimeen vastaanottajamaissa, on taipumus lähettää enemmän varoja lähtömaahan. Sosiaalisesti hyvin integroituneilla maahanmuuttajilla on myös mahdollisesti suurempi vaikutus lähtömaansa yhteiseen kehittämiseen hyväntekeväisyystoiminnan, sosiaalisen pääoman sekä kierto- ja virtuaalisen muuton avulla huonommin integroituneisiin maahanmuuttajiin verrattuna. Näin ollen vastaanottavien maiden on otettava huomioon toimintalinjat, joilla estetään aivotuhlaus (brain waste): ne vaihtelevat yleisesti ottaen paremmasta sosiaalisesta integroitumisesta palkkojen yhdenmukaistamiseen ja työolojen parantamiseen, ammatillinen järjestäytyminen mukaan luettuna, tai maahanmuuttajien usein ongelmallisen oikeudellisen aseman ratkaisemiseen. Tällä lähestymistavalla maksimoidaan maahanmuuttajien panos vastaanottavassa yhteiskunnassa ja lisätään heidän kehityspotentiaaliaan. |
| --- | --- |

2.8

Komitea painottaa vastaanottavan ja lähtömaan välillä nykyisin vallitsevaa yhteiskunnallis-taloudellista keskinäisriippuvuutta. Maahanmuuttajilla, jotka tulevat taloudellisesti hyvin toimeen vastaanottajamaissa, on taipumus lähettää enemmän varoja lähtömaahan. Sosiaalisesti hyvin integroituneilla maahanmuuttajilla on myös mahdollisesti suurempi vaikutus lähtömaansa yhteiseen kehittämiseen hyväntekeväisyystoiminnan, sosiaalisen pääoman sekä kierto- ja virtuaalisen muuton avulla huonommin integroituneisiin maahanmuuttajiin verrattuna. Näin ollen vastaanottavien maiden on otettava huomioon toimintalinjat, joilla estetään aivotuhlaus (brain waste): ne vaihtelevat yleisesti ottaen paremmasta sosiaalisesta integroitumisesta palkkojen yhdenmukaistamiseen ja työolojen parantamiseen, ammatillinen järjestäytyminen mukaan luettuna, tai maahanmuuttajien usein ongelmallisen oikeudellisen aseman ratkaisemiseen. Tällä lähestymistavalla maksimoidaan maahanmuuttajien panos vastaanottavassa yhteiskunnassa ja lisätään heidän kehityspotentiaaliaan.

| 2.9 | Yhtä lailla toisiinsa liittyviä ovat mallit, joilla on tarkoitus rajoittaa laitonta maahanmuuttoa. Laiton maahanmuutto aiheuttaa vahinkoa määrämaille, sillä se liittyy pimeään työhön. Lisäksi se muodostaa uhan (laittomille) maahanmuuttajille, koska he ovat usein heikossa asemassa, jolle ovat ominaisia uhka hyväksikäytetyksi tulemisesta, ankarat työskentelyolosuhteet ja riittämättömät työterveys- ja työturvallisuusstandardit. Laittomalla maahanmuutolla on myös kielteisiä kehitykseen liittyviä seurauksia: mahdollisuudet integroitua vastaanottajamaahan ovat rajalliset ja kyseisenlaisen maahanmuuton korkeat kustannukset vähentävät mahdollisuuksia lähettää rahaa lähtömaihin. Ilman asianmukaisia asiakirjoja olevien maahanmuuttajien aseman laillistaminen on kuitenkin edelleen inhimillisesti sekä taloudellisesti ja sosiaalisesti katsoen välttämätöntä. Lisäämällä mahdollisuuksia lailliseen maahanmuuttoon vahvistetaan sen kehityspotentiaalia, ja samalla vähennetään turvautumista salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittaviin rikollisorganisaatioihin. Laillinen maahanmuutto minimoi näin ollen hyväksikäytön. |
| --- | --- |

2.9

Yhtä lailla toisiinsa liittyviä ovat mallit, joilla on tarkoitus rajoittaa laitonta maahanmuuttoa. Laiton maahanmuutto aiheuttaa vahinkoa määrämaille, sillä se liittyy pimeään työhön. Lisäksi se muodostaa uhan (laittomille) maahanmuuttajille, koska he ovat usein heikossa asemassa, jolle ovat ominaisia uhka hyväksikäytetyksi tulemisesta, ankarat työskentelyolosuhteet ja riittämättömät työterveys- ja työturvallisuusstandardit. Laittomalla maahanmuutolla on myös kielteisiä kehitykseen liittyviä seurauksia: mahdollisuudet integroitua vastaanottajamaahan ovat rajalliset ja kyseisenlaisen maahanmuuton korkeat kustannukset vähentävät mahdollisuuksia lähettää rahaa lähtömaihin. Ilman asianmukaisia asiakirjoja olevien maahanmuuttajien aseman laillistaminen on kuitenkin edelleen inhimillisesti sekä taloudellisesti ja sosiaalisesti katsoen välttämätöntä. Lisäämällä mahdollisuuksia lailliseen maahanmuuttoon vahvistetaan sen kehityspotentiaalia, ja samalla vähennetään turvautumista salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittaviin rikollisorganisaatioihin. Laillinen maahanmuutto minimoi näin ollen hyväksikäytön.

| 2.10 | Komitea toteaa, että muuttoliike etelän maiden välillä on kansainvälisen muuttoliikkeen yleisin muoto. Naapurimaat tai välittömässä läheisyydessä sijaitsevat alueet ovat siirtolaisten useimmiten valitsemia määränpäitä (5). Kun lisäksi otetaan huomioon, että maahanmuuttoon sisältyy riskinottoa ja että se edellyttää taloudellisia varoja, osaamista ja verkostoja, tulee ilmeiseksi, että etenkin köyhille ihmisille muutto valtion rajojen sisällä on toistaiseksi kaikkein yleisin muuttoliikkeen muoto (6). Siksi maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa on myös otettava huomioon alueellisten ja sisäisten muuttoliikkeiden mahdolliset vaikutukset köyhyyden vähentämiseen ja talouskehitykseen. |
| --- | --- |

2.10

Komitea toteaa, että muuttoliike etelän maiden välillä on kansainvälisen muuttoliikkeen yleisin muoto. Naapurimaat tai välittömässä läheisyydessä sijaitsevat alueet ovat siirtolaisten useimmiten valitsemia määränpäitä (5). Kun lisäksi otetaan huomioon, että maahanmuuttoon sisältyy riskinottoa ja että se edellyttää taloudellisia varoja, osaamista ja verkostoja, tulee ilmeiseksi, että etenkin köyhille ihmisille muutto valtion rajojen sisällä on toistaiseksi kaikkein yleisin muuttoliikkeen muoto (6). Siksi maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa on myös otettava huomioon alueellisten ja sisäisten muuttoliikkeiden mahdolliset vaikutukset köyhyyden vähentämiseen ja talouskehitykseen.

| 2.11 | Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vaatimukset, jotka on kodifioitu siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäseniensä oikeuksien suojelua koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa (1990). |
| --- | --- |

2.11

Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vaatimukset, jotka on kodifioitu siirtotyöntekijöiden ja heidän perheenjäseniensä oikeuksien suojelua koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa (1990).

3   Muuttoliike ja köyhyyden vähentäminen — Rahalähetysten helpottaminen

| 3.1 | Komitea on tietoinen maahanmuuttajien ja heidän lähtömaahan jääneiden perheenjäsentensä välisiin rahalähetyksiin liittyvästä kehityspotentiaalista. Tutkimukset osoittavat, että rahalähetykset nostavat välittömästi niiden vastaanottajien tulotasoa lievittäen näin köyhyyttä. |
| --- | --- |

3.1

Komitea on tietoinen maahanmuuttajien ja heidän lähtömaahan jääneiden perheenjäsentensä välisiin rahalähetyksiin liittyvästä kehityspotentiaalista. Tutkimukset osoittavat, että rahalähetykset nostavat välittömästi niiden vastaanottajien tulotasoa lievittäen näin köyhyyttä.

| 3.2 | Tarkkaan määrittelemätön mutta merkittävä osuus — yhdestä kahteen kolmasosaa — rahalähetyksistä kulkee kuitenkin epävirallisia kanavia pitkin. Tällä on kielteisiä vaikutuksia maahanmuuttajiin ja vastaanottajiin sekä vastaanottaja- ja lähtömaihin. Koska kilpailua rahoituspalvelujen tarjoajien välillä epävirallisella sektorilla ei ole, maahanmuuttajilla ja vastaanottajilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin hyväksyä korkeat transaktiokustannukset, jotka puolestaan pienentävät maahanmuuttajien tuloja. Taloudellisesti heikoille kehitysmaille rahalähetykset tarjoavat merkittävän ulkomaisen valuutan lähteen, ja kun rahalähetykset kanavoidaan virallisten pankkien kautta ne edistävät rahoitusalan kehittymistä kartuttaessaan paikallisen pankkisektorin hallinnoimien talletusten ja luottojen kokonaismäärää (7). Rahaähetykset aikaansaavat näin myönteistä makrotaloudellista kehitystä. Vastaanottajamaat liittävät yleensä turvallisuushuolet epäviralliseen pankkisektoriin; sekä rahanpesu että terroristiorganisaatioiden rahoittaminen tapahtuu useimmiten käyttämällä epävirallisiin rahoitustoimiin liittyviä menetelmiä. |
| --- | --- |

3.2

Tarkkaan määrittelemätön mutta merkittävä osuus — yhdestä kahteen kolmasosaa — rahalähetyksistä kulkee kuitenkin epävirallisia kanavia pitkin. Tällä on kielteisiä vaikutuksia maahanmuuttajiin ja vastaanottajiin sekä vastaanottaja- ja lähtömaihin. Koska kilpailua rahoituspalvelujen tarjoajien välillä epävirallisella sektorilla ei ole, maahanmuuttajilla ja vastaanottajilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin hyväksyä korkeat transaktiokustannukset, jotka puolestaan pienentävät maahanmuuttajien tuloja. Taloudellisesti heikoille kehitysmaille rahalähetykset tarjoavat merkittävän ulkomaisen valuutan lähteen, ja kun rahalähetykset kanavoidaan virallisten pankkien kautta ne edistävät rahoitusalan kehittymistä kartuttaessaan paikallisen pankkisektorin hallinnoimien talletusten ja luottojen kokonaismäärää (7). Rahaähetykset aikaansaavat näin myönteistä makrotaloudellista kehitystä. Vastaanottajamaat liittävät yleensä turvallisuushuolet epäviralliseen pankkisektoriin; sekä rahanpesu että terroristiorganisaatioiden rahoittaminen tapahtuu useimmiten käyttämällä epävirallisiin rahoitustoimiin liittyviä menetelmiä.

| 3.3 | On monia syitä, jotka saavat maahanmuuttajat usein valitsemaan laittomat kanavat rahalähetyksiään varten virallisten pankkipalveluiden sijasta. Lukuisat maahanmuuttajat valitsevat laittomat siirtokanavat, koska viralliset palveluntarjoajat ovat liian kalliita, hitaita ja byrokraattisia tai koska niiden puoleen ei yksinkertaisesti ole asiaa. Lisäksi maahanmuuttajat tuntevat niukasti luottamusta kotimaansa pankkeja kohtaan tai pelkäävät valuuttakurssin heilahteluja. Pankkipalvelut eivät ole köyhien, etenkään syrjäisillä maaseutualueilla elävien vastaanottajien ulottuvilla fyysisesti. Monilla ei ole varaa maksuihin, joita pankkitilin ylläpidosta aiheutuu. Lähetyskustannuksilla on suhteeton vaikutus pienituloisiin perheisiin, jotka lähettävät säännöllisiä mutta pieniä rahamääriä. Ilman asianmukaisia asiakirjoja olevilla maahanmuuttajilla ei ole pääsyä pankkijärjestelmiin, koska heiltä puuttuvat pankkitilien avaamiseen tarvittavat asiakirjat. |
| --- | --- |

3.3

On monia syitä, jotka saavat maahanmuuttajat usein valitsemaan laittomat kanavat rahalähetyksiään varten virallisten pankkipalveluiden sijasta. Lukuisat maahanmuuttajat valitsevat laittomat siirtokanavat, koska viralliset palveluntarjoajat ovat liian kalliita, hitaita ja byrokraattisia tai koska niiden puoleen ei yksinkertaisesti ole asiaa. Lisäksi maahanmuuttajat tuntevat niukasti luottamusta kotimaansa pankkeja kohtaan tai pelkäävät valuuttakurssin heilahteluja. Pankkipalvelut eivät ole köyhien, etenkään syrjäisillä maaseutualueilla elävien vastaanottajien ulottuvilla fyysisesti. Monilla ei ole varaa maksuihin, joita pankkitilin ylläpidosta aiheutuu. Lähetyskustannuksilla on suhteeton vaikutus pienituloisiin perheisiin, jotka lähettävät säännöllisiä mutta pieniä rahamääriä. Ilman asianmukaisia asiakirjoja olevilla maahanmuuttajilla ei ole pääsyä pankkijärjestelmiin, koska heiltä puuttuvat pankkitilien avaamiseen tarvittavat asiakirjat.

| 3.4 | Komitea kehottaa jäsenvaltioita, komissiota, parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan seuraavia aloitteita keinona edistää kehitystä: |
| --- | --- |

3.4

Komitea kehottaa jäsenvaltioita, komissiota, parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan seuraavia aloitteita keinona edistää kehitystä:

| 3.4.1. | Lähtömaissa toimivien pankkien tulisi antaa valuuttamääräiset talletustilit ulkomailla elävien ja työskentelevien maastamuuttajien käyttöön. |
| --- | --- |

3.4.1.

Lähtömaissa toimivien pankkien tulisi antaa valuuttamääräiset talletustilit ulkomailla elävien ja työskentelevien maastamuuttajien käyttöön.

| 3.4.2 | Pankkipalvelut tulisi ulottaa pienituloisten perheiden käyttöön kohtuullisin pankkipalvelumaksuin. Pankkipalvelut tulisi tarjota myös yhteisöille, jotka nykyään ovat pankkipalveluverkoston ulkopuolella. Tämä voitaisiin toteuttaa liittämällä pankkipalvelut laajemmalle levinneisiin palvelualoihin, kuten posti- tai vähittäismyyntiverkostoihin tai olemassa oleviin luotto-osuuskuntiin. Lähetyskustannusten pienenemistä ei kuitenkaan tulisi mitätöidä epäedullisilla vaihtokursseilla, jotka on asetettu pankkien eduksi. |
| --- | --- |

3.4.2

Pankkipalvelut tulisi ulottaa pienituloisten perheiden käyttöön kohtuullisin pankkipalvelumaksuin. Pankkipalvelut tulisi tarjota myös yhteisöille, jotka nykyään ovat pankkipalveluverkoston ulkopuolella. Tämä voitaisiin toteuttaa liittämällä pankkipalvelut laajemmalle levinneisiin palvelualoihin, kuten posti- tai vähittäismyyntiverkostoihin tai olemassa oleviin luotto-osuuskuntiin. Lähetyskustannusten pienenemistä ei kuitenkaan tulisi mitätöidä epäedullisilla vaihtokursseilla, jotka on asetettu pankkien eduksi.

| 3.4.3 | Kilpailua rahanlähetyspalveluiden tarjoajien välillä on lisättävä, jotta lähetyskustannukset laskisivat. Valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja viranomaiset vastaanottajamaissa voivat kannustaa kilpailua levittämällä vertailevaa tietoa palveluidentarjoajien pyytämistä hinnoista. Esimerkillinen menettelytapa tältä osin on Internet-sivu www.sendmoneyhome.org. Lisäksi on erittäin tärkeää parantaa maahanmuuttajien tietämystä rahoitusalan mekanismeista; kansalaisyhteiskunnan tulisi tukea tätä yhteistyössä rahoituslaitosten kanssa. |
| --- | --- |

3.4.3

Kilpailua rahanlähetyspalveluiden tarjoajien välillä on lisättävä, jotta lähetyskustannukset laskisivat. Valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja viranomaiset vastaanottajamaissa voivat kannustaa kilpailua levittämällä vertailevaa tietoa palveluidentarjoajien pyytämistä hinnoista. Esimerkillinen menettelytapa tältä osin on Internet-sivu www.sendmoneyhome.org. Lisäksi on erittäin tärkeää parantaa maahanmuuttajien tietämystä rahoitusalan mekanismeista; kansalaisyhteiskunnan tulisi tukea tätä yhteistyössä rahoituslaitosten kanssa.

| 3.4.4 | Pankkitekniikkaa parantamalla lähtömaissa voitaisiin maksu- ja asiointitapahtumien kustannuksia vähentää merkittävästi, nopeuttaa käsittelyaikoja sekä lisätä maksu- ja asiointitapahtumien turvallisuutta. Satelliittitekniikkaan perustuva tietotekniikka syrjäisillä alueilla hallinnoinnin tehostamisen tukemiseksi sekä sähköinen siirtojärjestelmä lisäisivät tehokkuutta entisestään. Pankkikorttien tai matkapuhelimen lisäpalveluiden käyttöönottaminen on innovatiivinen ratkaisu, jota voitaisiin viedä vielä nykyistä pidemmälle. Kaikki edellä mainitut valmiuksia parantavat toimet edellyttävät investointeja, joita voitaisiin kannustaa virallisen kehitysavun tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla. |
| --- | --- |

3.4.4

Pankkitekniikkaa parantamalla lähtömaissa voitaisiin maksu- ja asiointitapahtumien kustannuksia vähentää merkittävästi, nopeuttaa käsittelyaikoja sekä lisätä maksu- ja asiointitapahtumien turvallisuutta. Satelliittitekniikkaan perustuva tietotekniikka syrjäisillä alueilla hallinnoinnin tehostamisen tukemiseksi sekä sähköinen siirtojärjestelmä lisäisivät tehokkuutta entisestään. Pankkikorttien tai matkapuhelimen lisäpalveluiden käyttöönottaminen on innovatiivinen ratkaisu, jota voitaisiin viedä vielä nykyistä pidemmälle. Kaikki edellä mainitut valmiuksia parantavat toimet edellyttävät investointeja, joita voitaisiin kannustaa virallisen kehitysavun tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla.

| 3.4.5 | Henkilöllisyyden todistamista koskevat tiukat vaatimukset ovat este ilman asianmukaisia asiakirjoja oleville maahanmuuttajille, jotka haluavat avata pankkitilin. Pankkien tulisi kehittää ideoita, joilla parannetaan ilman asianmukaisia asiakirjoja olevien maahanmuuttajien mahdollisuuksia käyttää pankkipalveluita. Jäsenvaltioiden tulisi harkita järkeviä muutoksia pankkialaa koskevaan säännöstöön kyseisen prosessin mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

3.4.5

Henkilöllisyyden todistamista koskevat tiukat vaatimukset ovat este ilman asianmukaisia asiakirjoja oleville maahanmuuttajille, jotka haluavat avata pankkitilin. Pankkien tulisi kehittää ideoita, joilla parannetaan ilman asianmukaisia asiakirjoja olevien maahanmuuttajien mahdollisuuksia käyttää pankkipalveluita. Jäsenvaltioiden tulisi harkita järkeviä muutoksia pankkialaa koskevaan säännöstöön kyseisen prosessin mahdollistamiseksi.

| 3.5 | Rahalähetysten kustannusten alentaminen on välttämätön ensimmäinen askel rahalähetysten kehitysvaikutuksen lisäämiseksi. Rahavirtojen helpottaminen on toinen askel. Vastaanottavien maiden tulisi siksi muodostaa kumppanuuksia niiden lähtömaiden kanssa, joiden vastaanottamat rahalähetykset ovat määrältään suuria. Kumppanuuksilla voitaisiin asianmukaisesti edistää toimenpiteitä, joilla parannetaan köyhien ihmisten mahdollisuutta päästä pankkien asiakkaiksi, vahvistetaan rahoituspalveluiden tarjoajien valmiuksia helpottaa rahalähetysvirtoja ja luodaan kannustimia virallisten siirtokanavien käyttämiseen. |
| --- | --- |

3.5

Rahalähetysten kustannusten alentaminen on välttämätön ensimmäinen askel rahalähetysten kehitysvaikutuksen lisäämiseksi. Rahavirtojen helpottaminen on toinen askel. Vastaanottavien maiden tulisi siksi muodostaa kumppanuuksia niiden lähtömaiden kanssa, joiden vastaanottamat rahalähetykset ovat määrältään suuria. Kumppanuuksilla voitaisiin asianmukaisesti edistää toimenpiteitä, joilla parannetaan köyhien ihmisten mahdollisuutta päästä pankkien asiakkaiksi, vahvistetaan rahoituspalveluiden tarjoajien valmiuksia helpottaa rahalähetysvirtoja ja luodaan kannustimia virallisten siirtokanavien käyttämiseen.

| 3.6 | Komitea kehottaa Euroopan unionissa toimivia pankkeja kehittämään pankkipalveluita koskevia toimintalinjoja sitoutumalla tiukasti yritysten sosiaaliseen vastuuseen, joka liittyy pankkien keskeiseen rooliin, kun on kyse maahanmuuttajien ja heidän perheidensä tarpeiden huomioonottamisesta. |
| --- | --- |

3.6

Komitea kehottaa Euroopan unionissa toimivia pankkeja kehittämään pankkipalveluita koskevia toimintalinjoja sitoutumalla tiukasti yritysten sosiaaliseen vastuuseen, joka liittyy pankkien keskeiseen rooliin, kun on kyse maahanmuuttajien ja heidän perheidensä tarpeiden huomioonottamisesta.

| 3.7 | Komitea kannustaa voimakkaasti luomaan kumppanuuksia johtamaan aloitteita, joilla edistetään rahalähetysten käyttöä kehitystarkoituksiin alentamalla kustannuksia ja parantamalla pankkipalveluiden käyttömahdollisuuksia. Seuraavassa esitetään kaksi esimerkillistä mallia: |
| --- | --- |

3.7

Komitea kannustaa voimakkaasti luomaan kumppanuuksia johtamaan aloitteita, joilla edistetään rahalähetysten käyttöä kehitystarkoituksiin alentamalla kustannuksia ja parantamalla pankkipalveluiden käyttömahdollisuuksia. Seuraavassa esitetään kaksi esimerkillistä mallia:

| 3.7.1 | Matkaviestintäoperaattoreiden kaupallinen elin GSM Association ja maksujenkäsittely-yritys MasterCard ovat luoneet järjestelmän, jonka avulla maahanmuuttajat voivat ladata käteistä matkapuhelimiinsa ja määrätä se lähetettäväksi ulkomaiseen matkapuhelinnumeroon, jolloin vastaanottaja saa tekstiviestin, jossa ilmoitetaan rahan saapumisesta. |
| --- | --- |

3.7.1

Matkaviestintäoperaattoreiden kaupallinen elin GSM Association ja maksujenkäsittely-yritys MasterCard ovat luoneet järjestelmän, jonka avulla maahanmuuttajat voivat ladata käteistä matkapuhelimiinsa ja määrätä se lähetettäväksi ulkomaiseen matkapuhelinnumeroon, jolloin vastaanottaja saa tekstiviestin, jossa ilmoitetaan rahan saapumisesta.

| 3.7.2 | Yhdistyneessä kuningaskunnassa perustettu Lloyds TSB -pankki sallii yhteistyössä intialaisen ICICI-pankin kanssa ulkomailla asuvien intialaisten lähettää rahaa kustannuksitta Intiaan, kunhan heidän ICICI-tilillään säilytetään minimisaldo. |
| --- | --- |

3.7.2

Yhdistyneessä kuningaskunnassa perustettu Lloyds TSB -pankki sallii yhteistyössä intialaisen ICICI-pankin kanssa ulkomailla asuvien intialaisten lähettää rahaa kustannuksitta Intiaan, kunhan heidän ICICI-tilillään säilytetään minimisaldo.

| 3.8 | Erityisesti konflikti- ja kriisitilanteissa tai luonnonkatastrofien jälkeen rahalähetykset ovat osoittautuneet tehokkaaksi ja nopeaksi keinoksi vastata pakolaisten ja uhrien tarpeisiin lähtömaissa. Humanitaaristen avustusorganisaatioiden ja avustustoimiin ensimmäisinä osallistuvien tulisi tarkastella rahalähetysten käyttömahdollisuutta osana konfliktien/katastrofien jälkeistä avustustoimintaansa. |
| --- | --- |

3.8

Erityisesti konflikti- ja kriisitilanteissa tai luonnonkatastrofien jälkeen rahalähetykset ovat osoittautuneet tehokkaaksi ja nopeaksi keinoksi vastata pakolaisten ja uhrien tarpeisiin lähtömaissa. Humanitaaristen avustusorganisaatioiden ja avustustoimiin ensimmäisinä osallistuvien tulisi tarkastella rahalähetysten käyttömahdollisuutta osana konfliktien/katastrofien jälkeistä avustustoimintaansa.

4   Muuttoliike ja eriarvoisuuden kuilun umpeen kurominen — Säännöllisten muuttoliikevirtojen sääntely alikehittyneiden alueiden eduksi

| 4.1 | Huolimatta siitä, että rahalähetyksillä voidaan lievittää köyhyyttä reaaliajassa, niiden kehitysvaikutus yksityisinä transaktioina on rajallinen, koska ulkomailta peräisin olevat rahalähetykset eivät yleensä suuntaudu köyhille. Ihmiset, jotka kykenevät vastaamaan maastamuuton alkukustannuksista, ovatkin lähtöisin alemman keskiluokan kotitalouksista. Rahalähetykset virtaavat lisäksi ensisijaisesti maihin, joissa maastamuutto on suurta ja joilla on suunnitelmallisia inhimillisen pääoman vientipolitiikkoja. Alle kolmasosa rahalähetyksistä suuntautuu kaikkein vähiten kehittyneisiin maihin. Rahalähetysten jatkuva virtaaminen kulloiseenkin maahan riippuu suurelta osin jatkuvasta maastamuuttajien virrasta ja on siksi alttiina maahanmuuttopolitiikkojen tai talouskasvun muutoksille vastaanottajamaissa. |
| --- | --- |

4.1

Huolimatta siitä, että rahalähetyksillä voidaan lievittää köyhyyttä reaaliajassa, niiden kehitysvaikutus yksityisinä transaktioina on rajallinen, koska ulkomailta peräisin olevat rahalähetykset eivät yleensä suuntaudu köyhille. Ihmiset, jotka kykenevät vastaamaan maastamuuton alkukustannuksista, ovatkin lähtöisin alemman keskiluokan kotitalouksista. Rahalähetykset virtaavat lisäksi ensisijaisesti maihin, joissa maastamuutto on suurta ja joilla on suunnitelmallisia inhimillisen pääoman vientipolitiikkoja. Alle kolmasosa rahalähetyksistä suuntautuu kaikkein vähiten kehittyneisiin maihin. Rahalähetysten jatkuva virtaaminen kulloiseenkin maahan riippuu suurelta osin jatkuvasta maastamuuttajien virrasta ja on siksi alttiina maahanmuuttopolitiikkojen tai talouskasvun muutoksille vastaanottajamaissa.

| 4.2 | Jotta rahalähetysten köyhyyttälievittävää vaikutusta voitaisiin tehostaa ja kuroa samalla umpeen eriarvoisuuden kuilu, vastaanottavien maiden on hallinnoitava aiempaa paremmin ja helpotettava rahalähetysvirtoja sekä parannettava niitä edeltävien muuttovirtojen hallintaa. Laillisten maahanmuuttajien hyväksymistä koskevat rajoitukset määrämaissa vaikuttavat näin ollen kielteisesti lähtömaihin suuntautuviin rahalähetysvirtoihin. Määrämaat voivat myös tehokkaasti määrätä rahalähetysvirtojen suunnan myöntämällä ”etuoikeutetun maahanmuuttaja-aseman” tietyistä lähtömaista tai -alueilta peräisin oleville maahanmuuttajaryhmille. Näin varmistetaan, että tiettyyn maahan ei synny alueellisia vääristymiä jo olemassa olevien maahanmuuttajaverkostojen johdosta ja ettei eriarvoisuus kasva entisestään lähtömaissa. Näin vastaanottava maa tukee aloitteellisesti lähtömaiden vähiten kehittyneitä alueita ja auttaa siten kaventamaan eriarvoisuuden kuilua. Toinen menetelmä, jolla varmistetaan rahalähetysten suuntautuminen heikoimmassa asemassa oleville, on kohdistaa toimet pienituloisiin kotitalouksiin ja helpottaa niiden maastamuuttoprosessia. |
| --- | --- |

4.2

Jotta rahalähetysten köyhyyttälievittävää vaikutusta voitaisiin tehostaa ja kuroa samalla umpeen eriarvoisuuden kuilu, vastaanottavien maiden on hallinnoitava aiempaa paremmin ja helpotettava rahalähetysvirtoja sekä parannettava niitä edeltävien muuttovirtojen hallintaa. Laillisten maahanmuuttajien hyväksymistä koskevat rajoitukset määrämaissa vaikuttavat näin ollen kielteisesti lähtömaihin suuntautuviin rahalähetysvirtoihin. Määrämaat voivat myös tehokkaasti määrätä rahalähetysvirtojen suunnan myöntämällä ”etuoikeutetun maahanmuuttaja-aseman” tietyistä lähtömaista tai -alueilta peräisin oleville maahanmuuttajaryhmille. Näin varmistetaan, että tiettyyn maahan ei synny alueellisia vääristymiä jo olemassa olevien maahanmuuttajaverkostojen johdosta ja ettei eriarvoisuus kasva entisestään lähtömaissa. Näin vastaanottava maa tukee aloitteellisesti lähtömaiden vähiten kehittyneitä alueita ja auttaa siten kaventamaan eriarvoisuuden kuilua. Toinen menetelmä, jolla varmistetaan rahalähetysten suuntautuminen heikoimmassa asemassa oleville, on kohdistaa toimet pienituloisiin kotitalouksiin ja helpottaa niiden maastamuuttoprosessia.

5   Muuttoliike ja yhteinen kehitystyö

| 5.1 | Yhteisellä kehitystyöllä tarkoitetaan maahanmuuttajien toimia, joilla täydennetään, mutta ei korvata kehitysyhteistyötä. Kyseisille toimille ovat luonteenomaisia tarpeiden pohjalta lähtevä suunnittelu, kestävyys sekä kyky luoda yhteyksiä maahanmuuttajaryhmien ja lähtömaiden yhteisöjen välille. Rahalähetysten avulla toteutetut investoinnit koulutus- ja perusterveydenhoitopalveluiden infrastruktuuriin on yksi vastaanottavan yhteisön kaikki tulotasot tavoittavista yhteisen kehitystyön muodoista. Näin ollen komitea kannattaa rahalähetysten sisällyttämistä yhteiseen kehitystyöhön. |
| --- | --- |

5.1

Yhteisellä kehitystyöllä tarkoitetaan maahanmuuttajien toimia, joilla täydennetään, mutta ei korvata kehitysyhteistyötä. Kyseisille toimille ovat luonteenomaisia tarpeiden pohjalta lähtevä suunnittelu, kestävyys sekä kyky luoda yhteyksiä maahanmuuttajaryhmien ja lähtömaiden yhteisöjen välille. Rahalähetysten avulla toteutetut investoinnit koulutus- ja perusterveydenhoitopalveluiden infrastruktuuriin on yksi vastaanottavan yhteisön kaikki tulotasot tavoittavista yhteisen kehitystyön muodoista. Näin ollen komitea kannattaa rahalähetysten sisällyttämistä yhteiseen kehitystyöhön.

| 5.1.1 | Yhteisrahoitusohjelma on esimerkillinen aloite. Kutakin rahalähetystä kohti, jonka maahanmuuttajat kanavoivat paikallisiin kehitystarkoituksiin lähtömaassaan, ohjelman kukin institutionaalinen kumppani maksaa samansuuruisen summan (8). Ihannetapauksessa kyseiset kumppanit ovat kehitysyhteistyöorganisaatioita, jotka tuovat mukanaan ohjelmaan johtamista koskevaa asiantuntemusta ja kokenutta henkilöstöä ja toimivat yhteistyössä paikallishallinnon kanssa kestävien tulosten aikaansaamiseksi. Yhteisrahoitusohjelmia tulisi tehdä laajalti tunnetuksi ja niihin osallistuminen tulisi tehdä helpoksi sellaisten tietojärjestelmien avulla, joilla edistetään myös virallisten pankkipalvelukanavien käyttöä rahalähetyksiä varten. Kun soveltuvat yhteisrahoitusohjelmat on yksilöity, niihin tulisi lisäksi kannustaa ”vastapainoksi” mukaan kumppaneita yksityiseltä sektorilta. Etenkin yrityksiä, jotka työllistävät merkittävän määrän maahanmuuttajia, sekä rahoituspalveluiden tarjoajia, jotka helpottavat rahalähetyksiä, tulisi kannustaa osallistumaan ja kantamaan osansa yritysten sosiaalisesta vastuusta. Tällaiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet hyödyttävät kaikkia osallistujia: kehitysvaikutus kasvaa suurempien yhteisten rahalähetysten ansiosta, ja vastaavasti asiakkaiden luottamus yrityksiin ja pankkeihin kasvaa. Komitea tiedostaa kuitenkin, että lähtömaan ja vastaanottavan maan yhteistyössä tulisi ottaa huomioon kaikki tasot: hallitusten ja viranomaisten lisäksi myös työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Luomalla tällä tavoin korruptionvastaisia käytänteitä ja säännöstöjä ehkäistäisiin varojen siirtoon liittyvien häikäilemättömien toimintatapojen kehittyminen. |
| --- | --- |

5.1.1

Yhteisrahoitusohjelma on esimerkillinen aloite. Kutakin rahalähetystä kohti, jonka maahanmuuttajat kanavoivat paikallisiin kehitystarkoituksiin lähtömaassaan, ohjelman kukin institutionaalinen kumppani maksaa samansuuruisen summan (8). Ihannetapauksessa kyseiset kumppanit ovat kehitysyhteistyöorganisaatioita, jotka tuovat mukanaan ohjelmaan johtamista koskevaa asiantuntemusta ja kokenutta henkilöstöä ja toimivat yhteistyössä paikallishallinnon kanssa kestävien tulosten aikaansaamiseksi. Yhteisrahoitusohjelmia tulisi tehdä laajalti tunnetuksi ja niihin osallistuminen tulisi tehdä helpoksi sellaisten tietojärjestelmien avulla, joilla edistetään myös virallisten pankkipalvelukanavien käyttöä rahalähetyksiä varten. Kun soveltuvat yhteisrahoitusohjelmat on yksilöity, niihin tulisi lisäksi kannustaa ”vastapainoksi” mukaan kumppaneita yksityiseltä sektorilta. Etenkin yrityksiä, jotka työllistävät merkittävän määrän maahanmuuttajia, sekä rahoituspalveluiden tarjoajia, jotka helpottavat rahalähetyksiä, tulisi kannustaa osallistumaan ja kantamaan osansa yritysten sosiaalisesta vastuusta. Tällaiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet hyödyttävät kaikkia osallistujia: kehitysvaikutus kasvaa suurempien yhteisten rahalähetysten ansiosta, ja vastaavasti asiakkaiden luottamus yrityksiin ja pankkeihin kasvaa. Komitea tiedostaa kuitenkin, että lähtömaan ja vastaanottavan maan yhteistyössä tulisi ottaa huomioon kaikki tasot: hallitusten ja viranomaisten lisäksi myös työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Luomalla tällä tavoin korruptionvastaisia käytänteitä ja säännöstöjä ehkäistäisiin varojen siirtoon liittyvien häikäilemättömien toimintatapojen kehittyminen.

| 5.2 | Yhteisen kehitystyön muissa muodoissa keskitytään ohjaamaan rahalähetyksiä yritystoimintaan tai investointeihin liittyviin toimiin. |
| --- | --- |

5.2

Yhteisen kehitystyön muissa muodoissa keskitytään ohjaamaan rahalähetyksiä yritystoimintaan tai investointeihin liittyviin toimiin.

| 5.2.1 | Kannustimet, joita lähtömaat voivat tarjota kasvattaakseen yhteiseen kehitystyöhön tarkoitettujen rahalähetysten kokonaisvirtaa, vaihtelevat paikalliseen yritystoimintaan tehdyistä investoinneista maastamuuttajille myönnettävistä verohelpotuksista yritysten investointeja varten myönnettäviin tuontitullihelpotuksiin. |
| --- | --- |

5.2.1

Kannustimet, joita lähtömaat voivat tarjota kasvattaakseen yhteiseen kehitystyöhön tarkoitettujen rahalähetysten kokonaisvirtaa, vaihtelevat paikalliseen yritystoimintaan tehdyistä investoinneista maastamuuttajille myönnettävistä verohelpotuksista yritysten investointeja varten myönnettäviin tuontitullihelpotuksiin.

| 5.2.2 | Komitea kannustaa pankkeja ja kehitysorganisaatioita kokeilemaan pilottiohjelmia, joiden avulla kytketään rahalähetykset ja mikrorahoituslaitokset kehitysmaissa toisiinsa. |
| --- | --- |

5.2.2

Komitea kannustaa pankkeja ja kehitysorganisaatioita kokeilemaan pilottiohjelmia, joiden avulla kytketään rahalähetykset ja mikrorahoituslaitokset kehitysmaissa toisiinsa.

| 5.2.3 | Pankkeja lähtö- ja vastaanottajamaissa tulisi kannustaa kehittämään rahalähetyksiin liittyviä kumppanuuksia, jotta helpotettaisiin täydentävien rahoituspalveluiden ristiinmyyntiä, esimerkiksi pienten yritys- ja asuntoluottojen tarjoamista rahalähetyspalveluiden ohella. |
| --- | --- |

5.2.3

Pankkeja lähtö- ja vastaanottajamaissa tulisi kannustaa kehittämään rahalähetyksiin liittyviä kumppanuuksia, jotta helpotettaisiin täydentävien rahoituspalveluiden ristiinmyyntiä, esimerkiksi pienten yritys- ja asuntoluottojen tarjoamista rahalähetyspalveluiden ohella.

| 5.2.4 | Kyseisten toimien tukemiseksi ja lisäämiseksi kehitysyhteistyöjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi tiedottaa vastaanottavien maiden maahanmuuttajayhteisöille investointimahdollisuuksista, tarjota liiketoimintakoulutusta sekä edistää verkostoja, joiden avulla luodaan yhteys maahanmuuttajien ja pääomaa tarvitsevien yrittäjien välillä lähtömaassa. Vastaanottavien maiden maahanmuuttajayrittäjät ja lähtömaiden yrittäjät tulisi saattaa yhteen strategisiin liiketoiminta- ja kehitysverkostoihin. |
| --- | --- |

5.2.4

Kyseisten toimien tukemiseksi ja lisäämiseksi kehitysyhteistyöjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi tiedottaa vastaanottavien maiden maahanmuuttajayhteisöille investointimahdollisuuksista, tarjota liiketoimintakoulutusta sekä edistää verkostoja, joiden avulla luodaan yhteys maahanmuuttajien ja pääomaa tarvitsevien yrittäjien välillä lähtömaassa. Vastaanottavien maiden maahanmuuttajayrittäjät ja lähtömaiden yrittäjät tulisi saattaa yhteen strategisiin liiketoiminta- ja kehitysverkostoihin.

| 5.3 | Eräät edellä mainituista toimenpiteistä edellyttävät vastaanottavien maiden maahanmuuttajaorganisaatioiden yhteistyötä. Maahanmuuttajien ja lähtömaan välisten yhteyksien verkosto on syntynyt lähinnä yksittäisten henkilöiden tai ryhmien oma-aloitteisen toiminnan tuloksena. Nämä verkostot ovat ulkomaisten suorien investointien, osaamisen ja teknologian siirron, hyväntekeväisyyden sekä sosiaalisen ja kulttuurisen pääoman merkittävä lähde. Niillä voi olla merkitystä jopa rauhan- ja jälleenrakennusprosesseissa. Vähiten kehittyneiltä mailta puuttuvat kuitenkin valmiudet pitää yhteyttä maastamuuttajiin ulkomailla ja luoda maastamuuttajaverkostoja kyseisten resurssien hyödyntämiseksi kehitystarkoituksiin (rahalähetykset, investoinnit, osaaminen, tiedot). |
| --- | --- |

5.3

Eräät edellä mainituista toimenpiteistä edellyttävät vastaanottavien maiden maahanmuuttajaorganisaatioiden yhteistyötä. Maahanmuuttajien ja lähtömaan välisten yhteyksien verkosto on syntynyt lähinnä yksittäisten henkilöiden tai ryhmien oma-aloitteisen toiminnan tuloksena. Nämä verkostot ovat ulkomaisten suorien investointien, osaamisen ja teknologian siirron, hyväntekeväisyyden sekä sosiaalisen ja kulttuurisen pääoman merkittävä lähde. Niillä voi olla merkitystä jopa rauhan- ja jälleenrakennusprosesseissa. Vähiten kehittyneiltä mailta puuttuvat kuitenkin valmiudet pitää yhteyttä maastamuuttajiin ulkomailla ja luoda maastamuuttajaverkostoja kyseisten resurssien hyödyntämiseksi kehitystarkoituksiin (rahalähetykset, investoinnit, osaaminen, tiedot).

| 5.4 | Siksi haasteena on kehittää vähiten kehittyneistä maista lähtöisin olevien maahanmuuttajaorganisaatioiden valmiuksia ja suunnata kehittämistoimet alimman tulotason väestöryhmiin. |
| --- | --- |

5.4

Siksi haasteena on kehittää vähiten kehittyneistä maista lähtöisin olevien maahanmuuttajaorganisaatioiden valmiuksia ja suunnata kehittämistoimet alimman tulotason väestöryhmiin.

| 5.5 | Valmiuksia kehitettäessä on otettava huomioon, että maahanmuuttajaorganisaatiot ovat useimmiten epävirallisesti ja löyhästi järjestäytyneitä. Niillä on kullekin maalle ominaiset rakenteensa, ja ne toimivat niille tyypillisen vuorovaikutusdynamiikan pohjalta lähtömaansa kanssa. |
| --- | --- |

5.5

Valmiuksia kehitettäessä on otettava huomioon, että maahanmuuttajaorganisaatiot ovat useimmiten epävirallisesti ja löyhästi järjestäytyneitä. Niillä on kullekin maalle ominaiset rakenteensa, ja ne toimivat niille tyypillisen vuorovaikutusdynamiikan pohjalta lähtömaansa kanssa.

| 5.6 | Prosessi, jossa etsitään soveltuvia maahanmuuttajaryhmiä ja parannetaan niiden valmiuksia osallistua lähtömaiden kehittämiseen, saattaa johtaa aivotrustin perustamiseen. Tähän päästään niin, että inhimillisen pääoman ohjelmissa rekrytoidaan maahanmuuttajia (tai heidän jälkeläisiään) julkisen tai yksityisen sektorin kehitysyhteistyöohjelmiin. Nämä ohjelmat hyödyntävät kielitaitoa ja kulttuurista osaamista ja saattavat maahanmuuttajien hankkiman ammattitaidon, asiantuntemuksen ja yhteydet kehitysmaiden käyttöön. |
| --- | --- |

5.6

Prosessi, jossa etsitään soveltuvia maahanmuuttajaryhmiä ja parannetaan niiden valmiuksia osallistua lähtömaiden kehittämiseen, saattaa johtaa aivotrustin perustamiseen. Tähän päästään niin, että inhimillisen pääoman ohjelmissa rekrytoidaan maahanmuuttajia (tai heidän jälkeläisiään) julkisen tai yksityisen sektorin kehitysyhteistyöohjelmiin. Nämä ohjelmat hyödyntävät kielitaitoa ja kulttuurista osaamista ja saattavat maahanmuuttajien hankkiman ammattitaidon, asiantuntemuksen ja yhteydet kehitysmaiden käyttöön.

| 5.6.1 | Edellä mainitun kaltaisten organisaatioiden ja verkostojen yksilöiminen ja kartoittaminen on välttämätön toimenpide, jotta maahanmuuttajaorganisaatioille ja vähiten kehittyneille lähtömaille suunnatut valmiuksien kehittämistoimet voidaan aloittaa. Siksi komitea suosittaa luomaan vapaaehtoisuuteen perustuvia luetteloita ammattitaitoisista maahanmuuttajista, jotka ovat lähtöisin aivoviennistä kärsivistä maista ja asuvat vastaanottavissa maissa, sekä pienistä ja keskisuurista kehitysmaista lähteneiden maahanmuuttajien perustamista yrityksistä, jotka toimivat nykyään vastaanottavissa maissa. |
| --- | --- |

5.6.1

Edellä mainitun kaltaisten organisaatioiden ja verkostojen yksilöiminen ja kartoittaminen on välttämätön toimenpide, jotta maahanmuuttajaorganisaatioille ja vähiten kehittyneille lähtömaille suunnatut valmiuksien kehittämistoimet voidaan aloittaa. Siksi komitea suosittaa luomaan vapaaehtoisuuteen perustuvia luetteloita ammattitaitoisista maahanmuuttajista, jotka ovat lähtöisin aivoviennistä kärsivistä maista ja asuvat vastaanottavissa maissa, sekä pienistä ja keskisuurista kehitysmaista lähteneiden maahanmuuttajien perustamista yrityksistä, jotka toimivat nykyään vastaanottavissa maissa.

| 5.6.2 | Kun maahanmuuttajaorganisaatiot on saatu yksilöityä, niille tulisi antaa valmiudet luoda yhteys lähtömaihin ja osallistua niiden kehittämiseen. Määrämaiden ja kansainvälisten kehitysyhteistyöjärjestöjen tulisi järjestää keskustelu- ja muita foorumeita sekä liikeneuvotteluita ja tarjota matka- ja muita apurahoja kyseisen prosessin helpottamiseksi. |
| --- | --- |

5.6.2

Kun maahanmuuttajaorganisaatiot on saatu yksilöityä, niille tulisi antaa valmiudet luoda yhteys lähtömaihin ja osallistua niiden kehittämiseen. Määrämaiden ja kansainvälisten kehitysyhteistyöjärjestöjen tulisi järjestää keskustelu- ja muita foorumeita sekä liikeneuvotteluita ja tarjota matka- ja muita apurahoja kyseisen prosessin helpottamiseksi.

| 5.7 | Maahanmuuttajayhteisöjen olemassaolo ei takaa automaattisesti myönteistä kehitysvaikutusta lähtömaassa. Poliittisilla ja yhteiskunnallis-taloudellisilla olosuhteilla sekä kehitysmaan harjoittamilla politiikoilla on niin ikään merkittävä, ellei jopa ratkaiseva rooli. Maahanmuuttajaorganisaatioiden tulisi kuitenkin yleisesti ottaen olla aiempaa enemmän osallisina kehitystä koskevissa kysymyksissä. Siksi kehitysyhteistyöorganisaatioita pyydetään ottamaan yhteyttä maahanmuuttajaorganisaatioihin keskustellakseen niiden kanssa järkevästä yhteistyöstä. |
| --- | --- |

5.7

Maahanmuuttajayhteisöjen olemassaolo ei takaa automaattisesti myönteistä kehitysvaikutusta lähtömaassa. Poliittisilla ja yhteiskunnallis-taloudellisilla olosuhteilla sekä kehitysmaan harjoittamilla politiikoilla on niin ikään merkittävä, ellei jopa ratkaiseva rooli. Maahanmuuttajaorganisaatioiden tulisi kuitenkin yleisesti ottaen olla aiempaa enemmän osallisina kehitystä koskevissa kysymyksissä. Siksi kehitysyhteistyöorganisaatioita pyydetään ottamaan yhteyttä maahanmuuttajaorganisaatioihin keskustellakseen niiden kanssa järkevästä yhteistyöstä.

| 5.8 | Komitea kannattaa erityisen maahanmuutto- ja kehitysrahaston perustamista edellä mainittujen kehitysyhteistyötoimien mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

5.8

Komitea kannattaa erityisen maahanmuutto- ja kehitysrahaston perustamista edellä mainittujen kehitysyhteistyötoimien mahdollistamiseksi.

6   Muuttoliike ja aivoviennin vaikutusten lievittäminen — Aivotrustin perustaminen sekä kierto- ja virtuaalisen muuton helpottaminen

| 6.1 | Inhimillisen pääoman vapaaehtoisuuteen perustuva siirtyminen ulkomaille synnyttää usein taloudellisesti edullisia seurauksia lähtömaalle. Kansainväliset muuttoliikkeet helpottavat liikakansoituksesta ja työttömyydestä aiheutuvaa painetta monissa lähtömaissa. Eräät maat vievät työvoimaa harkitusti ja menestyksellä luodakseen ulkomaille keskittymiä rahalähetyksiä, ulkomaisia suoria investointeja ja osaamisen siirtoa varten. Inhimillisen pääoman jatkuva ulosvirtaus, etenkin kun on kyse pitkälle kouluttautuneista ja lahjakkaista henkilöistä, vaikeuttaa kuitenkin kehitystä vähiten kehittyneissä maissa, joilla ei ole taloudellisia eikä institutionaalisia valmiuksia korvata kyseistä työvoimaa. |
| --- | --- |

6.1

Inhimillisen pääoman vapaaehtoisuuteen perustuva siirtyminen ulkomaille synnyttää usein taloudellisesti edullisia seurauksia lähtömaalle. Kansainväliset muuttoliikkeet helpottavat liikakansoituksesta ja työttömyydestä aiheutuvaa painetta monissa lähtömaissa. Eräät maat vievät työvoimaa harkitusti ja menestyksellä luodakseen ulkomaille keskittymiä rahalähetyksiä, ulkomaisia suoria investointeja ja osaamisen siirtoa varten. Inhimillisen pääoman jatkuva ulosvirtaus, etenkin kun on kyse pitkälle kouluttautuneista ja lahjakkaista henkilöistä, vaikeuttaa kuitenkin kehitystä vähiten kehittyneissä maissa, joilla ei ole taloudellisia eikä institutionaalisia valmiuksia korvata kyseistä työvoimaa.

| 6.2 | Näin ollen komitea kehottaa kaikkia toimijoita ensinnäkin ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin aivoviennin vaikutusten lievittämiseksi ja toiseksi laatimaan suunnitelmia, jotta estettäisiin inhimillisen pääoman jatkuva ehtyminen haavoittuvilta elinkeino- ja muilta aloilta. Komissio on jo tähdentänyt äskettäisessä tiedonannossaan, että aivoviennin vaikutusten lievittämiseen liittyvät kierto- ja virtuaalisen muuton käsitteet (9). Eettiset käytännesäännöt, suuremmat tulot sekä korvausrahastot ovat keinoja estää koulutettuja ammattilaisia lähtemästä. Lisäksi hyvin organisoitu ulkoistaminen OECD-maista kehitysmaihin voi vähentää muuttopainetta kyseisissä maissa. Kehitysmaihin ulkoistetuilla teollisuudenaloilla työskenteleviin työntekijöihin tulisi kuitenkin soveltaa samoja näkökohtia, joista keskustellaan aivotuhlauksen estämiseksi kehittyneissä määrämaissa. |
| --- | --- |

6.2

Näin ollen komitea kehottaa kaikkia toimijoita ensinnäkin ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin aivoviennin vaikutusten lievittämiseksi ja toiseksi laatimaan suunnitelmia, jotta estettäisiin inhimillisen pääoman jatkuva ehtyminen haavoittuvilta elinkeino- ja muilta aloilta. Komissio on jo tähdentänyt äskettäisessä tiedonannossaan, että aivoviennin vaikutusten lievittämiseen liittyvät kierto- ja virtuaalisen muuton käsitteet (9). Eettiset käytännesäännöt, suuremmat tulot sekä korvausrahastot ovat keinoja estää koulutettuja ammattilaisia lähtemästä. Lisäksi hyvin organisoitu ulkoistaminen OECD-maista kehitysmaihin voi vähentää muuttopainetta kyseisissä maissa. Kehitysmaihin ulkoistetuilla teollisuudenaloilla työskenteleviin työntekijöihin tulisi kuitenkin soveltaa samoja näkökohtia, joista keskustellaan aivotuhlauksen estämiseksi kehittyneissä määrämaissa.

| 6.3 | Kierto- ja virtuaalisen muuton helpottaminen perustuu maahanmuuttajaryhmien edellä mainittuihin valmiuksiin sekä niiden kykyyn luoda yhteyksiä lähtömaahansa (aivotrustin perustaminen). Ammattitaitoiset maahanmuuttajat, jotka ovat hankkineet korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen määrämaissa, voivat olla voimavara lähtömaille, mikäli heille annetaan mahdollisuus siirtää osaamistaan ja tarjota palveluitaan. |
| --- | --- |

6.3

Kierto- ja virtuaalisen muuton helpottaminen perustuu maahanmuuttajaryhmien edellä mainittuihin valmiuksiin sekä niiden kykyyn luoda yhteyksiä lähtömaahansa (aivotrustin perustaminen). Ammattitaitoiset maahanmuuttajat, jotka ovat hankkineet korkea-asteen tai ammatillisen koulutuksen määrämaissa, voivat olla voimavara lähtömaille, mikäli heille annetaan mahdollisuus siirtää osaamistaan ja tarjota palveluitaan.

| 6.4 | Aivotrustin perustaminen on täydentävä käsite aivoviennille, sillä ihannetapauksessa nettohäviö lähtömaissa ruokkii muuttoliikeperäistä aivotrustia määrämaissa. Ennen kaikkea kuitenkin aivotrustin avulla lievitetään jossain määrin haitallisia vaikutuksia, joita aivoviennistä lähtömaissa aiheutuu. Yksittäiset maastamuuttajat voivat tarjota ammattitaitonsa tai organisointikykynsä lähtömaansa käyttöön joko väliaikaiselta pohjalta (väliaikainen paluu) tai virtuaalisesti verkkopohjaisten sovellusten ja Internet-foorumien avulla. |
| --- | --- |

6.4

Aivotrustin perustaminen on täydentävä käsite aivoviennille, sillä ihannetapauksessa nettohäviö lähtömaissa ruokkii muuttoliikeperäistä aivotrustia määrämaissa. Ennen kaikkea kuitenkin aivotrustin avulla lievitetään jossain määrin haitallisia vaikutuksia, joita aivoviennistä lähtömaissa aiheutuu. Yksittäiset maastamuuttajat voivat tarjota ammattitaitonsa tai organisointikykynsä lähtömaansa käyttöön joko väliaikaiselta pohjalta (väliaikainen paluu) tai virtuaalisesti verkkopohjaisten sovellusten ja Internet-foorumien avulla.

| 6.4.1 | Viisumijärjestelyitä tulisi mukauttaa vastaavasti, jotta ammattilaiset voivat nykyistä helpommin ”sukkuloida” vastaanottavan ja lähtömaan välillä. Kansainvälisten kehitysyhteistyöorganisaatioiden tulisi ryhtyä tarkastelemaan sellaisia kehitysmalleja, joissa erittäin ammattitaitoisten maahanmuuttajien palvelut ja osaaminen siirretään virtuaalisesti. Tällöin esimerkiksi sydäntautilääkärit, jotka työskentelevät määrämaissa, analysoisivat Internetin välityksellä lähtömaasta peräisin olevia potilastietoja, geologit mahdollistaisivat pääsyn huipputason laboratorioihin vastaanottavissa maissa ja rahoitusanalyytikot voisivat arvioida mikrorahoitusohjelmiin liittyviä liiketoimintasuunnitelmia. Myöntämällä toistuvaisviisumi voidaan kiertomuuttoa helpottaa. |
| --- | --- |

6.4.1

Viisumijärjestelyitä tulisi mukauttaa vastaavasti, jotta ammattilaiset voivat nykyistä helpommin ”sukkuloida” vastaanottavan ja lähtömaan välillä. Kansainvälisten kehitysyhteistyöorganisaatioiden tulisi ryhtyä tarkastelemaan sellaisia kehitysmalleja, joissa erittäin ammattitaitoisten maahanmuuttajien palvelut ja osaaminen siirretään virtuaalisesti. Tällöin esimerkiksi sydäntautilääkärit, jotka työskentelevät määrämaissa, analysoisivat Internetin välityksellä lähtömaasta peräisin olevia potilastietoja, geologit mahdollistaisivat pääsyn huipputason laboratorioihin vastaanottavissa maissa ja rahoitusanalyytikot voisivat arvioida mikrorahoitusohjelmiin liittyviä liiketoimintasuunnitelmia. Myöntämällä toistuvaisviisumi voidaan kiertomuuttoa helpottaa.

| 6.4.2 | Paluu- ja kiertomuuton toisena vahvana kannustimena on maahanmuuttajien eläke- ja sosiaaliturvaetuuksien siirrettävyys vastaanottavista maista lähtömaihin. |
| --- | --- |

6.4.2

Paluu- ja kiertomuuton toisena vahvana kannustimena on maahanmuuttajien eläke- ja sosiaaliturvaetuuksien siirrettävyys vastaanottavista maista lähtömaihin.

| 6.4.3 | Kehitysmaat on saatava tietoisiksi yhteisen kehitystyön nykyisistä mahdollisuuksista. Tämän lisäksi kehitysmaita on kannustettava luomaan verkostoyhteyksiä ulkomailla asuviin maastamuuttajayhteisöihinsä ja järjestettävä niille tähän valmiudet. |
| --- | --- |

6.4.3

Kehitysmaat on saatava tietoisiksi yhteisen kehitystyön nykyisistä mahdollisuuksista. Tämän lisäksi kehitysmaita on kannustettava luomaan verkostoyhteyksiä ulkomailla asuviin maastamuuttajayhteisöihinsä ja järjestettävä niille tähän valmiudet.

| 6.4.4. | Edellä mainitut seikat edellyttävät luonnollisesti maahanmuuttajien menestyksellistä integroitumista vastaanottavaan yhteiskuntaan. Määrämaiden on vähennettävä nykyistä aivotuhlausta (maahanmuuttajien työskentely hankkimaansa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta vastaamattomissa työtehtävissä) arvioimalla nykyistä paremmin maahanmuuttajien osaamista ja tunnustamalla lähtömaiden tutkinto- ja koulutustodistukset. Näin vahvistetaan heidän panostaan vastaanottavassa yhteiskunnassa sekä heidän kehitysvaikutustaan lähtömaissa. |
| --- | --- |

6.4.4.

Edellä mainitut seikat edellyttävät luonnollisesti maahanmuuttajien menestyksellistä integroitumista vastaanottavaan yhteiskuntaan. Määrämaiden on vähennettävä nykyistä aivotuhlausta (maahanmuuttajien työskentely hankkimaansa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta vastaamattomissa työtehtävissä) arvioimalla nykyistä paremmin maahanmuuttajien osaamista ja tunnustamalla lähtömaiden tutkinto- ja koulutustodistukset. Näin vahvistetaan heidän panostaan vastaanottavassa yhteiskunnassa sekä heidän kehitysvaikutustaan lähtömaissa.

| 6.5 | Maastamuuton hallinnan tulee olla perusperiaatteena koulutuksen ja terveydenhoidon kaltaisilla erityisaloilla. Kyseisten haavoittuvien alojen suojeleminen aivovienniltä edellyttää toimenpiteitä, jotka kohdistuvat muuttoliikkeiden työntö- ja vetovoimatekijöihin. |
| --- | --- |

6.5

Maastamuuton hallinnan tulee olla perusperiaatteena koulutuksen ja terveydenhoidon kaltaisilla erityisaloilla. Kyseisten haavoittuvien alojen suojeleminen aivovienniltä edellyttää toimenpiteitä, jotka kohdistuvat muuttoliikkeiden työntö- ja vetovoimatekijöihin.

| 6.5.1 | Komitea kehottaa kehittyneitä maita pidättymään rekrytoimasta henkilöstöä kyseisistä haavoittuvista kehitysmaista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ottanut käyttöön esimerkillisen, eettistä rekrytointia koskevan käytännesäännöstön, joka sitoo julkisen ja yksityisen sektorin hoitolaitoksia olemaan palkkaamatta uutta henkilöstöä sellaisista kehitysmaista, joita koettelee terveydenhoitoalan henkilöstökriisi. |
| --- | --- |

6.5.1

Komitea kehottaa kehittyneitä maita pidättymään rekrytoimasta henkilöstöä kyseisistä haavoittuvista kehitysmaista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ottanut käyttöön esimerkillisen, eettistä rekrytointia koskevan käytännesäännöstön, joka sitoo julkisen ja yksityisen sektorin hoitolaitoksia olemaan palkkaamatta uutta henkilöstöä sellaisista kehitysmaista, joita koettelee terveydenhoitoalan henkilöstökriisi.

| 6.5.2 | Työvoimaperusteista maahanmuuttoa koskevia määrämaiden politiikkoja voidaan myös mukauttaa, jotta erittäin ammattitaitoisten ihmisten virta riskialttiissa tilanteessa olevista kehitysmaista pidettäisiin minimissä. |
| --- | --- |

6.5.2

Työvoimaperusteista maahanmuuttoa koskevia määrämaiden politiikkoja voidaan myös mukauttaa, jotta erittäin ammattitaitoisten ihmisten virta riskialttiissa tilanteessa olevista kehitysmaista pidettäisiin minimissä.

| 6.6 | Aivoviennin vaikutusten torjumiseksi on käytettävissä useita vaihtoehtoja, riippuen riskialttiissa tilanteessa olevien ja erityisen haavoittuvien kehitysmaiden käytössä olevista resursseista. |
| --- | --- |

6.6

Aivoviennin vaikutusten torjumiseksi on käytettävissä useita vaihtoehtoja, riippuen riskialttiissa tilanteessa olevien ja erityisen haavoittuvien kehitysmaiden käytössä olevista resursseista.

| 6.6.1 | Yksi vaihtoehto on luoda inhimillisen pääoman ylijäämä, joka antaa mahdollisuuden noudattaa vientiin suuntautuvaa (inhimillisen pääoman) kehittämisstrategiaa. Kyseiset koulutustoimet voitaisiin rahoittaa määräämällä maastapoistumisvero erittäin pitkälle kouluttautuneille ammattilaisille, jotka päättävät muuttaa maasta. Vero voitaisiin periä maastamuuttajalta tai vastaanottavalta maalta. |
| --- | --- |

6.6.1

Yksi vaihtoehto on luoda inhimillisen pääoman ylijäämä, joka antaa mahdollisuuden noudattaa vientiin suuntautuvaa (inhimillisen pääoman) kehittämisstrategiaa. Kyseiset koulutustoimet voitaisiin rahoittaa määräämällä maastapoistumisvero erittäin pitkälle kouluttautuneille ammattilaisille, jotka päättävät muuttaa maasta. Vero voitaisiin periä maastamuuttajalta tai vastaanottavalta maalta.

| 6.6.2 | Maastamuuttajan ja lähtömaan välillä ennen lähtöä solmitut takaisinmaksua koskevat sopimukset (korvausrahastot) saattavat vähentää halukkuutta pysyvään muuttoon ja mahdollistavat sen, että lähtömaalle korvataan sen antamasta yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta aiheutuneet kustannukset (10). |
| --- | --- |

6.6.2

Maastamuuttajan ja lähtömaan välillä ennen lähtöä solmitut takaisinmaksua koskevat sopimukset (korvausrahastot) saattavat vähentää halukkuutta pysyvään muuttoon ja mahdollistavat sen, että lähtömaalle korvataan sen antamasta yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta aiheutuneet kustannukset (10).

| 6.6.3 | Aivotrustien perustaminen vakavista aivovientiin liittyvistä vaikutuksista kärsivien maiden hyväksi. |
| --- | --- |

6.6.3

Aivotrustien perustaminen vakavista aivovientiin liittyvistä vaikutuksista kärsivien maiden hyväksi.

| 6.6.4 | Vastaanottavat maat voivat sopia uutta maahantuloa koskevista järjestelyistä tai myöntää helposti saatavia lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja viisumeita, kun on kyse erittäin pätevistä ammattilaisista, jotka tulevat kehittyneisiin maihin hankkimaan lisäkoulutusta tai erikoistumaan. Tällaiset kiertomuuton mekanismit voivat kannustaa lähtömaihin suuntautuvaa paluumuuttoa. |
| --- | --- |

6.6.4

Vastaanottavat maat voivat sopia uutta maahantuloa koskevista järjestelyistä tai myöntää helposti saatavia lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja viisumeita, kun on kyse erittäin pätevistä ammattilaisista, jotka tulevat kehittyneisiin maihin hankkimaan lisäkoulutusta tai erikoistumaan. Tällaiset kiertomuuton mekanismit voivat kannustaa lähtömaihin suuntautuvaa paluumuuttoa.

7   Maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen valtavirtaistaminen ja politiikkojen yhdenmukaisuuden varmistaminen

| 7.1 | Kuten edellä todettiin, komitea on tietoinen siitä, että etelän maiden väliset ja alueelliset muuttoliikkeet ovat huomattavasti merkittävämpiä kuin kansainvälinen muuttoliike kehitys- ja kehittyneiden maiden välillä. Siksi aiempaa suurempaa huomiota tulisi kiinnittää muuttoliikkeen ja kehityksen alueellisiin lähestymistapoihin, kuten Afrikan unionissa on jo tehty. |
| --- | --- |

7.1

Kuten edellä todettiin, komitea on tietoinen siitä, että etelän maiden väliset ja alueelliset muuttoliikkeet ovat huomattavasti merkittävämpiä kuin kansainvälinen muuttoliike kehitys- ja kehittyneiden maiden välillä. Siksi aiempaa suurempaa huomiota tulisi kiinnittää muuttoliikkeen ja kehityksen alueellisiin lähestymistapoihin, kuten Afrikan unionissa on jo tehty.

| 7.2 | Komitea korostaa tarvetta valtavirtaistaa maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkoja vastaanottavien maiden maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkoihin, lähtömaiden kansallisiin kehitysstrategioihin sekä kansainvälisten kehitysyhteistyöorganisaatioiden laatimiin, köyhyyden vähentämiseen tähtääviin strategioihin. |
| --- | --- |

7.2

Komitea korostaa tarvetta valtavirtaistaa maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkoja vastaanottavien maiden maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkoihin, lähtömaiden kansallisiin kehitysstrategioihin sekä kansainvälisten kehitysyhteistyöorganisaatioiden laatimiin, köyhyyden vähentämiseen tähtääviin strategioihin.

| 7.3 | Komitea huomauttaa, että politiikkojen johdonmukaisuudella edistetään merkittävästi maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen odotettujen tulosten toteutumista. Kauppa- ja turvallisuuspolitiikkojen ei tule heikentää maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen antamaa kehitystä edistävää panosta. Lisäksi komitea kehottaa unionin jäsenvaltioita pyrkimään politiikkojen johdonmukaisuuteen pidättymällä ajamasta erilaisia toimintalinjoja jäsenvaltioissa ja Euroopan unionin tasolla. |
| --- | --- |

7.3

Komitea huomauttaa, että politiikkojen johdonmukaisuudella edistetään merkittävästi maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen odotettujen tulosten toteutumista. Kauppa- ja turvallisuuspolitiikkojen ei tule heikentää maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen antamaa kehitystä edistävää panosta. Lisäksi komitea kehottaa unionin jäsenvaltioita pyrkimään politiikkojen johdonmukaisuuteen pidättymällä ajamasta erilaisia toimintalinjoja jäsenvaltioissa ja Euroopan unionin tasolla.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ”Maahanmuutto ja kehitysyhteistyö” (asiakokonaisuus SOC/268), 4. kesäkuuta 2007.

1

(2)  KOM(2007) 248 lopullinen, 16. toukokuuta 2007.

2

(3)  World Bank 2006, Global Economic Prospect.

3

Global Economic Prospect

(4)  Maailmanpankin mukaan maastamuuttajien rahalähetysten määrä on kaksinkertaistunut vuodesta 2001 vuoteen 2005 ennätykselliseen 249 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvoon vuonna 2005. Tästä summasta kehitysmaat saivat 180 miljardia — mikä on nelin- tai viisinkertaisesti virallisen kehitysavun määrä (World Bank: International Migration Agenda and the World Bank — Managing Risks and Enhancing Benefits 2006). Oxfam arvioi kehitysmaihin suuntautuvien rahalähetysten määräksi 80 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa (International Development Committee Inquiry on Migration and Development, Oxfam, 2003). Kansainvälisen muuttoliikkeen maailmanlaajuisen komission arvion mukaan kehitysmaat vastaanottavat maastamuuttajien rahalähetyksiä 93 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuosittain (Migration and Development, Policy Analysis and Research Programme, 2003). Maastamuuttajien rahalähetykset muodostavat näin ollen noin 2,2 % kehitysmaiden bruttokansantuotteesta (International Monetary Fund 2005).

4

International Migration Agenda and the World Bank

Managing Risks and Enhancing Benefits

International Development Committee Inquiry on Migration and Development

Migration and Development, Policy Analysis and Research Programme,

(5)  Etenkin Etelä-Afrikan lisätaakkana on olla maa, johon siirtolaiset koko alueella usein hakeutuvat.

5

(6)  Ks. kansainvälisestä kehitysyhteistyöstä vastaavan ministeriön raportti Moving out of poverty — making migration work better for poor people

6

Moving out of poverty

making migration work better for poor people

http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/migration-policy-paper-draft.pdf.

(7)  Tämän seurauksena pankit kykenevät saamaan pidemmän aikavälin rahoitusta kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta halvemmalla arvopaperistamalla tulevia rahalähetyksiä.

7

(8)  Tästä esimerkkinä on Meksikon Zacatecasin osavaltiosta lähtöisin oleva maahanmuuttajayhteisö Yhdysvalloissa. Nimeä ”Kolme yhdestä” kantavan ohjelman pohjalta kutakin maahanmuuttajajärjestöjen lähettämää dollaria kohti Meksikon liittovaltiohallitus ja Zacatecasin osavaltio maksavat kumpikin dollarin. Jotta tämänkaltaiset aloitteet menestyisivät, maahanmuuttajien on kuitenkin oltava sosiaalisesti hyvin integroituneita vastaanottaviin yhteisöihin kyetäkseen järjestäytymään.

8

(9)  Komission tiedonanto kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä.

9

(10)  Maastamuuttajien ja lähtömaiden välisiä mahdollisia korvausrahastoja on käsitelty yksityiskohtaisemmin annetussa ETSK:n EUVL C 256, 27.10.2007 lausunnossa aiheesta ”Terveydenhuolto ja maahanmuutto” (esittelijä Sukhdev Sharma ja apulaisesittelijä Ágnes Cser).

10

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/89

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n ja Moldovan suhteissa”

(2008/C 120/19)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 15. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n ja Moldovan suhteissa.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 15. marraskuuta 2007. Esittelijä oli Evelyne Pichenot.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 117 puolesta, 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

1.1   Kansalaisyhteiskunnan roolin edistäminen EU:n ja Moldovan suhteissa

| 1.1.1 | Vuosi 2005 merkitsi käännekohtaa Euroopan unionin ja Moldovan suhteissa. Sen jälkeen, kun EU:n ja Moldovan toimintasuunnitelma (2005–2008) hyväksyttiin, EU:n lähetystö perustettiin maan pääkaupunkiin ja korkea edustaja nimitettiin Transdnestrian konfliktia koskeviin neuvotteluihin, edellytykset kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanemiseksi ovat parantuneet selkeästi. Näin ollen tässä ETSK:n ensimmäisessä EU:n ja Moldovan yhteistyötä käsittelevässä lausunnossa pyritään edistämään kansalaisyhteiskunnan roolia kyseisen dynamiikan vahvistamiseksi ja yhteisen ohjelman käynnistämiseksi lähitulevaisuudessa esitettävien aloitteiden pohjalta. |
| --- | --- |

1.1.1

Vuosi 2005 merkitsi käännekohtaa Euroopan unionin ja Moldovan suhteissa. Sen jälkeen, kun EU:n ja Moldovan toimintasuunnitelma (2005–2008) hyväksyttiin, EU:n lähetystö perustettiin maan pääkaupunkiin ja korkea edustaja nimitettiin Transdnestrian konfliktia koskeviin neuvotteluihin, edellytykset kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanemiseksi ovat parantuneet selkeästi. Näin ollen tässä ETSK:n ensimmäisessä EU:n ja Moldovan yhteistyötä käsittelevässä lausunnossa pyritään edistämään kansalaisyhteiskunnan roolia kyseisen dynamiikan vahvistamiseksi ja yhteisen ohjelman käynnistämiseksi lähitulevaisuudessa esitettävien aloitteiden pohjalta.

| 1.1.2 | Tiivis yhteistyö Euroopan unionin ja Moldovan välillä voi perustua ainoastaan yhteisymmärrykseen yhteisistä arvoista, etenkin perusvapauksien kunnioittamiseen, sitoutumiseen kaikille avoimeen demokraattiseen yhteiskuntaan sekä kansalaisyhteiskunnan osapuolten riippumattomuuteen perustuvaa vuoropuhelua koskevan periaatteen hyväksymiseen. Kansalaisyhteiskunta on tulevaisuudessa Moldovan todellisen identiteetin keskeinen osatekijä. Sen perustana on inhimillinen rikkaus, joka on syntynyt alueella, jolla kulttuurit ja kielet ovat vuorovaikutuksessa. Tämä rikkaus on merkittävä voimavara. |
| --- | --- |

1.1.2

Tiivis yhteistyö Euroopan unionin ja Moldovan välillä voi perustua ainoastaan yhteisymmärrykseen yhteisistä arvoista, etenkin perusvapauksien kunnioittamiseen, sitoutumiseen kaikille avoimeen demokraattiseen yhteiskuntaan sekä kansalaisyhteiskunnan osapuolten riippumattomuuteen perustuvaa vuoropuhelua koskevan periaatteen hyväksymiseen. Kansalaisyhteiskunta on tulevaisuudessa Moldovan todellisen identiteetin keskeinen osatekijä. Sen perustana on inhimillinen rikkaus, joka on syntynyt alueella, jolla kulttuurit ja kielet ovat vuorovaikutuksessa. Tämä rikkaus on merkittävä voimavara.

| 1.1.3 | On syytä todeta, että perinteitä ja kokemuksia riippumattomista kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ei ole, kuten ei ole muissakaan IVY-maissa, joilla on sama historiallinen tausta. Meneillään olevaa kehitystä ajatellen komitea katsoo kuitenkin, että on välttämätöntä luoda yhteyksiä, jotta löydettäisiin kumppanit, jotka ovat valmiita etenemään edellä mainittujen yhteisten arvojen kunnioittamisen pohjalta. |
| --- | --- |

1.1.3

On syytä todeta, että perinteitä ja kokemuksia riippumattomista kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ei ole, kuten ei ole muissakaan IVY-maissa, joilla on sama historiallinen tausta. Meneillään olevaa kehitystä ajatellen komitea katsoo kuitenkin, että on välttämätöntä luoda yhteyksiä, jotta löydettäisiin kumppanit, jotka ovat valmiita etenemään edellä mainittujen yhteisten arvojen kunnioittamisen pohjalta.

| 1.1.4 | ETSK muistuttaa painokkaasti, että EU:n ja Moldovan toimintasuunnitelman (1) onnistuminen naapuruuspolitiikan puitteissa on sidoksissa valmiuteen kutsua kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan ja saada ne osallistumaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon. Näin ollen olisi toivottavaa, että komissio lähettää selkeän viestin tekemällä ehdotuksen perusteista, menettelytavoista ja välineistä kansalaisyhteiskunnan entistä tiiviimmän osallistumisen mahdollistamiseksi. ETSK on kuitenkin tyytyväinen EU:n Chisinaun-lähetystön toimiin sen Moldovan kansalaisyhteiskuntaa kohtaan osoittaman huomion johdosta. Se luo suotuisat olosuhteet, jotta kansalaisyhteiskunnan edustajat kutsuttaisiin virallisesti mukaan toimintasuunnitelmaa koskevaan katsaukseen huhtikuussa 2008 sekä tiiviimmän kumppanuuden seuraaviin vaiheisiin. |
| --- | --- |

1.1.4

ETSK muistuttaa painokkaasti, että EU:n ja Moldovan toimintasuunnitelman (1) onnistuminen naapuruuspolitiikan puitteissa on sidoksissa valmiuteen kutsua kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan ja saada ne osallistumaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon. Näin ollen olisi toivottavaa, että komissio lähettää selkeän viestin tekemällä ehdotuksen perusteista, menettelytavoista ja välineistä kansalaisyhteiskunnan entistä tiiviimmän osallistumisen mahdollistamiseksi. ETSK on kuitenkin tyytyväinen EU:n Chisinaun-lähetystön toimiin sen Moldovan kansalaisyhteiskuntaa kohtaan osoittaman huomion johdosta. Se luo suotuisat olosuhteet, jotta kansalaisyhteiskunnan edustajat kutsuttaisiin virallisesti mukaan toimintasuunnitelmaa koskevaan katsaukseen huhtikuussa 2008 sekä tiiviimmän kumppanuuden seuraaviin vaiheisiin.

| 1.1.5 | ETSK suosittaa rakentamaan säännölliset ja tulevaisuuteen suuntautuvat suhteet Moldovan kansalaisyhteiskuntaan. Aluksi suhteet on jäsenneltävä. Tähän liittyen olisi aiheellista järjestää vuonna 2008 konferenssi, jonka valmistelemiseksi tehtäisiin tiedonkeruumatka, jotta yksilöitäisiin kumppanit, jotka osoittavat toiminnassaan pyrkimystä avoimuuteen. Kyseisessä tapahtumassa, joka käsittäisi paikallisia ja alueellisia toimijoita, pyrittäisiin yhdessä laatimaan työsuunnitelma seuraavassa lueteltujen ehdotusten pohjalta:






  — | Moldovan nykyisten, sekä hallituksen että unionin toimesta käyttöönotettujen tiedottamis- ja kuulemismekanismien arvioiminen sekä katsaus toimintasuunnitelman (2005–2008) täytäntöönpanoon |
| --- | --- | --- |

1.1.5

ETSK suosittaa rakentamaan säännölliset ja tulevaisuuteen suuntautuvat suhteet Moldovan kansalaisyhteiskuntaan. Aluksi suhteet on jäsenneltävä. Tähän liittyen olisi aiheellista järjestää vuonna 2008 konferenssi, jonka valmistelemiseksi tehtäisiin tiedonkeruumatka, jotta yksilöitäisiin kumppanit, jotka osoittavat toiminnassaan pyrkimystä avoimuuteen. Kyseisessä tapahtumassa, joka käsittäisi paikallisia ja alueellisia toimijoita, pyrittäisiin yhdessä laatimaan työsuunnitelma seuraavassa lueteltujen ehdotusten pohjalta:

—

Moldovan nykyisten, sekä hallituksen että unionin toimesta käyttöönotettujen tiedottamis- ja kuulemismekanismien arvioiminen sekä katsaus toimintasuunnitelman (2005–2008) täytäntöönpanoon

| — | kansalaisyhteiskunnan valmistaminen ja kouluttaminen kumppanuuden jatkamiseen vuoden 2008 jälkeen |
| --- | --- |

—

kansalaisyhteiskunnan valmistaminen ja kouluttaminen kumppanuuden jatkamiseen vuoden 2008 jälkeen

| — | unionin rahoitusvälineen mekanismien omaksuminen moldovalaisten organisaatioiden keskuudessa. |
| --- | --- |

—

unionin rahoitusvälineen mekanismien omaksuminen moldovalaisten organisaatioiden keskuudessa.

Kyseisenlainen työsuunnitelma edellyttää, että Euroopan unionin ohjelmista sitoudutaan rahoittamaan kansalaisyhteiskunnan aloitteita.

| 1.1.6 | Moldovan kansalaisyhteiskunnan kanssa vuonna 2008 järjestettävästä konferenssista laadittavan katsauksen jälkeen olisi aiheellista käynnistää uusia aloitteita ja ylläpitää komitean ”naapuruus-ryhmässä” suhteita edistykseen perustuvan lähestymistavan pohjalta. Tarkoitus on toisin sanoen huolehtia siitä, että suhteissa otetaan huomioon periaatteet, jotka muodostavat hyvän hallintotavan ja kestävän kehityksen ytimen. Kyseinen kannustimiin perustuva lähestymistapa tukeutuisi seuraaviin periaatteisiin, jotka mainitaan jo yleistä tullietuusjärjestelmää (Generalised System of Preferences Plus, ”GSP Plus”) koskevassa sopimuksessa:






  — | YK:n ja ILO:n 16 tärkeintä yleissopimusta (2), jotka koskevat ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia |
| --- | --- | --- |

1.1.6

Moldovan kansalaisyhteiskunnan kanssa vuonna 2008 järjestettävästä konferenssista laadittavan katsauksen jälkeen olisi aiheellista käynnistää uusia aloitteita ja ylläpitää komitean ”naapuruus-ryhmässä” suhteita edistykseen perustuvan lähestymistavan pohjalta. Tarkoitus on toisin sanoen huolehtia siitä, että suhteissa otetaan huomioon periaatteet, jotka muodostavat hyvän hallintotavan ja kestävän kehityksen ytimen. Kyseinen kannustimiin perustuva lähestymistapa tukeutuisi seuraaviin periaatteisiin, jotka mainitaan jo yleistä tullietuusjärjestelmää (Generalised System of Preferences Plus, ”GSP Plus”) koskevassa sopimuksessa:

—

YK:n ja ILO:n 16 tärkeintä yleissopimusta (2), jotka koskevat ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia

| — | ympäristöön ja hyvän hallintotavan periaatteisiin liittyvät 11 tärkeintä yleissopimusta (3). |
| --- | --- |

—

ympäristöön ja hyvän hallintotavan periaatteisiin liittyvät 11 tärkeintä yleissopimusta (3).

| 1.1.7 | Euroopan unionilla olisi näin kannustava rooli suhteessa Moldovan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin, jotta ne omalta osaltaan pyrkisivät saavuttamaan riippumattomuutta, edustavuutta ja avoimuutta koskevat eurooppalaiset standardit. Komission on syytä sisällyttää aina kuhunkin toimintasuunnitelmaa koskevaan väliraporttiin erityinen kohta, jossa tarkastellaan perusoikeuksien, kuten yhdistymis- ja ilmaisunvapauden, kunnioittamista ja jota täydennetään järjestäytymisoikeutta koskevalla arviolla. |
| --- | --- |

1.1.7

Euroopan unionilla olisi näin kannustava rooli suhteessa Moldovan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin, jotta ne omalta osaltaan pyrkisivät saavuttamaan riippumattomuutta, edustavuutta ja avoimuutta koskevat eurooppalaiset standardit. Komission on syytä sisällyttää aina kuhunkin toimintasuunnitelmaa koskevaan väliraporttiin erityinen kohta, jossa tarkastellaan perusoikeuksien, kuten yhdistymis- ja ilmaisunvapauden, kunnioittamista ja jota täydennetään järjestäytymisoikeutta koskevalla arviolla.

| 1.1.8 | ETSK katsoo, että etusijalle on asetettava se, että moldovalaiset itse ottavat vähitellen jälleen omakseen kansainvälisten tai eurooppalaisten elinten niiden käyttöön antamat välineet ja asiantuntemuksen. ETSK kannattaa Euroopan neuvoston esitystä tukea kansalaisyhteiskuntaa korruption torjunnassa (GRECO:n (4) lähestymistapaan sisältyvä periaate). Se kehottaa ryhtymään rajatylittävään yhteistyöhön suurrikollisuuden torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.1.8

ETSK katsoo, että etusijalle on asetettava se, että moldovalaiset itse ottavat vähitellen jälleen omakseen kansainvälisten tai eurooppalaisten elinten niiden käyttöön antamat välineet ja asiantuntemuksen. ETSK kannattaa Euroopan neuvoston esitystä tukea kansalaisyhteiskuntaa korruption torjunnassa (GRECO:n (4) lähestymistapaan sisältyvä periaate). Se kehottaa ryhtymään rajatylittävään yhteistyöhön suurrikollisuuden torjumiseksi.

| 1.1.9 | ETSK kannattaa eurooppalaisten ja kansainvälisten avunantajien aloitetta ryhtyä neuvotteluihin niiden toiminnan yhteensovittamiseksi. Se suosittaa ensisijaisia toimia perussosiaalipalveluiden kohentamiseksi köyhyyden vähentämiseen tähtäävissä ohjelmissa ja painottaa erityisesti elinolojen parantamista orpokodeissa, antiretroviraalisten lääkevalmisteiden hintojen alentamista sekä tukea ihmiskaupan uhrien uudelleenintegrointiin. |
| --- | --- |

1.1.9

ETSK kannattaa eurooppalaisten ja kansainvälisten avunantajien aloitetta ryhtyä neuvotteluihin niiden toiminnan yhteensovittamiseksi. Se suosittaa ensisijaisia toimia perussosiaalipalveluiden kohentamiseksi köyhyyden vähentämiseen tähtäävissä ohjelmissa ja painottaa erityisesti elinolojen parantamista orpokodeissa, antiretroviraalisten lääkevalmisteiden hintojen alentamista sekä tukea ihmiskaupan uhrien uudelleenintegrointiin.

| 1.1.10 | Pitkittynyt kuivuus kesällä 2007 syöksi maan vaikeaan tilanteeseen vararikkoja ja ylivelkaantumista aiheuttaneen huonon sadon johdosta. Hallitus turvautui kansainväliseen elintarvikeapuun sekä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n antamaan tekniseen tukeen. Komitea pitää erittäin tärkeänä solmia suhteita maatalous- ja elintarvikealalla aktiivisesti toimiviin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. Euroopan komissio on myöntänyt kolme miljoonaa euroa humanitaarista apua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville maille lyhyellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

1.1.10

Pitkittynyt kuivuus kesällä 2007 syöksi maan vaikeaan tilanteeseen vararikkoja ja ylivelkaantumista aiheuttaneen huonon sadon johdosta. Hallitus turvautui kansainväliseen elintarvikeapuun sekä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n antamaan tekniseen tukeen. Komitea pitää erittäin tärkeänä solmia suhteita maatalous- ja elintarvikealalla aktiivisesti toimiviin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. Euroopan komissio on myöntänyt kolme miljoonaa euroa humanitaarista apua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville maille lyhyellä ajanjaksolla.

| 1.1.11 | ETSK pitää erityisen tärkeänä, että on yhteisiä verkostoja ja hankkeita, jotka yhdistävät kaikkia moldovalaisia, Transdnestrian asukkaiden organisaatiot mukaan luettuina. Komitea kannustaa EU:ta jatkamaan ponnistelujaan sellaisen ratkaisun löytämiseksi kyseiseen konfliktiin, jolla säilytetään alueellinen yhtenäisyys, ja viemään eteenpäin rajavalvonnan avustusoperaatiota (EU BAM). |
| --- | --- |

1.1.11

ETSK pitää erityisen tärkeänä, että on yhteisiä verkostoja ja hankkeita, jotka yhdistävät kaikkia moldovalaisia, Transdnestrian asukkaiden organisaatiot mukaan luettuina. Komitea kannustaa EU:ta jatkamaan ponnistelujaan sellaisen ratkaisun löytämiseksi kyseiseen konfliktiin, jolla säilytetään alueellinen yhtenäisyys, ja viemään eteenpäin rajavalvonnan avustusoperaatiota (EU BAM).

| 1.1.12 | ETSK suosittaa edistämään demokraattisten käytänteiden vaihtoa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä tutustuttamalla komitean moldovalaiset keskustelukumppanit Internetissä saatavilla oleviin (erityisesti romaniankielisiin) ETSK:n julkaisuihin sekä kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen toimintaan Internet-sivujen CESlinkin kautta. ETSK kannustaa jäsenvaltioiden (etenkin Romanian ja Bulgarian) kansallisia talous- ja sosiaalineuvostoja sekä AICESIS:ta (5) toimimaan yhdessä Moldovan yhteiskunnan lähentämiseksi eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan välineisiin ja käytänteisiin. |
| --- | --- |

1.1.12

ETSK suosittaa edistämään demokraattisten käytänteiden vaihtoa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä tutustuttamalla komitean moldovalaiset keskustelukumppanit Internetissä saatavilla oleviin (erityisesti romaniankielisiin) ETSK:n julkaisuihin sekä kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen toimintaan Internet-sivujen CESlinkin kautta. ETSK kannustaa jäsenvaltioiden (etenkin Romanian ja Bulgarian) kansallisia talous- ja sosiaalineuvostoja sekä AICESIS:ta (5) toimimaan yhdessä Moldovan yhteiskunnan lähentämiseksi eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan välineisiin ja käytänteisiin.

| 1.1.13 | ETSK toivoo, että Moldovan kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Länsi-Balkanin ja Mustanmeren alueelliseen vuoropuheluun tehostuu erityisesti alueidenvälisen ja rajatylittävän yhteistyön avulla kyseisellä, lähitulevaisuuden kannalta strategisella alueella. Euroopan unionin ja Moldovan yhteistyö kuuluu osana naapurimaiden ja etenkin Venäjän kanssa tehtävään tiivistettyyn yhteistyöhön. |
| --- | --- |

1.1.13

ETSK toivoo, että Moldovan kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Länsi-Balkanin ja Mustanmeren alueelliseen vuoropuheluun tehostuu erityisesti alueidenvälisen ja rajatylittävän yhteistyön avulla kyseisellä, lähitulevaisuuden kannalta strategisella alueella. Euroopan unionin ja Moldovan yhteistyö kuuluu osana naapurimaiden ja etenkin Venäjän kanssa tehtävään tiivistettyyn yhteistyöhön.

1.2   Tuen lisääminen tulevaisuuden kannalta merkittäville ja sovintoa edistäville organisaatioille

1.2.1   Rakentavan työmarkkinavuoropuhelun käynnistäminen

Heikkojen työmarkkinasuhteiden johdosta ETSK muistuttaa Moldovan sitoutumisesta ILO:n yleissopimuksiin sekä Euroopan neuvoston sosiaaliseen peruskirjaan ja sen valitusmekanismiin. Komitea suosittaa, että ILO tarjoaisi teknistä tukea, jotta työmarkkinakiistat voitaisiin käsitellä erityistuomioistuimissa.

1.2.2   Yhteyksien edistämistä eurooppalaiseen yhteiskuntaan koskevan sitoumuksen konkretisoiminen

ETSK kannattaa määrätietoisesti viisumin saamista ja henkilöiden takaisinottoa koskevia sopimuksia, joilla luodaan viisumin hankkimista helpottavia järjestelyitä, jotta kansalaisten välistä kanssakäymistä lisättäisiin etenkin, kun on kyse tulevaisuuden kannalta tärkeistä ryhmistä, kuten korkeakouluopiskelijoista, tutkijoista, toimittajista ja kansalaisyhteiskunnan edustajista. Komitea suosittaa laajentamaan pääsyä yhteisön ohjelmiin, etenkin nuorille Erasmus Mundus -ohjelman kautta. Vuoden 2007 lokakuussa allekirjoitetut (6) viisumin myöntämistä ja henkilöiden takaisinoton helpottamista koskevat sopimukset voisivat myös osaltaan auttaa ratkaisemaan kysymyksen Romanian kansalaisuutta hakevien Moldovan kansalaisten jättämien hakemusten tulvasta.

ETSK kehottaa Moldovan hallitusta kutsumaan kansalaisyhteiskunnan mukaan eurooppalaisiin ja kansainvälisiin tapahtumiin (WTO, ETYJ, Euroopan neuvosto ja Ranskankielisten maiden yhteysjärjestö Francophonie). ETSK kannustaa jäsenvaltioita etsimään ja rahoittamaan yhteyksiä ja vuorovaikutusta Moldovan kansalaisyhteiskunnan kanssa (korkeakoulujen apurahat, ystävyystoiminta, rajatylittävä yhteistyö).

1.2.3   Ympäristötilanteen huomioon ottaminen

ETSK suosittaa tukemaan ympäristöorganisaatioita, jotka pyrkivät edesauttamaan sitä, että hävitetään ase- ja ammusvarastot, joita ei voida siirtää, sotilastoiminnassa syntyneet jätteet ja teollisuuden kaatopaikat sekä puhdistetaan pilaantuneet vedet.

2.   Moldovan sosioekonomisen tilanteen keskeiset ominaispiirteet

| 2.1 | Moldovan asukaskohtainen BKT on noin 1 000 dollaria, se on Euroopan mantereen maista köyhin ja ainoa, jonka Maailmanpankki on luokitellut alhaisen tulotason maaksi. Moldovan väestö vähenee (alle neljä miljoonaa vuonna 2004), mikä johtuu (etenkin miesten) kuolleisuuden kasvusta, syntyvyyden laskusta sekä merkittävästä muuttovirrasta. |
| --- | --- |

2.1

Moldovan asukaskohtainen BKT on noin 1 000 dollaria, se on Euroopan mantereen maista köyhin ja ainoa, jonka Maailmanpankki on luokitellut alhaisen tulotason maaksi. Moldovan väestö vähenee (alle neljä miljoonaa vuonna 2004), mikä johtuu (etenkin miesten) kuolleisuuden kasvusta, syntyvyyden laskusta sekä merkittävästä muuttovirrasta.

| 2.2 | Vuosina 1999–2005 köyhyys saavutti dramaattisen tason ja on sen jälkeen lieventynyt, mutta pysyy vielä nykyäänkin korkealla, keskimäärin noin 30 prosentin tasolla. Olot kohentuvat epätasaisesti, mikä synnyttää absoluuttisen köyhyyden saarekkeita (kaksi dollaria/päivä), joiden uhreja ovat merkittävä osa lapsista ja ikääntyneistä. Vielä nykyäänkin 40–50 prosenttia asukkaista eräillä maaseutualueilla ja pienissä kaupungeissa on köyhiä. |
| --- | --- |

2.2

Vuosina 1999–2005 köyhyys saavutti dramaattisen tason ja on sen jälkeen lieventynyt, mutta pysyy vielä nykyäänkin korkealla, keskimäärin noin 30 prosentin tasolla. Olot kohentuvat epätasaisesti, mikä synnyttää absoluuttisen köyhyyden saarekkeita (kaksi dollaria/päivä), joiden uhreja ovat merkittävä osa lapsista ja ikääntyneistä. Vielä nykyäänkin 40–50 prosenttia asukkaista eräillä maaseutualueilla ja pienissä kaupungeissa on köyhiä.

| 2.3 | Aivan liian monet lapset ovat vaarassa joutua mahdollisesti hyväksikäytetyiksi kodittomuuden, lapsityön, ihmiskaupan ja prostituution johdosta. Korkea köyhyysaste on myös huomattavasti lisännyt niin kutsuttua sosiaalisten orpojen ilmiötä, jossa vanhemmat antavat lapsensa orpokoteihin, koska lasten kasvattaminen ei ole heille taloudellisesti mahdollista. |
| --- | --- |

2.3

Aivan liian monet lapset ovat vaarassa joutua mahdollisesti hyväksikäytetyiksi kodittomuuden, lapsityön, ihmiskaupan ja prostituution johdosta. Korkea köyhyysaste on myös huomattavasti lisännyt niin kutsuttua sosiaalisten orpojen ilmiötä, jossa vanhemmat antavat lapsensa orpokoteihin, koska lasten kasvattaminen ei ole heille taloudellisesti mahdollista.

| 2.4 | Naisiin kohdistuu voimakasta syrjintää huonontuneen yhteiskunnallisen tilanteen johdosta. Naisten työttömyys on korkea, he joutuvat tekemään koulutustaan vastaamatonta työtä, heidän palkkansa ovat alhaiset ja he ovat maatalouden kausityövoimaa. He ovat miehiä alttiimpia köyhyysriskeille erityisesti leikattujen sosiaalietuuksien (terveys, koulutus ja perhe) sekä eläkkeiden tason vuoksi. Nämä tilanteet saavat naiset, jotka ovat usein perheenäitejä, hyväksymään laittomia tai vaarallisia tarjouksia, jolloin he ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhreiksi. Valtaosa kyseisistä uhreista on työpaikkaa etsiviä nuoria naisia. |
| --- | --- |

2.4

Naisiin kohdistuu voimakasta syrjintää huonontuneen yhteiskunnallisen tilanteen johdosta. Naisten työttömyys on korkea, he joutuvat tekemään koulutustaan vastaamatonta työtä, heidän palkkansa ovat alhaiset ja he ovat maatalouden kausityövoimaa. He ovat miehiä alttiimpia köyhyysriskeille erityisesti leikattujen sosiaalietuuksien (terveys, koulutus ja perhe) sekä eläkkeiden tason vuoksi. Nämä tilanteet saavat naiset, jotka ovat usein perheenäitejä, hyväksymään laittomia tai vaarallisia tarjouksia, jolloin he ovat vaarassa joutua ihmiskaupan uhreiksi. Valtaosa kyseisistä uhreista on työpaikkaa etsiviä nuoria naisia.

| 2.5 | Vuonna 2004 Moldova hyväksyi kasvu- ja köyhyyden torjuntaohjelman, jolle Maailmanpankki, Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma UNDP ja muut avunantajat ovat antaneet tukensa. Joulukuussa 2006 avunantajina toimivat eri rahoituslaitokset ja EU sopivat koordinoinnista, joka oli esimerkillinen keino varmistaa varojen myöntämiseen sovellettavien ehtojen johdonmukaisuus ja tehokkuus, ja sitoutuivat antamaan miljardi euroa lahjoituksina ja lainoina neljänä seuraavana vuotena. |
| --- | --- |

2.5

Vuonna 2004 Moldova hyväksyi kasvu- ja köyhyyden torjuntaohjelman, jolle Maailmanpankki, Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma UNDP ja muut avunantajat ovat antaneet tukensa. Joulukuussa 2006 avunantajina toimivat eri rahoituslaitokset ja EU sopivat koordinoinnista, joka oli esimerkillinen keino varmistaa varojen myöntämiseen sovellettavien ehtojen johdonmukaisuus ja tehokkuus, ja sitoutuivat antamaan miljardi euroa lahjoituksina ja lainoina neljänä seuraavana vuotena.

2.6   Heikentynyt työmarkkinatilanne

| 2.6.1 | Työmarkkinatilanne Moldovassa on heikentynyt merkittävästi 1990-luvulla samanaikaisesti tapahtuneen taloudellisen romahduksen kanssa. Venäjällä elokuussa 1998 puhjenneen kriisin jälkimainingeissa työllisyysaste laski voimakkaasti, alkaakseen jälleen kasvaa vuodesta 2003 lähtien. Vuodesta 1999 työttömyysaste on näin ollen laskenut 11 prosentista noin 7,4 prosenttiin vuoden 2006 lopulla rekisteröidystä työikäisestä väestöstä. Noin 35 prosenttia työssä käyvästä väestöstä tekee pimeää työtä (7). |
| --- | --- |

2.6.1

Työmarkkinatilanne Moldovassa on heikentynyt merkittävästi 1990-luvulla samanaikaisesti tapahtuneen taloudellisen romahduksen kanssa. Venäjällä elokuussa 1998 puhjenneen kriisin jälkimainingeissa työllisyysaste laski voimakkaasti, alkaakseen jälleen kasvaa vuodesta 2003 lähtien. Vuodesta 1999 työttömyysaste on näin ollen laskenut 11 prosentista noin 7,4 prosenttiin vuoden 2006 lopulla rekisteröidystä työikäisestä väestöstä. Noin 35 prosenttia työssä käyvästä väestöstä tekee pimeää työtä (7).

| 2.6.2 | Vaikka reaalipalkat ovat jatkaneet nousuaan, palkkojen keskitaso on edelleen erittäin alhainen ja vastasi 129 dollaria vuonna 2006 (8). On kuitenkin otettava huomioon muut tulonlähteet. Yhtäältä huomattava osa perheistä saa rahalähetyksiä ulkomailla asuvilta perheenjäseniltään. Toisaalta pimeä työ on edelleen yleistä: virallisen tilastolaitoksen mukaan yli 200 000 työntekijää (eli 15 prosenttia työikäisestä väestöstä) työskentelee rekisteröimättömissä yrityksissä, ja vastaavasti rekisteröityjen yritysten henkilöstöstä 35 prosenttia on työntekijöitä, joista työnantajat eivät ole tehneet ilmoitusta (erityisesti rakennus- sekä maa- ja metsätalousalalla). |
| --- | --- |

2.6.2

Vaikka reaalipalkat ovat jatkaneet nousuaan, palkkojen keskitaso on edelleen erittäin alhainen ja vastasi 129 dollaria vuonna 2006 (8). On kuitenkin otettava huomioon muut tulonlähteet. Yhtäältä huomattava osa perheistä saa rahalähetyksiä ulkomailla asuvilta perheenjäseniltään. Toisaalta pimeä työ on edelleen yleistä: virallisen tilastolaitoksen mukaan yli 200 000 työntekijää (eli 15 prosenttia työikäisestä väestöstä) työskentelee rekisteröimättömissä yrityksissä, ja vastaavasti rekisteröityjen yritysten henkilöstöstä 35 prosenttia on työntekijöitä, joista työnantajat eivät ole tehneet ilmoitusta (erityisesti rakennus- sekä maa- ja metsätalousalalla).

| 2.6.3 | Monet Moldovan kansalaiset ovat lähteneet maastaan työskennelläkseen ulkomailla, suurin osa heistä laittomasti. Tämä osittain kausiluonteinen maastamuutto, jonka arvioidaan käsittävän jopa miljoona aikuista, vastaa noin 30:tä prosenttia koko työvoimasta. Henkisen pääoman menettäminen ja sen vaikutukset sairausvakuutus- ja sosiaaliturvajärjestelmien rahoittamiseen ovat kyseisen muuttoaallon kielteisiä seurauksia. Kun otetaan huomioon köyhyysaste, on lisäksi todennäköistä, että työperäinen muuttoliike jatkuu tulevina vuosina. |
| --- | --- |

2.6.3

Monet Moldovan kansalaiset ovat lähteneet maastaan työskennelläkseen ulkomailla, suurin osa heistä laittomasti. Tämä osittain kausiluonteinen maastamuutto, jonka arvioidaan käsittävän jopa miljoona aikuista, vastaa noin 30:tä prosenttia koko työvoimasta. Henkisen pääoman menettäminen ja sen vaikutukset sairausvakuutus- ja sosiaaliturvajärjestelmien rahoittamiseen ovat kyseisen muuttoaallon kielteisiä seurauksia. Kun otetaan huomioon köyhyysaste, on lisäksi todennäköistä, että työperäinen muuttoliike jatkuu tulevina vuosina.

2.7   Moldovan talouden heikkoudet

2.7.1   Venäjän vaikutuspiirissä oleva talous

| 2.7.2 | Moldovan BKT:n ankara romahdus 1990-luvulla johtui ulkoisista syistä, kuten markkinoiden menettämisestä, energiariippuvuudesta, koulutettujen työntekijöiden maastamuutosta sekä Transdnestrian teollisuusalueen irrottautumisesta. |
| --- | --- |

2.7.2

Moldovan BKT:n ankara romahdus 1990-luvulla johtui ulkoisista syistä, kuten markkinoiden menettämisestä, energiariippuvuudesta, koulutettujen työntekijöiden maastamuutosta sekä Transdnestrian teollisuusalueen irrottautumisesta.

| 2.7.3 | Huolimatta kasvun tuntuvasta elpymisestä vuoden 2000 jälkeen (jopa 6–8 prosenttia vuodessa) talous on edelleenkin erittäin haavoittuva (kasvua 4 prosenttia vuonna 2006), ja kehityssuunta on vaarassa näivettyä vuonna 2007. Hidastumisen pääasiallisena syynä on Gazprom-jakeluyhtiön määräämä kaasun hinnan kaksinkertaistaminen vuonna 2006. |
| --- | --- |

2.7.3

Huolimatta kasvun tuntuvasta elpymisestä vuoden 2000 jälkeen (jopa 6–8 prosenttia vuodessa) talous on edelleenkin erittäin haavoittuva (kasvua 4 prosenttia vuonna 2006), ja kehityssuunta on vaarassa näivettyä vuonna 2007. Hidastumisen pääasiallisena syynä on Gazprom-jakeluyhtiön määräämä kaasun hinnan kaksinkertaistaminen vuonna 2006.

| 2.7.4 | Ärsyyntyneenä Moldovan presidentin EU-myönteisestä linjasta Venäjä on käyttänyt kieltoa tuoda moldovalaista viiniä markkinoilleen poliittisena painostuskeinona. Vuonna 2006 Moldovalta otettiin näin yksi sen tärkeimmistä vientitulojen lähteistä (viinin osuus Moldovan viennistä on 35 prosenttia, ja 85 prosenttia sen viennistä suuntautuu Venäjälle). |
| --- | --- |

2.7.4

Ärsyyntyneenä Moldovan presidentin EU-myönteisestä linjasta Venäjä on käyttänyt kieltoa tuoda moldovalaista viiniä markkinoilleen poliittisena painostuskeinona. Vuonna 2006 Moldovalta otettiin näin yksi sen tärkeimmistä vientitulojen lähteistä (viinin osuus Moldovan viennistä on 35 prosenttia, ja 85 prosenttia sen viennistä suuntautuu Venäjälle).

2.8   Maatalous- ja elintarvikealan hallitseva asema

| 2.8.1 | Moldova on edelleen pääasiassa maatalousmaa. Maatalous- ja elintarvikeala tuottaa yli 30 prosenttia BKT:stä (9) sekä huomattavan osan viennistä (65 prosenttia); perhetilat vastaavat merkittävältä osin kaupunkien ja maaseudun omavaraisuudesta. Myös elintarviketeollisuudella on huomattava asema taloudessa. Satojen laatu ja määrä vaikuttavat kevyen teollisuuden aloihin tuotantoketjun alku- ja loppupäässä (väkilannoitteet, pullot, pakkaukset). |
| --- | --- |

2.8.1

Moldova on edelleen pääasiassa maatalousmaa. Maatalous- ja elintarvikeala tuottaa yli 30 prosenttia BKT:stä (9) sekä huomattavan osan viennistä (65 prosenttia); perhetilat vastaavat merkittävältä osin kaupunkien ja maaseudun omavaraisuudesta. Myös elintarviketeollisuudella on huomattava asema taloudessa. Satojen laatu ja määrä vaikuttavat kevyen teollisuuden aloihin tuotantoketjun alku- ja loppupäässä (väkilannoitteet, pullot, pakkaukset).

2.9   Siirtolaisten perheilleen osoittamien rahalähetysten ratkaiseva rooli

| 2.9.1 | On aiheellista todeta, että edellä mainitun syvän taantuman jälkeiset muutamat myönteiset taloudelliset tulokset eivät johdu talouden korjaantumisesta, vaan ulkomaille työskentelemään lähteneiden moldovalaisten massiivisista rahalähetyksistä (30 prosenttia Moldovan BKT:stä): 600 000:sta miljoonaan moldovalaista työskentelee Länsi-Euroopassa (19 prosenttia Italiassa) tai Venäjällä (60 prosenttia). Vuonna 2006 he lähettivät kotimaahansa miljardi euroa. |
| --- | --- |

2.9.1

On aiheellista todeta, että edellä mainitun syvän taantuman jälkeiset muutamat myönteiset taloudelliset tulokset eivät johdu talouden korjaantumisesta, vaan ulkomaille työskentelemään lähteneiden moldovalaisten massiivisista rahalähetyksistä (30 prosenttia Moldovan BKT:stä): 600 000:sta miljoonaan moldovalaista työskentelee Länsi-Euroopassa (19 prosenttia Italiassa) tai Venäjällä (60 prosenttia). Vuonna 2006 he lähettivät kotimaahansa miljardi euroa.

| 2.9.2 | Investoinneille suotuisan ilmapiirin puuttuessa kyseisiä rahalähetyksiä ei käytetä uuden taloudellisen toiminnan rahoittamiseen. Nämä rahoitusvirrat aiheuttavat hintojen nousua kiinteistöalalla, tuontitavaroiden kysynnän voimakasta kasvua sekä inflaatiopaineita. |
| --- | --- |

2.9.2

Investoinneille suotuisan ilmapiirin puuttuessa kyseisiä rahalähetyksiä ei käytetä uuden taloudellisen toiminnan rahoittamiseen. Nämä rahoitusvirrat aiheuttavat hintojen nousua kiinteistöalalla, tuontitavaroiden kysynnän voimakasta kasvua sekä inflaatiopaineita.

3.   Demokratia, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja hyvä hallintotapa

3.1   Inhimillinen kehitys

| 3.1.1 | Vuonna 2006 Moldova oli 114. sijalla inhimillisen kehityksen indeksiä osoittavassa UNDP:n luettelossa, jossa se sijoittui Euroopan maista huonoimmin ja oli myös yksi viimeisistä entisestä Neuvostoliitosta irtautuneiden tasavaltojen joukossa. |
| --- | --- |

3.1.1

Vuonna 2006 Moldova oli 114. sijalla inhimillisen kehityksen indeksiä osoittavassa UNDP:n luettelossa, jossa se sijoittui Euroopan maista huonoimmin ja oli myös yksi viimeisistä entisestä Neuvostoliitosta irtautuneiden tasavaltojen joukossa.

| 3.1.2 | Tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen puutteella sekä oikeusjärjestelmän toiminnan ongelmilla on haitallisia vaikutuksia Moldovan kansalaisten aloitteisiin ja kansalaisyhteiskunnan kykyyn järjestäytyä. |
| --- | --- |

3.1.2

Tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen puutteella sekä oikeusjärjestelmän toiminnan ongelmilla on haitallisia vaikutuksia Moldovan kansalaisten aloitteisiin ja kansalaisyhteiskunnan kykyyn järjestäytyä.

| 3.1.3 | Tiedotusvälineiden riippumattomuus on yksi Euroopan neuvoston tuoreessa raportissa (vuoden 2007 syyskuu) (10) korostetuista tärkeimmistä kysymyksistä. Ilmaisunvapauden turvaava lainsäädäntöuudistus on varmasti tärkeä, mutta ei riitä takaamaan tätä vapautta käytännössä. Myös puolueettomuus ja ammattietiikka ovat tärkeitä seikkoja toimittajan ammatissa. Se edellyttää, että poliittiset päättäjät eivät painosta toimittajia varsinkaan audiovisuaalisissa tiedotusvälineissä. |
| --- | --- |

3.1.3

Tiedotusvälineiden riippumattomuus on yksi Euroopan neuvoston tuoreessa raportissa (vuoden 2007 syyskuu) (10) korostetuista tärkeimmistä kysymyksistä. Ilmaisunvapauden turvaava lainsäädäntöuudistus on varmasti tärkeä, mutta ei riitä takaamaan tätä vapautta käytännössä. Myös puolueettomuus ja ammattietiikka ovat tärkeitä seikkoja toimittajan ammatissa. Se edellyttää, että poliittiset päättäjät eivät painosta toimittajia varsinkaan audiovisuaalisissa tiedotusvälineissä.

3.2   Korkea korruptiotaso

| 3.2.1 | Järjestäytynyt rikollisuus on huomattava turvallisuusongelma, joka haittaa instituutioita ja investointeja. Rikollisten toiminta on erittäin vahingollista: kannustamista veronkiertoon, salakuljetuksen helpottamista, korruptiota. Transparency International -järjestön kaikille maailman maille vuonna 2006 laskemassa korruptioindeksissä Moldova (81. sijalla) sai asteikossa, jossa 10 on maksimi, arvosanan 3,2, kuten maineeltaan erittäin korruptoituneet maat. Pieni parannus kyseisessä luokituksessa osoittaa hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan halua torjua korruptiota. |
| --- | --- |

3.2.1

Järjestäytynyt rikollisuus on huomattava turvallisuusongelma, joka haittaa instituutioita ja investointeja. Rikollisten toiminta on erittäin vahingollista: kannustamista veronkiertoon, salakuljetuksen helpottamista, korruptiota. Transparency International -järjestön kaikille maailman maille vuonna 2006 laskemassa korruptioindeksissä Moldova (81. sijalla) sai asteikossa, jossa 10 on maksimi, arvosanan 3,2, kuten maineeltaan erittäin korruptoituneet maat. Pieni parannus kyseisessä luokituksessa osoittaa hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan halua torjua korruptiota.

3.3   Demokraattisen perinnön hauraus ja perinteiltään autoritaarinen valtiojohto

| 3.3.1 | ETSK kehottaa Moldovan viranomaisia ottamaan huomioon kansainvälisten tarkkailijoiden (ETYJ:n suuri tarkkailijaryhmä, johon kuului noin sata jäsentä) kesäkuussa 2007 järjestettyjen paikallisvaalien yhteydessä laatimat päätelmät, jotta kaikki epäkohdat vaaleja koskeviin eurooppalaisiin normeihin nähden korjattaisiin. Näin parlamenttivaalit voidaan järjestää vuonna 2009 demokraattisempien olosuhteiden vallitessa. |
| --- | --- |

3.3.1

ETSK kehottaa Moldovan viranomaisia ottamaan huomioon kansainvälisten tarkkailijoiden (ETYJ:n suuri tarkkailijaryhmä, johon kuului noin sata jäsentä) kesäkuussa 2007 järjestettyjen paikallisvaalien yhteydessä laatimat päätelmät, jotta kaikki epäkohdat vaaleja koskeviin eurooppalaisiin normeihin nähden korjattaisiin. Näin parlamenttivaalit voidaan järjestää vuonna 2009 demokraattisempien olosuhteiden vallitessa.

| 3.3.2 | Euroopan neuvoston raporteissa Moldovaa kannustetaan jatkamaan toimiaan etenkin oikeudenkäytön riippumattomuuden ja tehokkuuden, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden sekä paikallisdemokratian lujittamisen osa-alueilla. Moldova on saanut demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen tukea alueellisten hankkeiden puitteissa vuosina 2002–2004 sekä vuodesta 2007. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevalla eurooppalaisella aloitteella on tuettu kansalaisyhteiskunnan toimia, joilla pyritään edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

3.3.2

Euroopan neuvoston raporteissa Moldovaa kannustetaan jatkamaan toimiaan etenkin oikeudenkäytön riippumattomuuden ja tehokkuuden, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden sekä paikallisdemokratian lujittamisen osa-alueilla. Moldova on saanut demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen tukea alueellisten hankkeiden puitteissa vuosina 2002–2004 sekä vuodesta 2007. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevalla eurooppalaisella aloitteella on tuettu kansalaisyhteiskunnan toimia, joilla pyritään edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia.

3.4   Transdnestria, naapuruuspolitiikan geopoliittinen haaste

| 3.4.1 | Transdnestria, joka tukeutuu Venäjän apuun ja Venäjän asevoimien osaston läsnäoloon, aiheuttaa edelleen jännitteitä ja turvattomuutta EU:n rajoilla ja on alueen geopoliittisen palapelin osanen. |
| --- | --- |

3.4.1

Transdnestria, joka tukeutuu Venäjän apuun ja Venäjän asevoimien osaston läsnäoloon, aiheuttaa edelleen jännitteitä ja turvattomuutta EU:n rajoilla ja on alueen geopoliittisen palapelin osanen.

| 3.4.2 | Pyrkimys löytää poliittinen ratkaisu Transdnestrian irrottautumiseen on lisäksi yksi EU:n toimintasuunnitelman painopisteistä. EU:n kiinnostus kiistaa kohtaan kasvoi Romanian ja Bulgarian EU-jäsenyyden lähestyessä; niiden liityttyä unioniin Moldovasta tuli EU:n rajanaapuri. EU:n osallistumista ongelman ratkaisemiseen on vahvistettu vuonna 2005 nimittämällä erityisedustaja (Kalman Mizsei, maaliskuusta 2007 lähtien), jolla on tarkkailijan asema niin kutsutuissa ”5+2”-neuvotteluissa. Tällä hetkellä neuvottelut ovat umpikujassa. |
| --- | --- |

3.4.2

Pyrkimys löytää poliittinen ratkaisu Transdnestrian irrottautumiseen on lisäksi yksi EU:n toimintasuunnitelman painopisteistä. EU:n kiinnostus kiistaa kohtaan kasvoi Romanian ja Bulgarian EU-jäsenyyden lähestyessä; niiden liityttyä unioniin Moldovasta tuli EU:n rajanaapuri. EU:n osallistumista ongelman ratkaisemiseen on vahvistettu vuonna 2005 nimittämällä erityisedustaja (Kalman Mizsei, maaliskuusta 2007 lähtien), jolla on tarkkailijan asema niin kutsutuissa ”5+2”-neuvotteluissa. Tällä hetkellä neuvottelut ovat umpikujassa.

| 3.4.3 | Lisäksi alue tunnetaan järjestäytyneen rikollisuuden keskuksena (aseiden ja strategisen tarvikkeiden kauppaa, rahanpesua, huumeita ja ihmiskauppaa), joka hyödyttää sekä paikallisia että myös Venäjän, Ukrainan ja muiden maiden rikollisorganisaatioita. |
| --- | --- |

3.4.3

Lisäksi alue tunnetaan järjestäytyneen rikollisuuden keskuksena (aseiden ja strategisen tarvikkeiden kauppaa, rahanpesua, huumeita ja ihmiskauppaa), joka hyödyttää sekä paikallisia että myös Venäjän, Ukrainan ja muiden maiden rikollisorganisaatioita.

3.5   Moldovan ja Ukrainan rajalla toteutettava Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaatio (EU BAM)

| 3.5.1 | Moldovan suhteet Ukrainaan, jonka alueen eristämä se on, vailla merenrannikkoa, ovat ongelmalliset Transdnestrian konfliktin sekä EU:n ja Venäjän suhteiden johdosta. Moldovan asemaa voidaankin luonnehtia erittäin sekavaksi. Moldova on ollut samanaikaisesti ihmis- ja huumekaupan läpikulkupaikka ja lähde, sillä valvonta Moldovan rajoilla on ollut erittäin heikkoa, ja maa on kulkuväylä Mustallemerelle Odessan sataman kautta. |
| --- | --- |

3.5.1

Moldovan suhteet Ukrainaan, jonka alueen eristämä se on, vailla merenrannikkoa, ovat ongelmalliset Transdnestrian konfliktin sekä EU:n ja Venäjän suhteiden johdosta. Moldovan asemaa voidaankin luonnehtia erittäin sekavaksi. Moldova on ollut samanaikaisesti ihmis- ja huumekaupan läpikulkupaikka ja lähde, sillä valvonta Moldovan rajoilla on ollut erittäin heikkoa, ja maa on kulkuväylä Mustallemerelle Odessan sataman kautta.

| 3.5.2 | EU:n joulukuussa 2005 Ukrainan ja Moldovan presidenttien yhteisestä pyynnöstä käynnistämä rajavalvonnan avustusoperaatio (EU BAM) on merkinnyt ratkaisevaa askelta maan vakauttamiseksi ja salakuljetuksen estämiseksi. Noin sata 17 EU-maasta lähtöisin olevaa tullivirkailijaa ja rajavartijaa tarkkailee moldovalaisten ja ukrainalaisten kollegojensa työtä ja antaa heille tukea ja painostaa näin merkittävällä tavalla Transdnestrian hallitukseksi itseään kutsuvaa elintä. Kyseisessä operaatiossa toimet kohdistetaan vaaranalaisiin ihmisiin ja alueisiin, ja siinä on saavutettu todellista menestystä. |
| --- | --- |

3.5.2

EU:n joulukuussa 2005 Ukrainan ja Moldovan presidenttien yhteisestä pyynnöstä käynnistämä rajavalvonnan avustusoperaatio (EU BAM) on merkinnyt ratkaisevaa askelta maan vakauttamiseksi ja salakuljetuksen estämiseksi. Noin sata 17 EU-maasta lähtöisin olevaa tullivirkailijaa ja rajavartijaa tarkkailee moldovalaisten ja ukrainalaisten kollegojensa työtä ja antaa heille tukea ja painostaa näin merkittävällä tavalla Transdnestrian hallitukseksi itseään kutsuvaa elintä. Kyseisessä operaatiossa toimet kohdistetaan vaaranalaisiin ihmisiin ja alueisiin, ja siinä on saavutettu todellista menestystä.

| 3.5.3 | Marraskuussa 2006 operaatiota täydennettiin automatisoidulla tietojenvaihtojärjestelmällä rajavalvonnan tehokkuuden lisäämiseksi. Operaatiota jatketaan marraskuuhun 2009 saakka. ETSK toivoo, että ponnisteluja jatketaan kyseisen rajan turvaamiseksi. |
| --- | --- |

3.5.3

Marraskuussa 2006 operaatiota täydennettiin automatisoidulla tietojenvaihtojärjestelmällä rajavalvonnan tehokkuuden lisäämiseksi. Operaatiota jatketaan marraskuuhun 2009 saakka. ETSK toivoo, että ponnisteluja jatketaan kyseisen rajan turvaamiseksi.

4.   Yleiskatsaus Moldovan kansalaisyhteiskuntaan ja sen toimintaan

4.1   Keskeiset huomiot vuonna 2004 tehdyltä ETSK:n matkalta

| 4.1.1 | Edellä kuvaillussa poliittisesti ja taloudellisesti vaikeassa tilanteessa olosuhteet eivät ole olleet otollisia kansalaisyhteiskunnan toiminnalle. Sellaisten miesten ja naisten lukumäärä, jotka olisivat mahdollisesti valmiita työskentelemään kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa joko kansallisella tai paikallisella tasolla, on vähentynyt voimakkaasti erityisesti maastamuuton johdosta — ennen kaikkea silloin, kun on kyse hyvän koulutustason hankkineista nuorista aikuisista. Valtiollisten elinten yhteydenpito näihin on ollut vain satunnaista. Hallinnollisten rakenteiden keskittäminen on haitannut yhteiskunnallisten liikkeiden kehittymistä. Lyhyesti sanottuna patriarkaalinen hallintojärjestelmä, joka on selvästi iskostunut yhteiskuntaan, antaa valtiolle päävastuun väestön hyvinvoinnista. Presidentin tehtävässä tulee selkeästi ilmi väestön valtaosan tahto siitä, että heitä johtaa vahva henkilö. |
| --- | --- |

4.1.1

Edellä kuvaillussa poliittisesti ja taloudellisesti vaikeassa tilanteessa olosuhteet eivät ole olleet otollisia kansalaisyhteiskunnan toiminnalle. Sellaisten miesten ja naisten lukumäärä, jotka olisivat mahdollisesti valmiita työskentelemään kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa joko kansallisella tai paikallisella tasolla, on vähentynyt voimakkaasti erityisesti maastamuuton johdosta — ennen kaikkea silloin, kun on kyse hyvän koulutustason hankkineista nuorista aikuisista. Valtiollisten elinten yhteydenpito näihin on ollut vain satunnaista. Hallinnollisten rakenteiden keskittäminen on haitannut yhteiskunnallisten liikkeiden kehittymistä. Lyhyesti sanottuna patriarkaalinen hallintojärjestelmä, joka on selvästi iskostunut yhteiskuntaan, antaa valtiolle päävastuun väestön hyvinvoinnista. Presidentin tehtävässä tulee selkeästi ilmi väestön valtaosan tahto siitä, että heitä johtaa vahva henkilö.

| 4.1.2 | Perustuslaissa ei ole poliittisten puolueiden asemaa lukuun ottamatta minkäänlaista mainintaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioista tai kokoontumisoikeudesta. Siinä mainitaan kuitenkin oikeus ”perustaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä niihin” (42 artikla) sekä tunnustetaan yhdistymisvapaus (40 artikla). Kansalaisjärjestöjen toimintaolosuhteet ovat parantuneet ”julkisoikeudellisia yhteisöjä ja säätiöitä koskevan lain” (1997) myötä. Käytännössä on voitu havaita päällekkäisyyttä yhtäältä valtiokoneistossa tehtäviä harjoittavien henkilöiden ja hallituspuolueiden ja toisaalta taloudellisia tai poliittisia intressejä edustavien elinten välillä. |
| --- | --- |

4.1.2

Perustuslaissa ei ole poliittisten puolueiden asemaa lukuun ottamatta minkäänlaista mainintaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioista tai kokoontumisoikeudesta. Siinä mainitaan kuitenkin oikeus ”perustaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä niihin” (42 artikla) sekä tunnustetaan yhdistymisvapaus (40 artikla). Kansalaisjärjestöjen toimintaolosuhteet ovat parantuneet ”julkisoikeudellisia yhteisöjä ja säätiöitä koskevan lain” (1997) myötä. Käytännössä on voitu havaita päällekkäisyyttä yhtäältä valtiokoneistossa tehtäviä harjoittavien henkilöiden ja hallituspuolueiden ja toisaalta taloudellisia tai poliittisia intressejä edustavien elinten välillä.

| 4.1.3 | Erityisesti Euroopan neuvoston tarkkailijoiden (11) näkemyksen mukaan oikeusjärjestelmää koskevaa lainsäädäntöä on uudistettu, jotta varmistettaisiin lakien noudattaminen yleisesti ottaen ja erityisesti kansalaisyhteiskunnan kunnioittaminen. Moldova kuuluu kuitenkin edelleen Euroopan neuvoston seurantamenettelyn piiriin erityisesti, jotta varmistettaisiin oikeuslaitoksen riippumattomuus. |
| --- | --- |

4.1.3

Erityisesti Euroopan neuvoston tarkkailijoiden (11) näkemyksen mukaan oikeusjärjestelmää koskevaa lainsäädäntöä on uudistettu, jotta varmistettaisiin lakien noudattaminen yleisesti ottaen ja erityisesti kansalaisyhteiskunnan kunnioittaminen. Moldova kuuluu kuitenkin edelleen Euroopan neuvoston seurantamenettelyn piiriin erityisesti, jotta varmistettaisiin oikeuslaitoksen riippumattomuus.

4.2   Asiantuntijoiden tutkimuksiin perustuva ajantasaistus kansalaisyhteiskunnan tilasta vuonna 2007 (12)

| 4.2.1 | Eri lähteiden perusteella voidaan todeta, että kansalaisjärjestöjen kokonaismäärä on kasvanut huomattavasti. Lukumäärä on noussut ETSK:n tutkimuksessa arvioiduista noin 3 000:sta vuonna 2004 yli 7 000:een vuonna 2007 (13), vaikka tutkimuksessa täsmennetään, että niistä 54 prosenttiin ei saada yhteyttä. Kyseisten arvioiden mukaan alle 20 prosenttia rekisteröidyistä organisaatioista on nykyään aktiivisia. Lisäksi voidaan havaita kansalaisjärjestöjen huomattava lisääntyminen paikallis- ja aluetasolla, Transdnestrian alue mukaan luettuna. |
| --- | --- |

4.2.1

Eri lähteiden perusteella voidaan todeta, että kansalaisjärjestöjen kokonaismäärä on kasvanut huomattavasti. Lukumäärä on noussut ETSK:n tutkimuksessa arvioiduista noin 3 000:sta vuonna 2004 yli 7 000:een vuonna 2007 (13), vaikka tutkimuksessa täsmennetään, että niistä 54 prosenttiin ei saada yhteyttä. Kyseisten arvioiden mukaan alle 20 prosenttia rekisteröidyistä organisaatioista on nykyään aktiivisia. Lisäksi voidaan havaita kansalaisjärjestöjen huomattava lisääntyminen paikallis- ja aluetasolla, Transdnestrian alue mukaan luettuna.

| 4.2.2 | Kansalaisjärjestöjen maantieteellinen keskittyminen pääkaupungin, Chisinaun, ympärille on edelleen leimaa-antavaa, joskin se on suhteellisesti ottaen vähentynyt. Neljän viime vuoden aikana 67 prosenttia rekisteröidyistä kansalaisjärjestöistä perustettiin valtakunnallisella tasolla ja 82 prosenttia paikallistasolla (14). Kansalaisjärjestöjen toiminta-alat liittyvät kaikkiin Moldovan yhteiskunnan osa-alueisiin, mutta ulkoiset avunantajat suuntaavat usein niiden toiminnan painopisteitä. |
| --- | --- |

4.2.2

Kansalaisjärjestöjen maantieteellinen keskittyminen pääkaupungin, Chisinaun, ympärille on edelleen leimaa-antavaa, joskin se on suhteellisesti ottaen vähentynyt. Neljän viime vuoden aikana 67 prosenttia rekisteröidyistä kansalaisjärjestöistä perustettiin valtakunnallisella tasolla ja 82 prosenttia paikallistasolla (14). Kansalaisjärjestöjen toiminta-alat liittyvät kaikkiin Moldovan yhteiskunnan osa-alueisiin, mutta ulkoiset avunantajat suuntaavat usein niiden toiminnan painopisteitä.

| 4.2.3 | Ilmeisesti yhteydet työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sekä eri intressejä edustavien kansalaisjärjestöjen välillä ovat edelleen vähäisiä. Tämä johtuu siitä, että osapuolet eivät tunne toisiaan, sekä keskinäisestä epäluulosta. Eräs poikkeus on tullut esiin Transdnestriassa, jossa yhteydenpitoa on syntynyt muutamien kansalaisjärjestöjen ja erään liikemiesryhmän välille. |
| --- | --- |

4.2.3

Ilmeisesti yhteydet työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sekä eri intressejä edustavien kansalaisjärjestöjen välillä ovat edelleen vähäisiä. Tämä johtuu siitä, että osapuolet eivät tunne toisiaan, sekä keskinäisestä epäluulosta. Eräs poikkeus on tullut esiin Transdnestriassa, jossa yhteydenpitoa on syntynyt muutamien kansalaisjärjestöjen ja erään liikemiesryhmän välille.

| 4.2.4 | EU:n ja Moldovan toimintasuunnitelman voimaantulo vuonna 2005 antoi kansalaisyhteiskunnalle uutta pontta etenkin järjestökentässä monien eri hankkeiden toteuttamiseksi siitä huolimatta, että kyseistä suunnitelmaa valmisteltaessa ei järjestetty kuulemista. |
| --- | --- |

4.2.4

EU:n ja Moldovan toimintasuunnitelman voimaantulo vuonna 2005 antoi kansalaisyhteiskunnalle uutta pontta etenkin järjestökentässä monien eri hankkeiden toteuttamiseksi siitä huolimatta, että kyseistä suunnitelmaa valmisteltaessa ei järjestetty kuulemista.

5.   Työmarkkinaosapuolien järjestäytymisen eteneminen

5.1   Työnantajajärjestöjen esittely

| 5.1.1 | Kauppa- ja teollisuuskamari, joka pitää yhteyksiä Eurochambreen, on vuodesta 1999 lähtien ollut yritysten tärkein edustuselin. Se edustaa yli 1 500:aa eri aloilla toimivaa yritystä. Moldovan kauppa- ja teollisuuskamari ei myönnä enää alkuperätodistuksia tuotteille, jotka saatetaan markkinoille IVY:ssä, eikä valvo enää EU:hun suuntautuvaa vientiä, jonka valvonnasta huolehtii tullilaitos, jotta voitaisiin hyötyä yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP). Siitä on tullut ennen kaikkea yritysten palveluksessa oleva kauppakamari. Kauppa- ja teollisuuskamari tukee muun muassa moldovalaisten tuotteiden vientiä sekä auttaa perustamaan yhteisyrityksiä ulkomaisten yritysten kanssa. Se tarjoaa yrityksille lukuisia palveluja (15). Moldovan kauppa- ja teollisuuskamari toimii ILO:n virallisessa edustustossa, ja sen tiloissa toimii Eurooppa-tiedon palvelupiste. Pääministerinä vuodesta 2001 toiminut Vasile Tarlev toimi aiemmin merkittävissä tehtävissä Moldovan kauppa- ja teollisuuskamarissa. Alle 30 työntekijää työllistävät pienet ja keskisuuret yritykset ovat ryhmittyneet toiseen järjestöön, jolla on tiiviit yhteydet kauppa- ja teollisuuskamariin rahoituksen ja organisaation osalta. |
| --- | --- |

5.1.1

Kauppa- ja teollisuuskamari, joka pitää yhteyksiä Eurochambreen, on vuodesta 1999 lähtien ollut yritysten tärkein edustuselin. Se edustaa yli 1 500:aa eri aloilla toimivaa yritystä. Moldovan kauppa- ja teollisuuskamari ei myönnä enää alkuperätodistuksia tuotteille, jotka saatetaan markkinoille IVY:ssä, eikä valvo enää EU:hun suuntautuvaa vientiä, jonka valvonnasta huolehtii tullilaitos, jotta voitaisiin hyötyä yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP). Siitä on tullut ennen kaikkea yritysten palveluksessa oleva kauppakamari. Kauppa- ja teollisuuskamari tukee muun muassa moldovalaisten tuotteiden vientiä sekä auttaa perustamaan yhteisyrityksiä ulkomaisten yritysten kanssa. Se tarjoaa yrityksille lukuisia palveluja (15). Moldovan kauppa- ja teollisuuskamari toimii ILO:n virallisessa edustustossa, ja sen tiloissa toimii Eurooppa-tiedon palvelupiste. Pääministerinä vuodesta 2001 toiminut Vasile Tarlev toimi aiemmin merkittävissä tehtävissä Moldovan kauppa- ja teollisuuskamarissa. Alle 30 työntekijää työllistävät pienet ja keskisuuret yritykset ovat ryhmittyneet toiseen järjestöön, jolla on tiiviit yhteydet kauppa- ja teollisuuskamariin rahoituksen ja organisaation osalta.

| 5.1.2 | Nykyään toimii myös ”Kansallinen työnantajaliitto”, joka niin ikään edustaa Moldovaa ILO:n kansainvälisissä konferensseissa sekä työnantajia Moldovan valtiojohdon koolle kutsumissa tapaamisissa. Vuonna 2006 hallitus teki työnantajien organisaatioilleen maksamista maksuista verovähennyskelpoisia myönteisenä vastauksena ILO:lle esitettyyn valitukseen. |
| --- | --- |

5.1.2

Nykyään toimii myös ”Kansallinen työnantajaliitto”, joka niin ikään edustaa Moldovaa ILO:n kansainvälisissä konferensseissa sekä työnantajia Moldovan valtiojohdon koolle kutsumissa tapaamisissa. Vuonna 2006 hallitus teki työnantajien organisaatioilleen maksamista maksuista verovähennyskelpoisia myönteisenä vastauksena ILO:lle esitettyyn valitukseen.

| 5.1.3 | Työmarkkinaosapuolet ovat solmineet kolme uutta työehtosopimusta valtakunnallisella tasolla ja 11 alakohtaista ja paikallista työehtosopimusta. Niiden todellinen vaikutus on edelleen rajallinen työmarkkinavuoropuhelussa, koska kauppa- ja teollisuuskamari — vaikka se on Kansainvälisen työnantajajärjestön tunnustama — on edelleen ennen kaikkea yrityksiä palveleva kauppakamari. |
| --- | --- |

5.1.3

Työmarkkinaosapuolet ovat solmineet kolme uutta työehtosopimusta valtakunnallisella tasolla ja 11 alakohtaista ja paikallista työehtosopimusta. Niiden todellinen vaikutus on edelleen rajallinen työmarkkinavuoropuhelussa, koska kauppa- ja teollisuuskamari — vaikka se on Kansainvälisen työnantajajärjestön tunnustama — on edelleen ennen kaikkea yrityksiä palveleva kauppakamari.

5.2   Yleiskatsaus työntekijäjärjestöjen tilanteen kehittymiseen

| 5.2.1 | Vuoteen 2000 saakka työntekijöitä Moldovassa edusti Moldovan ammattiliittojen yleisjärjestö (General Federation of Trade Unions of Moldova, FGSRM), joka oli Neuvostoliiton ammattijärjestöjen organisoinnin pohjalta vuonna 1990 perustettu yhteisjärjestö. Tämä rakenteellinen kokonaisuus omaksui keskusjärjestö-nimikkeen vuonna 2000: Moldovan tasavallan ammattiliittojen keskusjärjestö (Confederation of Trade Unions of the Republic of Moldova, CSRM). Organisaation sisällä syntyi jännitteitä, jotka johtuivat vastakkainasettelusta yhtäältä maantalouden, teollisuuden ja palveluiden ja toisaalta moldovaa ja venäjää puhuvien sekä kansallismielisen oikeiston ja kommunistipuolueen välillä. Vuonna 2000 eräät ammattijärjestöt — 14 teollisuusjärjestöä sekä kulttuurialaa ja julkishallintoa edustaneet järjestöt — erosivat CSRM:stä ja perustivat uuden keskusjärjestön, CSL Solidaritatean. CSRM:n johdon erottua tehtävistään organisaatiolle nimitettiin uusi johtaja, Petru Chiriac. Huolimatta Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (International Trade Union Confederation, ITUC — entinen Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälinen liitto, VAKL, jonka jäsen CSRM oli ollut vuodesta 1997) välitysponnisteluista jälleenyhdistämisyritys osoittautui mahdottomaksi. Syinä tähän olivat henkilökiistat, mutta myös kiistat ammattijärjestön varojen jakamisesta sekä ennen kaikkea poliittisten näkökantojen erot oikeistolaisia, kristillis-demokraattisia ja demokraattisia moldovankielisiä puolueita lähempänä olevan CSRM:n ja alusta lähtien valtaosin venäjänkielistä kommunistipuoluetta lähemmäksi asettuneen Solidaritatean välillä. |
| --- | --- |

5.2.1

Vuoteen 2000 saakka työntekijöitä Moldovassa edusti Moldovan ammattiliittojen yleisjärjestö (General Federation of Trade Unions of Moldova, FGSRM), joka oli Neuvostoliiton ammattijärjestöjen organisoinnin pohjalta vuonna 1990 perustettu yhteisjärjestö. Tämä rakenteellinen kokonaisuus omaksui keskusjärjestö-nimikkeen vuonna 2000: Moldovan tasavallan ammattiliittojen keskusjärjestö (Confederation of Trade Unions of the Republic of Moldova, CSRM). Organisaation sisällä syntyi jännitteitä, jotka johtuivat vastakkainasettelusta yhtäältä maantalouden, teollisuuden ja palveluiden ja toisaalta moldovaa ja venäjää puhuvien sekä kansallismielisen oikeiston ja kommunistipuolueen välillä. Vuonna 2000 eräät ammattijärjestöt — 14 teollisuusjärjestöä sekä kulttuurialaa ja julkishallintoa edustaneet järjestöt — erosivat CSRM:stä ja perustivat uuden keskusjärjestön, CSL Solidaritatean. CSRM:n johdon erottua tehtävistään organisaatiolle nimitettiin uusi johtaja, Petru Chiriac. Huolimatta Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (International Trade Union Confederation, ITUC — entinen Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälinen liitto, VAKL, jonka jäsen CSRM oli ollut vuodesta 1997) välitysponnisteluista jälleenyhdistämisyritys osoittautui mahdottomaksi. Syinä tähän olivat henkilökiistat, mutta myös kiistat ammattijärjestön varojen jakamisesta sekä ennen kaikkea poliittisten näkökantojen erot oikeistolaisia, kristillis-demokraattisia ja demokraattisia moldovankielisiä puolueita lähempänä olevan CSRM:n ja alusta lähtien valtaosin venäjänkielistä kommunistipuoluetta lähemmäksi asettuneen Solidaritatean välillä.

| 5.2.2 | Ammattijärjestöjen jakautuminen monimutkaistui vuodesta 2001, jolloin kommunistipuolue menestyi vaaleissa ja sen johtaja Vladimir Voronin valittiin tasavallan presidentiksi. Solidaritatean päätös ryhtyä yhteistyöhön yhteiskunnallisen kehityksen varmistamiseksi ja CSRM:n omaksuma vaativampi ja kriittisempi asenne kiristivät suhteita viranomaisten ja näiden kahden ammattijärjestön välillä. Hallitus, jota auttoivat sen yhteydet kommunistipuolueeseen ja viranomaisiin, päätti suosia järjestelmällisesti Solidaritateaa ja heikentää CSRM:ää. |
| --- | --- |

5.2.2

Ammattijärjestöjen jakautuminen monimutkaistui vuodesta 2001, jolloin kommunistipuolue menestyi vaaleissa ja sen johtaja Vladimir Voronin valittiin tasavallan presidentiksi. Solidaritatean päätös ryhtyä yhteistyöhön yhteiskunnallisen kehityksen varmistamiseksi ja CSRM:n omaksuma vaativampi ja kriittisempi asenne kiristivät suhteita viranomaisten ja näiden kahden ammattijärjestön välillä. Hallitus, jota auttoivat sen yhteydet kommunistipuolueeseen ja viranomaisiin, päätti suosia järjestelmällisesti Solidaritateaa ja heikentää CSRM:ää.

| 5.2.3 | Viranomaisten toistuva ja järjestelmällinen asioihin puuttuminen johti siihen, että CSRM, jota asiassa tukivat entinen VAKL sekä eräät ammattijärjestöt (Elintarviketyöläisten kansainvälinen liitto IUF ja Julkisalojen kansainvälinen liitto PSI), jätti tammikuussa 2004 yhdistymisvapauden rikkomista koskevan valituksen Kansainvälinen työjärjestön (ILO) järjestäytymisvapautta käsittelevään komiteaan (CFA). Vuoden 2006 väliraportissaan järjestäytymisvapautta käsittelevä komitea esitti, että toteutettaisiin riippumattomia tutkimuksia valituksen tehneiden mainitsemista eri puuttumistapauksista. Se totesi myös, että Moldovalla ei ollut käytössään mekanismeja, joiden avulla se kykenisi varoittavalla tavalla määräämään järjestäytymisvapauden loukkaamista koskevista seuraamuksista ja näin varmistamaan asiaa koskevien kansainvälisten normien noudattamisen. Vuonna 2005 ILO:n hallintoneuvosto toteutti maahan matkan. Tuolloinen VAKL kiinnitti Euroopan komission huomiota maassa vallinneeseen tilanteeseen ja esitti vuonna 2005 kriittisen raportin samassa yhteydessä, kun maalle myönnettiin yleinen tullietuuskohtelu. Tähän mennessä Moldovan hallitus ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimenpiteisiin korjatakseen lainsäädäntöä tai noudattaakseen järjestäytymisvapautta käsittelevän komitean suosituksia. Moldovan viranomaiset katsovat järjestäytymisvapautta käsittelevälle komitealle toimitetussa valituksessa mainituista eri seikoista huolimatta, että kyse on pelkästään kahden ammattijärjestön välisestä kilpailusta. |
| --- | --- |

5.2.3

Viranomaisten toistuva ja järjestelmällinen asioihin puuttuminen johti siihen, että CSRM, jota asiassa tukivat entinen VAKL sekä eräät ammattijärjestöt (Elintarviketyöläisten kansainvälinen liitto IUF ja Julkisalojen kansainvälinen liitto PSI), jätti tammikuussa 2004 yhdistymisvapauden rikkomista koskevan valituksen Kansainvälinen työjärjestön (ILO) järjestäytymisvapautta käsittelevään komiteaan (CFA). Vuoden 2006 väliraportissaan järjestäytymisvapautta käsittelevä komitea esitti, että toteutettaisiin riippumattomia tutkimuksia valituksen tehneiden mainitsemista eri puuttumistapauksista. Se totesi myös, että Moldovalla ei ollut käytössään mekanismeja, joiden avulla se kykenisi varoittavalla tavalla määräämään järjestäytymisvapauden loukkaamista koskevista seuraamuksista ja näin varmistamaan asiaa koskevien kansainvälisten normien noudattamisen. Vuonna 2005 ILO:n hallintoneuvosto toteutti maahan matkan. Tuolloinen VAKL kiinnitti Euroopan komission huomiota maassa vallinneeseen tilanteeseen ja esitti vuonna 2005 kriittisen raportin samassa yhteydessä, kun maalle myönnettiin yleinen tullietuuskohtelu. Tähän mennessä Moldovan hallitus ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimenpiteisiin korjatakseen lainsäädäntöä tai noudattaakseen järjestäytymisvapautta käsittelevän komitean suosituksia. Moldovan viranomaiset katsovat järjestäytymisvapautta käsittelevälle komitealle toimitetussa valituksessa mainituista eri seikoista huolimatta, että kyse on pelkästään kahden ammattijärjestön välisestä kilpailusta.

| 5.2.4 | Käytännössä viranomaiset — esimerkkinä presidentti Vladimir Voroninin puheenvuoro Solidaritatean kongressissa (vuonna 2005) — vetosivat yhä suoremmin yhden ainoan keskusammattijärjestön luomisen puolesta. Vuodesta 2005–2006 voimasuhde kahden organisaation välillä vähitellen kääntyi (vuonna 2001 CSRM edusti 450 000:ta jäsentä ja Solidaritatea 200 000:ta). Vuonna 2006 Solidaritateasta oli tullut selkeästi kaikkein edustavin organisaatio. Kesäkuussa 2007 kyseiset kaksi organisaatiota yhdistyivät uudelleen eräässä kongressissa. Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö on jo ilmoittanut niille, että se ei aio siirtää CSRM:n jäsenyyttä uudelle ”jälleenyhdistyneelle” organisaatiolle. Sen tulisi sitä ennen osoittaa riippumattomuutensa viranomaisista sekä tuoda selkeästi esiin sitoutumisensa yhdistymisvapautta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevien periaatteiden edistämiseen. |
| --- | --- |

5.2.4

Käytännössä viranomaiset — esimerkkinä presidentti Vladimir Voroninin puheenvuoro Solidaritatean kongressissa (vuonna 2005) — vetosivat yhä suoremmin yhden ainoan keskusammattijärjestön luomisen puolesta. Vuodesta 2005–2006 voimasuhde kahden organisaation välillä vähitellen kääntyi (vuonna 2001 CSRM edusti 450 000:ta jäsentä ja Solidaritatea 200 000:ta). Vuonna 2006 Solidaritateasta oli tullut selkeästi kaikkein edustavin organisaatio. Kesäkuussa 2007 kyseiset kaksi organisaatiota yhdistyivät uudelleen eräässä kongressissa. Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö on jo ilmoittanut niille, että se ei aio siirtää CSRM:n jäsenyyttä uudelle ”jälleenyhdistyneelle” organisaatiolle. Sen tulisi sitä ennen osoittaa riippumattomuutensa viranomaisista sekä tuoda selkeästi esiin sitoutumisensa yhdistymisvapautta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevien periaatteiden edistämiseen.

6.   Katsaus yhdistystoimintaan ja kansalaisjärjestöihin

6.1   ETSK:n vuoden 2004 tutkimuksen keskeiset tulokset

| 6.1.1 | Moldovassa paikallisella ja valtakunnallisella tasolla rekisteröityjä kansalaisjärjestöjä oli noin 2 800 itsenäisyyden julistamisen jälkeen vuonna 1991. Monilla valtion rekisteriin ilmoittautuneilla, etenkin taloudellisten toimijoiden tai viranomaisten perustamilla kansalaisjärjestöillä oli täytettävänään väliaikainen tehtävä siirtymäkauden alussa. Tästä syystä niitä ei voida pitää kansalaisyhteiskunnan riippumattomina toimijoina. Myös organisaatiot, jotka pitivät suuria mielenosoituksia yhdessä opposition kanssa kommunistista hallitusta vastaan, on niin ikään otettava huomioon.
  Kuten muissakin siirtymävaiheessa olevissa maissa, kansalaisjärjestöt ovat keskittyneet maan pääkaupunkiin pyrkiäkseen vaikuttamaan vallassa oleviin. Poliittisessa toimintaympäristössä kansalaisjärjestöjen kohtaamat vaikeudet lisääntyvät etenkin nuorisopolitiikan sekä kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun kaltaisilla uusilla toiminta-aloilla. Transdnestriassa niiden toimintaa rajoitetaan tiukalla valvontapolitiikalla. |
| --- | --- |

6.1.1

Moldovassa paikallisella ja valtakunnallisella tasolla rekisteröityjä kansalaisjärjestöjä oli noin 2 800 itsenäisyyden julistamisen jälkeen vuonna 1991. Monilla valtion rekisteriin ilmoittautuneilla, etenkin taloudellisten toimijoiden tai viranomaisten perustamilla kansalaisjärjestöillä oli täytettävänään väliaikainen tehtävä siirtymäkauden alussa. Tästä syystä niitä ei voida pitää kansalaisyhteiskunnan riippumattomina toimijoina. Myös organisaatiot, jotka pitivät suuria mielenosoituksia yhdessä opposition kanssa kommunistista hallitusta vastaan, on niin ikään otettava huomioon.

Kuten muissakin siirtymävaiheessa olevissa maissa, kansalaisjärjestöt ovat keskittyneet maan pääkaupunkiin pyrkiäkseen vaikuttamaan vallassa oleviin. Poliittisessa toimintaympäristössä kansalaisjärjestöjen kohtaamat vaikeudet lisääntyvät etenkin nuorisopolitiikan sekä kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun kaltaisilla uusilla toiminta-aloilla. Transdnestriassa niiden toimintaa rajoitetaan tiukalla valvontapolitiikalla.

| 6.1.2 | Eräät merkittävät avunantajat (Soros, USAID, Eurasia, Hebo ja British Peace Building) toimivat koulutuksen, kulttuurin ja ihmisoikeuksien aloilla. |
| --- | --- |

6.1.2

Eräät merkittävät avunantajat (Soros, USAID, Eurasia, Hebo ja British Peace Building) toimivat koulutuksen, kulttuurin ja ihmisoikeuksien aloilla.

| 6.1.3 | Nuorisojärjestöt, joiden rekrytointipohja on vähentynyt maastamuuton lisääntymisen seurauksena, vaativat hallitukselta Eurooppa-myönteistä politiikkaa, joka ei jäisi ainoastaan puheiden tasolle. Ne toivovat, että EU tarjoaisi niille mahdollisuuden osallistua vaihto-ohjelmiin. Valtaosa kansalaisyhteiskunnan edustajista katsoo, että yhteisön tulevista avustusohjelmista ei tulisi neuvotella eikä ohjelmia toteuttaa yksinomaan hallituksen kanssa (kuten toimittiin Tacis-ohjelmassa), vaan myös aktiivisten kansalaisjärjestöjen edustajien kanssa. |
| --- | --- |

6.1.3

Nuorisojärjestöt, joiden rekrytointipohja on vähentynyt maastamuuton lisääntymisen seurauksena, vaativat hallitukselta Eurooppa-myönteistä politiikkaa, joka ei jäisi ainoastaan puheiden tasolle. Ne toivovat, että EU tarjoaisi niille mahdollisuuden osallistua vaihto-ohjelmiin. Valtaosa kansalaisyhteiskunnan edustajista katsoo, että yhteisön tulevista avustusohjelmista ei tulisi neuvotella eikä ohjelmia toteuttaa yksinomaan hallituksen kanssa (kuten toimittiin Tacis-ohjelmassa), vaan myös aktiivisten kansalaisjärjestöjen edustajien kanssa.

6.2   Asiantuntijoiden tutkimuksiin perustuvia huomioita yhdistystoiminnan viimeaikaisesta kehittymisestä

| 6.2.1 | Vuonna 2005 järjestetyissä viimeisimmissä vaaleissa noin 200 kansalaisjärjestöä muodosti ensimmäisen kerran yhtenäisen ja riippumattoman yhteenliittymän, joka käynnisti maassa tarkkailukampanjan. Kyseinen, tiedotusvälineissä erittäin näkyvästi esillä ollut ja vaikutusvaltainen ”Kansalaisten yhteenliittymä 2005” (16) aktivoitui uudelleen vuoden 2007 vaaleissa ja auttoi lisäämään kansalaisjärjestöjen uskottavuutta kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

6.2.1

Vuonna 2005 järjestetyissä viimeisimmissä vaaleissa noin 200 kansalaisjärjestöä muodosti ensimmäisen kerran yhtenäisen ja riippumattoman yhteenliittymän, joka käynnisti maassa tarkkailukampanjan. Kyseinen, tiedotusvälineissä erittäin näkyvästi esillä ollut ja vaikutusvaltainen ”Kansalaisten yhteenliittymä 2005” (16) aktivoitui uudelleen vuoden 2007 vaaleissa ja auttoi lisäämään kansalaisjärjestöjen uskottavuutta kansalaisten keskuudessa.

| 6.2.2 | Moldovassa voidaan erottaa kolmeen eri kategoriaan kuuluvia kansalaisjärjestöjä. Ensimmäiseen kategoriaan kuuluvat suuret organisaatiot, joilla on hyvät valmiudet ja jotka tunnetaan hyvin, on perustettu pääkaupunkiin ja ovat osa kansainvälistä verkostoa (17). Toinen kategoria käsittää suuren joukon vähemmän kehittyneitä, usein yhden henkilön varassa toimivia kansalaisjärjestöjä, joiden toimintavalmiudet ovat vähäiset ja jotka ovat rahoituksen tarpeessa. Kolmas ryhmä koostuu eräistä valtiovallan välikätenä toimivista kansalaisjärjestöistä (”gongot”, government-organized nongovernmental organizations), jotka ovat — kuten muissakin maissa — kokonaan hallituksen perustamia ja rahoittamia. |
| --- | --- |

6.2.2

Moldovassa voidaan erottaa kolmeen eri kategoriaan kuuluvia kansalaisjärjestöjä. Ensimmäiseen kategoriaan kuuluvat suuret organisaatiot, joilla on hyvät valmiudet ja jotka tunnetaan hyvin, on perustettu pääkaupunkiin ja ovat osa kansainvälistä verkostoa (17). Toinen kategoria käsittää suuren joukon vähemmän kehittyneitä, usein yhden henkilön varassa toimivia kansalaisjärjestöjä, joiden toimintavalmiudet ovat vähäiset ja jotka ovat rahoituksen tarpeessa. Kolmas ryhmä koostuu eräistä valtiovallan välikätenä toimivista kansalaisjärjestöistä (”gongot”, government-organized nongovernmental organizations), jotka ovat — kuten muissakin maissa — kokonaan hallituksen perustamia ja rahoittamia.

| 6.2.3 | Transdnestriassa ”gongo”-kansalaisjärjestöjen ryhmä on kaikkialla läsnä, sillä Smirnovin hallinto yrittää hankkia liittolaisia kansalaisyhteiskunnasta saadakseen tukea strategialleen ja pysyäkseen vallassa. Eräässä tuoreessa tšekkiläisessä tutkimuksessa (18) mainitaan lisäksi kaksi muuta kategoriaa Transdnestrian 900 kansalaisjärjestön yhteydessä: työläis-, nais- ja nuorten liikkeiden kaltaiset perinteiset organisaatiot sekä pienet kansalaisjärjestöt, jotka ovat valmiita yhteydenpitoon Chisinaun ja kansainvälisten verkostojen kanssa. Eräät päättävät kirjoittautua Moldovan viranomaisten rekisteriin saadakseen näin Euroopan unionin tukea. |
| --- | --- |

6.2.3

Transdnestriassa ”gongo”-kansalaisjärjestöjen ryhmä on kaikkialla läsnä, sillä Smirnovin hallinto yrittää hankkia liittolaisia kansalaisyhteiskunnasta saadakseen tukea strategialleen ja pysyäkseen vallassa. Eräässä tuoreessa tšekkiläisessä tutkimuksessa (18) mainitaan lisäksi kaksi muuta kategoriaa Transdnestrian 900 kansalaisjärjestön yhteydessä: työläis-, nais- ja nuorten liikkeiden kaltaiset perinteiset organisaatiot sekä pienet kansalaisjärjestöt, jotka ovat valmiita yhteydenpitoon Chisinaun ja kansainvälisten verkostojen kanssa. Eräät päättävät kirjoittautua Moldovan viranomaisten rekisteriin saadakseen näin Euroopan unionin tukea.

6.3   Kansalaisyhteiskunnan nykyiset kuulemismekanismit ja neuvottelut työmarkkinaosapuolten kanssa

| 6.3.1 | Hallituksen eri ministeriöt ovat vuodesta 2005 aloittaneet vuoropuhelun tai tiivistäneet sitä jonkin kansalaisyhteiskunnan sektorin kanssa seuraavin tavoin: kuukausittainen neuvoa-antava kokous ulkoasiain- ja Euroopan integraatioministeriössä sekä huhtikuussa 2006 järjestetty kansallinen konferenssi, jossa laadittiin 18 päätelmää hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyön parantamiseksi. Samanaikaisesti muilla, etenkin oikeus-, maatalous ja valtiovarainministeriöillä, on ollut säännöllisiä yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan toimijoihin. Useita hankkeita on meneillään etenkin UNDP:n kanssa rekisteröintitoimenpiteiden helpottamiseksi ja monien kansalaisjärjestöjen hankalan taloudellisen tilanteen parantamiseksi. |
| --- | --- |

6.3.1

Hallituksen eri ministeriöt ovat vuodesta 2005 aloittaneet vuoropuhelun tai tiivistäneet sitä jonkin kansalaisyhteiskunnan sektorin kanssa seuraavin tavoin: kuukausittainen neuvoa-antava kokous ulkoasiain- ja Euroopan integraatioministeriössä sekä huhtikuussa 2006 järjestetty kansallinen konferenssi, jossa laadittiin 18 päätelmää hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyön parantamiseksi. Samanaikaisesti muilla, etenkin oikeus-, maatalous ja valtiovarainministeriöillä, on ollut säännöllisiä yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan toimijoihin. Useita hankkeita on meneillään etenkin UNDP:n kanssa rekisteröintitoimenpiteiden helpottamiseksi ja monien kansalaisjärjestöjen hankalan taloudellisen tilanteen parantamiseksi.

| 6.3.2 | Marian Lupun aloitteesta Moldovan parlamentti on vuodesta 2006 soveltanut parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan välisen yhteistyön käsitettä erittäin kunnianhimoisin tavoittein sekä ehdottanut yhteistyömekanismeja ja -muotoja, joista voidaan mainita muun muassa jatkuva konsultointi Internetin välityksellä, ylimääräiset kokoukset tai julkiset kuulemiset parlamentin valiokuntien kanssa sekä vuosittainen konferenssi. |
| --- | --- |

6.3.2

Marian Lupun aloitteesta Moldovan parlamentti on vuodesta 2006 soveltanut parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan välisen yhteistyön käsitettä erittäin kunnianhimoisin tavoittein sekä ehdottanut yhteistyömekanismeja ja -muotoja, joista voidaan mainita muun muassa jatkuva konsultointi Internetin välityksellä, ylimääräiset kokoukset tai julkiset kuulemiset parlamentin valiokuntien kanssa sekä vuosittainen konferenssi.

| 6.3.3 | Kahden vuoden ajan useat kansalaisjärjestöt ovat pyrkineet toimimaan aktiivisesti EU:n toimintasuunnitelman eri osa-alueiden täytäntöönpanossa etenkin niiden romanialaisten ja ukrainalaisten naapureiden myönteisten kokemusten kannustamina. Tätä lähestymistapaa on tukenut myös Euroopan parlamentti, joka antoi mietinnön toukokuussa 2007. |
| --- | --- |

6.3.3

Kahden vuoden ajan useat kansalaisjärjestöt ovat pyrkineet toimimaan aktiivisesti EU:n toimintasuunnitelman eri osa-alueiden täytäntöönpanossa etenkin niiden romanialaisten ja ukrainalaisten naapureiden myönteisten kokemusten kannustamina. Tätä lähestymistapaa on tukenut myös Euroopan parlamentti, joka antoi mietinnön toukokuussa 2007.

| 6.3.4 | Työmarkkinasuhteiden osalta ei ole syytä hämmästyä siitä, että työmarkkinavuoropuhelu Moldovassa on vaimentunut. Maassa aiemmin toiminut ”tasavallan työehtosopimusneuvottelukomissio” oli ennemminkin muualla tehdyistä päätöksistä tiedottava elin kuin todellinen foorumi kuulemista ja vuoropuhelua varten. Työmarkkinaosapuolet eivät kyenneet vaikuttamaan kyseisen komission esityslistaan — näin ei ollut mahdollista keskustella valituksista eikä järjestäytymisvapautta käsittelevän komitean (CFA) suositusten jatkotoimista. Komissiolla ei ollut omaa sihteeristöä eikä alueellisesti tai alakohtaisesti hajautettua rakennetta. Mainittakoon lisäksi, että CGSRM oli laatinut erilaisia yhteistyöohjelmia Transdnestrian keskusjärjestön kanssa entisen VAKL:n ja eurooppalaisten ammattijärjestöjen tuella. |
| --- | --- |

6.3.4

Työmarkkinasuhteiden osalta ei ole syytä hämmästyä siitä, että työmarkkinavuoropuhelu Moldovassa on vaimentunut. Maassa aiemmin toiminut ”tasavallan työehtosopimusneuvottelukomissio” oli ennemminkin muualla tehdyistä päätöksistä tiedottava elin kuin todellinen foorumi kuulemista ja vuoropuhelua varten. Työmarkkinaosapuolet eivät kyenneet vaikuttamaan kyseisen komission esityslistaan — näin ei ollut mahdollista keskustella valituksista eikä järjestäytymisvapautta käsittelevän komitean (CFA) suositusten jatkotoimista. Komissiolla ei ollut omaa sihteeristöä eikä alueellisesti tai alakohtaisesti hajautettua rakennetta. Mainittakoon lisäksi, että CGSRM oli laatinut erilaisia yhteistyöohjelmia Transdnestrian keskusjärjestön kanssa entisen VAKL:n ja eurooppalaisten ammattijärjestöjen tuella.

| 6.3.5 | Vuonna 2006 hyväksyttiin laki työehtosopimusneuvotteluita käsittelevän kansallisen komission organisaatiosta ja toiminnasta alakohtaisine ja alueellisine komiteoineen. Komissioon kuuluu 18 jäsentä, joista 12 on työmarkkinaosapuolten nimeämiä. |
| --- | --- |

6.3.5

Vuonna 2006 hyväksyttiin laki työehtosopimusneuvotteluita käsittelevän kansallisen komission organisaatiosta ja toiminnasta alakohtaisine ja alueellisine komiteoineen. Komissioon kuuluu 18 jäsentä, joista 12 on työmarkkinaosapuolten nimeämiä.

Päätelmäksi muodostuu, että vielä on aivan liian aikaista arvioida uusia kuulemis- ja neuvottelumekanismeja ja hallituksen aloittaman yhteistyön tehokkuutta. Kyseisenlainen arviointi on mahdollista vasta pidemmän ajanjakson kuluttua selkeästi määriteltyjen periaatteiden ja menettelytapojen pohjalta.

Kun otetaan huomioon EU:n ja Moldovan suhteiden nykyinen kehittyminen sekä ensimmäiset ilmentymät työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun uusista muodoista, ETSK on halukas aloittamaan vuoropuhelun Moldovan kansalaisyhteiskunnan kanssa.

Komitea suosittaa konferenssin järjestämistä jo vuonna 2008, jotta kansalaisyhteiskuntien välinen vuoropuhelu käynnistettäisiin samaan aikaan, kun uutta kehystä EU:n ja Moldovan tasavallan suhteille valmistellaan.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. liite B.

1

(2)  Aihetta ”Ehdotus: Neuvoston asetus yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta” käsittelevä ETSK:n lausunto, jonka esittelijä oli Antonello Pezzini ja joka hyväksyttiin 9.–10. helmikuuta 2005 pidetyssä täysistunnossa (EUVL C 221/15, 8.9.2005).

2

(3)  Liitteenä oleva luettelo.

3

(4)  Euroopan neuvosto: lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä.

4

(5)  Talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kansainvälinen järjestö (AICESIS).

5

(6)  Sopimukset on määrä ratifioida ennen vuoden 2007 loppua.

6

(7)  Moldovan viranomaisten tilastotietoja.

7

(8)  Moldovan viranomaisten tilastotietoja.

8

(9)  Moldovan viranomaisten tilastotietoja.

9

(10)  Komission kertomus Euroopan neuvoston Moldovaan kohdistuvien velvoitteiden ja sille tehtyjen sitoumusten noudattamisesta, syyskuu 2007.

10

(11)  Honouring of obligations and commitments by Moldova, Euroopan neuvosto, 14. syyskuuta 2007.

11

Honouring of obligations and commitments by Moldova

(12)  Tutkimuksia Moldovan kansalaisyhteiskunnasta: Euroopan unioni ja Moldovan kansalaisyhteiskunta — AETI:n (Association for European Training and Information) ja ECASin (European Citizen Action Service) vuoden 2006 järjestämän konferenssin päätelmät; EU:n ja Moldovan yhteistä toimintaa koskevan suunnitelman täytäntöönpanosta käytävän Moldovan hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelun vahvistaminen, ”Eurasia Fondation” -organisaation järjestämän konferenssin päätelmät, Moldovan ulkoasiainministeriö ja USAID, huhtikuu 2006; valtiosta riippumattoman sektorin vahvistaminen Moldovan tasavallan konfliktialueella, ”IMAC”, helmikuu 2007; valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kehitystä koskeva tutkimus avunantajien kokousta varten, ”PNUD”-hanke, toukokuu 2007; Moldovan tasavallassa toimivia valtiovallasta riippumattomia organisaatioita koskeva tutkimus, EU-hanke, ”TRANSTEC”, touko-kesäkuu 2006, Moldovan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rahoituksen kestävyyden lisääminen, ”PNUD & SOROS”, 2005. Kyselytutkimus valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kehityksestä Moldovan tasavallassa; Europan neuvoston seurantakertomus, syyskuu 2007; siirtymätalousmaat vuonna 2007: Moldova, CEPS, George Dura ja Nio Pepescu 2007; Transdnestrian tilanne, People in Need (Tšekki), marraskuu 2006.

12

Association for European Training and Information)

European Citizen Action Service

Eurasia Fondation

People in Need

(13)  UNDP:n tutkimus, toukokuu 2007.

13

(14)  UNDP:n tutkimus, 2007, s. 3.

14

(15)  Kauppa- ja teollisuuskamarin tiedote, toukokuu 2007.

15

(16)  Euraasia-säätiön arviointiraportti, lokakuu 2005.

16

(17)  Ks. USAID:in vuonna 2005 julkaisemassa raportissa NGO Scores for Moldova mainitut esimerkit.

17

NGO Scores for Moldova

(18)  Ondrej Soukop, People in need, Praha 2007.

18

People in need

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/96 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/96

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lissabonin strategian täytäntöönpanon nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät”

(2008/C 120/20)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta

Lissabonin strategian täytäntöönpanon nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti antaa asian valmistelun työvaliokunnan väliaikaisen Lissabon-ryhmän tehtäväksi. Esittelijät olivat Joost van Iersel ja Miklós Barabás.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 13 päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Joost van Ierselin ja apulaisyleisesittelijäksi Miklós Barabásin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 122 ääntä puolesta ja 1 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää toivottavana, että jäsenvaltioiden järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, erityisesti kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot — niissä maissa, joissa sellainen on (1) — osallistuvat aktiivisesti Lissabonin ohjelman täytäntöönpanoon. Tätä silmällä pitäen ETSK tekee seuraavat ehdotukset: |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää toivottavana, että jäsenvaltioiden järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, erityisesti kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot — niissä maissa, joissa sellainen on (1) — osallistuvat aktiivisesti Lissabonin ohjelman täytäntöönpanoon. Tätä silmällä pitäen ETSK tekee seuraavat ehdotukset:

| 1.1.1 | Hallitusten lisäksi myös yhteiskunnallisten piirien on edistettävä luovia lähestymistapoja sekä ryhdyttävä käytännöllisiin ja konkreettisiin toimiin muutoksen edistämiseksi. Lissabonin prosessin onnistuminen ja sen täytäntöönpanon tukeminen edellyttävät uusien kumppanuuksien ja liittojen luomista (2). Tästä syystä käsillä olevassa lausunnossa käsitellään ensisijaisesti kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panosta. |
| --- | --- |

1.1.1

Hallitusten lisäksi myös yhteiskunnallisten piirien on edistettävä luovia lähestymistapoja sekä ryhdyttävä käytännöllisiin ja konkreettisiin toimiin muutoksen edistämiseksi. Lissabonin prosessin onnistuminen ja sen täytäntöönpanon tukeminen edellyttävät uusien kumppanuuksien ja liittojen luomista (2). Tästä syystä käsillä olevassa lausunnossa käsitellään ensisijaisesti kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panosta.

| 1.1.2 | Kansallisten uudistusohjelmien (KUO) suunnittelun ja toteuttamisen sekä maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon edistämiseksi tarvitaan kaikkialla useiden jäsenvaltioiden hyvien käytänteiden mukaisesti tiedottamista, kuulemista ja avoimuutta. |
| --- | --- |

1.1.2

Kansallisten uudistusohjelmien (KUO) suunnittelun ja toteuttamisen sekä maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon edistämiseksi tarvitaan kaikkialla useiden jäsenvaltioiden hyvien käytänteiden mukaisesti tiedottamista, kuulemista ja avoimuutta.

| 1.1.3 | On myös tärkeää kutsua järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta osallistumaan aikaisessa vaiheessa vuoden 2010 jälkeisen uuden syklin tulevaisuudennäkymien muotoilemiseen. Uuden syklin tulisi perustua kasvuun, työllisyyteen, sosiaaliseen koheesioon sekä kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

1.1.3

On myös tärkeää kutsua järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta osallistumaan aikaisessa vaiheessa vuoden 2010 jälkeisen uuden syklin tulevaisuudennäkymien muotoilemiseen. Uuden syklin tulisi perustua kasvuun, työllisyyteen, sosiaaliseen koheesioon sekä kestävään kehitykseen.

| 1.1.4 | ETSK korostaa, että tehokas täytäntöönpano parantaa Lissabonin ohjelman kannalta toivottavaa näkyvyyttä ja pitkän aikavälin yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

1.1.4

ETSK korostaa, että tehokas täytäntöönpano parantaa Lissabonin ohjelman kannalta toivottavaa näkyvyyttä ja pitkän aikavälin yhdenmukaisuutta.

| 1.1.5 | KUO:iin ja Lissabonin ohjelmaan liittyvien näkemysten ja käytäntöjen vaihto ETSK:n ja kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen välillä voi olla erittäin hyödyllistä. ETSK voi tukea tätä prosessia. |
| --- | --- |

1.1.5

KUO:iin ja Lissabonin ohjelmaan liittyvien näkemysten ja käytäntöjen vaihto ETSK:n ja kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen välillä voi olla erittäin hyödyllistä. ETSK voi tukea tätä prosessia.

| 1.1.6 | Kaikki kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot tulisi sisällyttää komission vuosittaisiin kuulemiskierroksiin. Kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat kutsua komission edustajia keskustelemaan ajatuksista ja suositeltavista lähestymistavoista kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.1.6

Kaikki kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot tulisi sisällyttää komission vuosittaisiin kuulemiskierroksiin. Kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat kutsua komission edustajia keskustelemaan ajatuksista ja suositeltavista lähestymistavoista kansallisella tasolla.

| 1.1.7 | ETSK on kiinnostunut osallistumaan neuvoston talouspoliittisen komitean yhteydessä toimivan, Lissabonin strategian metodologiaa käsittelevän työryhmän toimintaan. |
| --- | --- |

1.1.7

ETSK on kiinnostunut osallistumaan neuvoston talouspoliittisen komitean yhteydessä toimivan, Lissabonin strategian metodologiaa käsittelevän työryhmän toimintaan.

| 1.1.8 | ETSK ehdottaa, että Eurooppa-neuvosto antaa sille valtuudet julkaista vuosittain raportin, joka sisältää saatavilla olevaa tietoa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sekä niiden maiden talous- ja sosiaalineuvostojen, joissa kyseinen elin on olemassa, osallistumisesta Lissabonin strategian kehittämiseen sekä konkreettisia ehdotuksia tai parannustoiveita (3). |
| --- | --- |

1.1.8

ETSK ehdottaa, että Eurooppa-neuvosto antaa sille valtuudet julkaista vuosittain raportin, joka sisältää saatavilla olevaa tietoa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sekä niiden maiden talous- ja sosiaalineuvostojen, joissa kyseinen elin on olemassa, osallistumisesta Lissabonin strategian kehittämiseen sekä konkreettisia ehdotuksia tai parannustoiveita (3).

| 1.1.9 | ETSK:n lähestymistapa vastaa niitä toimia, joihin Euroopan parlamentti ja alueiden komitea ovat ryhtyneet suhteessa kansallisiin parlamentteihin ja alueisiin. ETSK kannattaa yhteistyön tiivistämistä entisestään. |
| --- | --- |

1.1.9

ETSK:n lähestymistapa vastaa niitä toimia, joihin Euroopan parlamentti ja alueiden komitea ovat ryhtyneet suhteessa kansallisiin parlamentteihin ja alueisiin. ETSK kannattaa yhteistyön tiivistämistä entisestään.

2.   Johdanto

| 2.1 | Lissabonin prosessissa on vuoden 2005 jälkeen edistytty sekä sisällön kannalta että toimielinten tasolla. Jäsenvaltiot ovat yhä yksimielisempiä siitä, että kilpailukykyä — osaamisyhteiskuntaa –, kestävää kasvua ja työllisyyttä koskevat rakenteelliset tarkistukset ovat tarpeen. |
| --- | --- |

2.1

Lissabonin prosessissa on vuoden 2005 jälkeen edistytty sekä sisällön kannalta että toimielinten tasolla. Jäsenvaltiot ovat yhä yksimielisempiä siitä, että kilpailukykyä — osaamisyhteiskuntaa –, kestävää kasvua ja työllisyyttä koskevat rakenteelliset tarkistukset ovat tarpeen.

| 2.2 | Uudistetun Lissabonin strategian metodologiaan on tehty toimielinten tasolla hedelmällisiä muutoksia. Niistä mainittakoon seuraavat:






  — | selkeä yhdennettyjä suuntaviivoja koskeva ohjelma |
| --- | --- | --- |

2.2

Uudistetun Lissabonin strategian metodologiaan on tehty toimielinten tasolla hedelmällisiä muutoksia. Niistä mainittakoon seuraavat:

—

selkeä yhdennettyjä suuntaviivoja koskeva ohjelma

| — | yksityiskohtaiset kansalliset uudistusohjelmat (KUO:t) |
| --- | --- |

—

yksityiskohtaiset kansalliset uudistusohjelmat (KUO:t)

| — | komission roolin selkiyttäminen |
| --- | --- |

—

komission roolin selkiyttäminen

| — | kansallisten prosessien asettaminen komission valvontaan |
| --- | --- |

—

kansallisten prosessien asettaminen komission valvontaan

| — | maakohtaiset suositukset |
| --- | --- |

—

maakohtaiset suositukset

| — | vertaispaine. |
| --- | --- |

—

vertaispaine.

| 2.3 | Käytännön kokemus on osoittanut, että selkeä ja yhdessä sovittu eurooppalainen ohjelma sekä toissijaisuutta kunnioittavan arvokkaan avoimen koordinointimenetelmän käyttöön palauttaminen alkavat tuottaa tuloksia. Jäsenvaltiot alkavat suhtautua yhä avoimemmin vastavuoroiseen ymmärtämykseen sekä kriittiseen ajatustenvaihtoon tarkistuksista. Uuden metodologian myötä yhä useammat jäsenvaltiot ovat halukkaampia tarkastelemaan asioita kansallista tasoa laajemmin sekä tutkimaan parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

2.3

Käytännön kokemus on osoittanut, että selkeä ja yhdessä sovittu eurooppalainen ohjelma sekä toissijaisuutta kunnioittavan arvokkaan avoimen koordinointimenetelmän käyttöön palauttaminen alkavat tuottaa tuloksia. Jäsenvaltiot alkavat suhtautua yhä avoimemmin vastavuoroiseen ymmärtämykseen sekä kriittiseen ajatustenvaihtoon tarkistuksista. Uuden metodologian myötä yhä useammat jäsenvaltiot ovat halukkaampia tarkastelemaan asioita kansallista tasoa laajemmin sekä tutkimaan parhaita käytänteitä.

| 2.4 | Puheet ja teot eivät kuitenkaan vastaa toisiaan. Tärkein kysymys koskee täytäntöönpanoa, joka on usein riittämätöntä tai epätarkkaa. Monissa tapauksissa ei ole asetettu konkreettisia päämääriä, mitattavissa olevia tavoitteita eikä aikatauluja. |
| --- | --- |

2.4

Puheet ja teot eivät kuitenkaan vastaa toisiaan. Tärkein kysymys koskee täytäntöönpanoa, joka on usein riittämätöntä tai epätarkkaa. Monissa tapauksissa ei ole asetettu konkreettisia päämääriä, mitattavissa olevia tavoitteita eikä aikatauluja.

| 2.5 | Lisäksi jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja. Kaikki jäsenvaltiot eivät ota helposti vastaan kriittistä palautetta kumppanimailta tai komissiolta. Monenvälisen valvontamenettelyn myötä jäsenvaltiot ovat nyt jossain määrin alkaneet vertailla kansallisia uudistusohjelmiaan. |
| --- | --- |

2.5

Lisäksi jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja. Kaikki jäsenvaltiot eivät ota helposti vastaan kriittistä palautetta kumppanimailta tai komissiolta. Monenvälisen valvontamenettelyn myötä jäsenvaltiot ovat nyt jossain määrin alkaneet vertailla kansallisia uudistusohjelmiaan.

| 2.6 | Useimmat hallitukset ovat nimenneet Lissabonin strategian koordinoinnista vastaavan henkilön. Tämän järjestelyn pitäisi helpottaa komission ja hallitusten välistä yhteistyötä ja lisätä avoimuutta. Useimmissa tapauksissa kyseisen ministerin tai valtiosihteerin on kuitenkin vielä määriteltävä roolinsa sekä hallituksen sisällä että suhteessa parlamenttiin ja yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

2.6

Useimmat hallitukset ovat nimenneet Lissabonin strategian koordinoinnista vastaavan henkilön. Tämän järjestelyn pitäisi helpottaa komission ja hallitusten välistä yhteistyötä ja lisätä avoimuutta. Useimmissa tapauksissa kyseisen ministerin tai valtiosihteerin on kuitenkin vielä määriteltävä roolinsa sekä hallituksen sisällä että suhteessa parlamenttiin ja yhteiskuntaan.

| 2.7 | Sanotaan, että Lissabonin strategia on Euroopan tarkimmin varjeltu salaisuus, sillä käsitettä ”Lissabonin strategia” käytetään harvoin. Jäsenvaltioissa on kuitenkin tehty asteittaisia, sovittujen suuntaviivojen mukaisia uudistuksia siitä lähtien, kun strategiaa uudistettiin vuonna 2005. Tämä on pitkälti metodologiaan tehtyjen muutosten ansiota. |
| --- | --- |

2.7

Sanotaan, että Lissabonin strategia on Euroopan tarkimmin varjeltu salaisuus, sillä käsitettä ”Lissabonin strategia” käytetään harvoin. Jäsenvaltioissa on kuitenkin tehty asteittaisia, sovittujen suuntaviivojen mukaisia uudistuksia siitä lähtien, kun strategiaa uudistettiin vuonna 2005. Tämä on pitkälti metodologiaan tehtyjen muutosten ansiota.

| 2.8 | Prosessi on nyt saatu käyntiin, mutta seuraavat kaksi vuotta ovat erittäin tärkeitä sekä strategian jatkon että sen syventämisen kannalta. Aivan erityisen tärkeää on se, että prosessilla on selkeä ja hyväksytty rakenne. Lisäksi on olennaista, että myös valtiovallasta riippumattomat toimijat tunnustavat sen olevan Euroopan laajuinen strategia ja että se johtaa hallitusten toimintalinjojen tarkistamiseen ja lähentämiseen. |
| --- | --- |

2.8

Prosessi on nyt saatu käyntiin, mutta seuraavat kaksi vuotta ovat erittäin tärkeitä sekä strategian jatkon että sen syventämisen kannalta. Aivan erityisen tärkeää on se, että prosessilla on selkeä ja hyväksytty rakenne. Lisäksi on olennaista, että myös valtiovallasta riippumattomat toimijat tunnustavat sen olevan Euroopan laajuinen strategia ja että se johtaa hallitusten toimintalinjojen tarkistamiseen ja lähentämiseen.

3.   ETSK:n, kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vastuunjako Lissabonin prosessin yhteydessä

| 3.1 | Lissabonin ohjelmassa on kyse siitä, että eurooppalaiselle yhteiskunnalle annetaan välineet vastata 21. vuosisadan haasteisiin ja taata asemansa ja roolinsa suhteessa muun maailman toimijoihin, joiden määrä lisääntyy jatkuvasti. Ohjelmassa on kyse myös hengestä ja asenteesta. |
| --- | --- |

3.1

Lissabonin ohjelmassa on kyse siitä, että eurooppalaiselle yhteiskunnalle annetaan välineet vastata 21. vuosisadan haasteisiin ja taata asemansa ja roolinsa suhteessa muun maailman toimijoihin, joiden määrä lisääntyy jatkuvasti. Ohjelmassa on kyse myös hengestä ja asenteesta.

| 3.2 | Prosessia ei saa rajoittaa ainoastaan poliittisiin päättäjiin, lainsäädäntävallan käyttäjiin ja korkean tason ryhmiin. Sen tulisi olla kaikkien yhdessä yhteiseksi hyödyksi toteuttama prosessi. Tähän on kaksi syytä:






  — | Parhaiden mahdollisten lähestymistapojen määrittelyyn tarvitaan yhteiskunnan useiden piirien panosta. |
| --- | --- | --- |

3.2

Prosessia ei saa rajoittaa ainoastaan poliittisiin päättäjiin, lainsäädäntävallan käyttäjiin ja korkean tason ryhmiin. Sen tulisi olla kaikkien yhdessä yhteiseksi hyödyksi toteuttama prosessi. Tähän on kaksi syytä:

—

Parhaiden mahdollisten lähestymistapojen määrittelyyn tarvitaan yhteiskunnan useiden piirien panosta.

| — | Täytäntöönpano jäsenvaltioissa riippuu laajasti kaikkien asianomaisten sidosryhmien välisestä yhteistyöstä, jossa keskeistä on se, että osapuolet ottavat oman osansa vastuusta. |
| --- | --- |

—

Täytäntöönpano jäsenvaltioissa riippuu laajasti kaikkien asianomaisten sidosryhmien välisestä yhteistyöstä, jossa keskeistä on se, että osapuolet ottavat oman osansa vastuusta.

| 3.3 | Työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteinen vastuu ja aktiivinen osallistuminen vahvistaisivat prosessia, sillä tällöin yhdistyisivät ylhäältä alas ja alhaalta ylös suuntautuvat lähestymistavat. Samalla heräisi myös suuren yleisön kannatus, joka on välttämätön. |
| --- | --- |

3.3

Työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteinen vastuu ja aktiivinen osallistuminen vahvistaisivat prosessia, sillä tällöin yhdistyisivät ylhäältä alas ja alhaalta ylös suuntautuvat lähestymistavat. Samalla heräisi myös suuren yleisön kannatus, joka on välttämätön.

| 3.4 | Tähän mennessä kansallisilla talous- ja sosiaalineuvostoilla ja kansalaisyhteiskunnalla on ollut monissa jäsenvaltioissa rajalliset — tai olemattomat — mahdollisuudet osallistua Lissabonin prosessiin. Niiden yhteisvastuun edistämiseksi on tehtävä vielä töitä. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ei ole kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa, olisi kehitettävä muita institutionaalisia tapoja mahdollistaa kansalaisyhteiskunnan osallistuminen. |
| --- | --- |

3.4

Tähän mennessä kansallisilla talous- ja sosiaalineuvostoilla ja kansalaisyhteiskunnalla on ollut monissa jäsenvaltioissa rajalliset — tai olemattomat — mahdollisuudet osallistua Lissabonin prosessiin. Niiden yhteisvastuun edistämiseksi on tehtävä vielä töitä. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ei ole kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa, olisi kehitettävä muita institutionaalisia tapoja mahdollistaa kansalaisyhteiskunnan osallistuminen.

| 3.5 | Työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on osallistuttava kaikkiin Lissabonin prosessin vaiheisiin kalenterivuoden aikana. Nämä vaiheet ovat (käynnissä olevan syklin) arviointi sekä KUO:ien ja maakohtaisten suositusten valmistelu, täytäntöönpano ja seuranta pidemmällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.5

Työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on osallistuttava kaikkiin Lissabonin prosessin vaiheisiin kalenterivuoden aikana. Nämä vaiheet ovat (käynnissä olevan syklin) arviointi sekä KUO:ien ja maakohtaisten suositusten valmistelu, täytäntöönpano ja seuranta pidemmällä aikavälillä.

| 3.6 | ETSK pitää toivottavana, että kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot sitoutuvat Lissabonin ohjelmaan seuraavilla neljällä tavalla:






  — | riittävän tiedottamisen ja kuulemisten kautta |
| --- | --- | --- |

3.6

ETSK pitää toivottavana, että kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot sitoutuvat Lissabonin ohjelmaan seuraavilla neljällä tavalla:

—

riittävän tiedottamisen ja kuulemisten kautta

| — | tarkastelemalla kansallisella tasolla toteutettavaa täytäntöönpanoa kriittisesti |
| --- | --- |

—

tarkastelemalla kansallisella tasolla toteutettavaa täytäntöönpanoa kriittisesti

| — | esittämällä konkreettisia ehdotuksia |
| --- | --- |

—

esittämällä konkreettisia ehdotuksia

| — | lisäämällä Lissabonin ohjelman näkyvyyttä nostamalla kansallisella tasolla käytävän keskustelun profiilia. |
| --- | --- |

—

lisäämällä Lissabonin ohjelman näkyvyyttä nostamalla kansallisella tasolla käytävän keskustelun profiilia.

| 3.7 | Niissä maissa, joissa ei ole kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa tai kolmikantakomissiota, on löydettävä muita tapoja, joilla työmarkkinaosapuolet saadaan mukaan kuulemisprosessiin. Tämä koskee myös järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa (4). |
| --- | --- |

3.7

Niissä maissa, joissa ei ole kansallista talous- ja sosiaalineuvostoa tai kolmikantakomissiota, on löydettävä muita tapoja, joilla työmarkkinaosapuolet saadaan mukaan kuulemisprosessiin. Tämä koskee myös järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa (4).

| 3.8 | On syytä korostaa, että samaa metodia olisi syytä soveltaa myös alue- ja paikallistasolla, jotka ovat yleensä ratkaisevassa asemassa varsinaisen täytäntöönpanon kannalta. Aluetasolla olisi lisäksi edistettävä työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kumppanuuksia alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

On syytä korostaa, että samaa metodia olisi syytä soveltaa myös alue- ja paikallistasolla, jotka ovat yleensä ratkaisevassa asemassa varsinaisen täytäntöönpanon kannalta. Aluetasolla olisi lisäksi edistettävä työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kumppanuuksia alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi.

| 3.9 | Lissabonin strategiaan liittyvien toimintasuunnitelmien siirtäminen käytäntöön alue- ja paikallistasolla edellyttää tuekseen tehokasta hallintoa ja rakennerahastojen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.9

Lissabonin strategiaan liittyvien toimintasuunnitelmien siirtäminen käytäntöön alue- ja paikallistasolla edellyttää tuekseen tehokasta hallintoa ja rakennerahastojen täytäntöönpanoa.

| 3.10 | ETSK:n rooli on tässä yhteydessä nelitahoinen.






  — | ETSK tuo esiin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemykset. |
| --- | --- | --- |

3.10

ETSK:n rooli on tässä yhteydessä nelitahoinen.

—

ETSK tuo esiin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemykset.

| — | Se voi välittää tietoa, joka edustaa kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemyksiä, ja tuottaa lisäarvoa komission ja neuvoston käymiin keskusteluihin. |
| --- | --- |

—

Se voi välittää tietoa, joka edustaa kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemyksiä, ja tuottaa lisäarvoa komission ja neuvoston käymiin keskusteluihin.

| — | ETSK voi olla foorumi, jolla vaihdetaan näkemyksiä ja parhaita käytäntöjä koordinoidusti kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa ja voidaan mahdollistaa näiden ja komission välinen vuoropuhelu (5). |
| --- | --- |

—

ETSK voi olla foorumi, jolla vaihdetaan näkemyksiä ja parhaita käytäntöjä koordinoidusti kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa ja voidaan mahdollistaa näiden ja komission välinen vuoropuhelu (5).

| — | ETSK voi osaltaan tehostaa Lissabonin prosessin tavoitteita ja tuloksia koskevan tiedon levittämistä. |
| --- | --- |

—

ETSK voi osaltaan tehostaa Lissabonin prosessin tavoitteita ja tuloksia koskevan tiedon levittämistä.

4.   Kevään 2006 Eurooppa-neuvoston määrittämiä painopistealoja koskeva työskentely

| 4.1 | ETSK:n täysistunto antoi heinäkuussa 2007 pitämässään täysistunnossa Eurooppa-neuvoston pyynnön nojalla seuraavat neljä oma-aloitteista lausuntoa:






  — | Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (6) |
| --- | --- | --- |

4.1

ETSK:n täysistunto antoi heinäkuussa 2007 pitämässään täysistunnossa Eurooppa-neuvoston pyynnön nojalla seuraavat neljä oma-aloitteista lausuntoa:

—

Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (6)

| — | Panostaminen osaamiseen ja innovointiin (7) |
| --- | --- |

—

Panostaminen osaamiseen ja innovointiin (7)

| — | Liiketoimintamahdollisuudet erityisesti pk-yrityksissä (8) |
| --- | --- |

—

Liiketoimintamahdollisuudet erityisesti pk-yrityksissä (8)

| — | Euroopan energiapolitiikan määrittely (9). |
| --- | --- |

—

Euroopan energiapolitiikan määrittely (9).

Kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot osallistuivat oma-aloitteisten lausuntojen valmisteluun, ja niiden kannanotot on liitetty lausuntoihin. Tämän jälkeen ETSK on lisäksi antanut lausunnon, jossa käsitellään ilmastonmuutosstrategian parempaa integroimista Lissabonin strategiaan.

| 4.2 | Nämä oma-aloitteiset lausunnot, joissa esitellään myös kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen kannanotot neuvoston nimeämiin keskeisiin seikkoihin, ovat olleet konkreettinen panos komission kertomukseen. Niitä hyödynnetään käynnistettäessä laajempaa keskustelua maaliskuussa 2008 järjestettävää Lissabonin strategiaa koskevaa huippukokousta silmällä pitäen. |
| --- | --- |

4.2

Nämä oma-aloitteiset lausunnot, joissa esitellään myös kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen kannanotot neuvoston nimeämiin keskeisiin seikkoihin, ovat olleet konkreettinen panos komission kertomukseen. Niitä hyödynnetään käynnistettäessä laajempaa keskustelua maaliskuussa 2008 järjestettävää Lissabonin strategiaa koskevaa huippukokousta silmällä pitäen.

| 4.3 | Käsillä oleva oma-aloitteinen lausunto on ensisijaisesti tarkoitettu tukemaan neuvostossa käytävää keskustelua. Sen päätavoitteena on määritellä työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli prosessissa. |
| --- | --- |

4.3

Käsillä oleva oma-aloitteinen lausunto on ensisijaisesti tarkoitettu tukemaan neuvostossa käytävää keskustelua. Sen päätavoitteena on määritellä työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli prosessissa.

| 4.4 | Lausuntoaan laatiessaan ETSK on niin ikään hyötynyt kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden ja verkostojen yhteysryhmänsä panoksesta. Kyseinen panos on myös sisällytetty käsillä olevaan lausuntoon. |
| --- | --- |

4.4

Lausuntoaan laatiessaan ETSK on niin ikään hyötynyt kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden ja verkostojen yhteysryhmänsä panoksesta. Kyseinen panos on myös sisällytetty käsillä olevaan lausuntoon.

5.   Työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

| 5.1 | On erittäin tärkeää, että Lissabonin ohjelmasta keskustellaan julkisesti kaikkialla yhteiskunnassa ja että sen ymmärretään olevan toivottava eurooppalainen toimintaohjelma, joka soveltuu kansallisiin olosuhteisiin, menettelyihin ja lakisääteisten velvoitteiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

5.1

On erittäin tärkeää, että Lissabonin ohjelmasta keskustellaan julkisesti kaikkialla yhteiskunnassa ja että sen ymmärretään olevan toivottava eurooppalainen toimintaohjelma, joka soveltuu kansallisiin olosuhteisiin, menettelyihin ja lakisääteisten velvoitteiden täyttämiseen.

| 5.2 | Komission asiakirjojen tulisi olla tarkoin kohdennettuja, jotta ne herättäisivät laajaa keskustelua yhteiskunnassa. Uusien hedelmällisten kumppanuuksien löytäminen edellyttää toisaalta kohdentamista ja identifiointia ja toisaalta tiedotusta ja viestintää. |
| --- | --- |

5.2

Komission asiakirjojen tulisi olla tarkoin kohdennettuja, jotta ne herättäisivät laajaa keskustelua yhteiskunnassa. Uusien hedelmällisten kumppanuuksien löytäminen edellyttää toisaalta kohdentamista ja identifiointia ja toisaalta tiedotusta ja viestintää.

| 5.3 | Keskustelun ja avoimuuden lisääminen kasvattaa yleistä tietoisuutta. Se voi myös lisätä luovuutta sekä avoimuutta uudenlaisia ehdotuksia ja ratkaisuja kohtaan. Hyödyllisten toimien ja käytäntöjen ja/tai työmarkkinaosapuolten alakohtaisella tai yritysten tasolla käymien neuvottelujen tuloksena tapahtuu monissa maissa usein mielenkiintoista kehitystä mikrotalouden alalla. |
| --- | --- |

5.3

Keskustelun ja avoimuuden lisääminen kasvattaa yleistä tietoisuutta. Se voi myös lisätä luovuutta sekä avoimuutta uudenlaisia ehdotuksia ja ratkaisuja kohtaan. Hyödyllisten toimien ja käytäntöjen ja/tai työmarkkinaosapuolten alakohtaisella tai yritysten tasolla käymien neuvottelujen tuloksena tapahtuu monissa maissa usein mielenkiintoista kehitystä mikrotalouden alalla.

| 5.4 | Kaikkein eniten merkitystä on sillä, miten työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joilla on valtuudet osallistua prosessiin, ovat mukana kansallisissa uudistusohjelmissa ja EU:n suositusten toteuttamisessa. |
| --- | --- |

5.4

Kaikkein eniten merkitystä on sillä, miten työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joilla on valtuudet osallistua prosessiin, ovat mukana kansallisissa uudistusohjelmissa ja EU:n suositusten toteuttamisessa.

| 5.5 | Kaikkien mainittujen toimijoiden mukanaolo voi myös lähentää kansallisia ohjelmia, mikä on toivottavaa, koska keskinäinen taloudellinen riippuvuus lisääntyy Euroopassa ja siihen liittyy sivuvaikutuksia. |
| --- | --- |

5.5

Kaikkien mainittujen toimijoiden mukanaolo voi myös lähentää kansallisia ohjelmia, mikä on toivottavaa, koska keskinäinen taloudellinen riippuvuus lisääntyy Euroopassa ja siihen liittyy sivuvaikutuksia.

| 5.6 | Käytännössä on havaittu, että Lissabonin prosessi toimii paremmin niissä tapauksissa, joissa työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ottavat aktiivisesti vastuuta. Lissabonin prosessi edellyttää sellaista yhteistyökulttuuria, jossa pyritään välttämään vastakkainasetteluja. On havaittavissa merkkejä siitä, että jäsenvaltioissa harjoitetaan tällaista yhteistyötä. |
| --- | --- |

5.6

Käytännössä on havaittu, että Lissabonin prosessi toimii paremmin niissä tapauksissa, joissa työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ottavat aktiivisesti vastuuta. Lissabonin prosessi edellyttää sellaista yhteistyökulttuuria, jossa pyritään välttämään vastakkainasetteluja. On havaittavissa merkkejä siitä, että jäsenvaltioissa harjoitetaan tällaista yhteistyötä.

| 5.7 | Työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen määrä vaihtelee jäsenvaltioittain (10). Tämä johtuu osittain talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien organisaatioiden erilaisista perussäännöistä ja osittain tiedotuksen ja kuulemisten laajuudesta, jossa on vielä kehittämistä. |
| --- | --- |

5.7

Työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen määrä vaihtelee jäsenvaltioittain (10). Tämä johtuu osittain talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien organisaatioiden erilaisista perussäännöistä ja osittain tiedotuksen ja kuulemisten laajuudesta, jossa on vielä kehittämistä.

| 5.8 | Komission tulisi rohkaista kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot — maissa, joissa kyseinen elin on olemassa — jäsenvaltiotason kuulemisiin. |
| --- | --- |

5.8

Komission tulisi rohkaista kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot — maissa, joissa kyseinen elin on olemassa — jäsenvaltiotason kuulemisiin.

| 5.9 | Joidenkin jäsenvaltioiden kanssa järjestettävien kuulemiskierrosten yhteydessä komissio tapaa myös työmarkkinaosapuolia. Tätä käytäntöä olisi laajennettava asteittain. Sen ansiosta komissio voisi hoitaa seurantarooliaan tehokkaammin. Lisäksi niissä maissa, joissa hallitus kuuluu talous- ja sosiaalineuvostoon tai kolmikantakomissioon, olisi suositeltavaa, että komissio tapaisi työmarkkinaosapuolet erikseen. |
| --- | --- |

5.9

Joidenkin jäsenvaltioiden kanssa järjestettävien kuulemiskierrosten yhteydessä komissio tapaa myös työmarkkinaosapuolia. Tätä käytäntöä olisi laajennettava asteittain. Sen ansiosta komissio voisi hoitaa seurantarooliaan tehokkaammin. Lisäksi niissä maissa, joissa hallitus kuuluu talous- ja sosiaalineuvostoon tai kolmikantakomissioon, olisi suositeltavaa, että komissio tapaisi työmarkkinaosapuolet erikseen.

| 5.10 | Kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen olisi hyödyllistä vaihtaa kuulemisiin ja osallistumiseen liittyviä kokemuksia (11). Keskustelunaiheita voisivat olla esimerkiksi seuraavat:






  — | Lissabonin ohjelmaan liittyvät tiedotustoimet ja kuulemiset kansallisella tasolla |
| --- | --- | --- |

5.10

Kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen olisi hyödyllistä vaihtaa kuulemisiin ja osallistumiseen liittyviä kokemuksia (11). Keskustelunaiheita voisivat olla esimerkiksi seuraavat:

—

Lissabonin ohjelmaan liittyvät tiedotustoimet ja kuulemiset kansallisella tasolla

| — | tapa, jolla talous- ja sosiaalineuvostot esittävät näkemyksensä hallitukselle |
| --- | --- |

—

tapa, jolla talous- ja sosiaalineuvostot esittävät näkemyksensä hallitukselle

| — | se, miten laajasti näkemykset huomioidaan hallituksen politiikoissa. |
| --- | --- |

—

se, miten laajasti näkemykset huomioidaan hallituksen politiikoissa.

| 5.11 | Kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen käytäntöjen yhtenäistämiseksi voisi olla hyödyllistä järjestää kahden- tai kolmenvälisiä tapaamisia (foorumeita, pyöreän pöydän keskusteluja). |
| --- | --- |

5.11

Kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen käytäntöjen yhtenäistämiseksi voisi olla hyödyllistä järjestää kahden- tai kolmenvälisiä tapaamisia (foorumeita, pyöreän pöydän keskusteluja).

| 5.12 | ETSK voisi osaltaan edistää asiaa keräämällä eri puolilta Eurooppaa esimerkkejä tiedotusta ja kuulemisia koskevista hyvistä käytänteistä sekä laatimalla luettelon jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukemista kiinnostavista käytännöistä ja toimista. |
| --- | --- |

5.12

ETSK voisi osaltaan edistää asiaa keräämällä eri puolilta Eurooppaa esimerkkejä tiedotusta ja kuulemisia koskevista hyvistä käytänteistä sekä laatimalla luettelon jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukemista kiinnostavista käytännöistä ja toimista.

| 5.13 | Saadakseen niiden jäsenvaltioiden panoksen, joissa ei ole talous- ja sosiaalineuvostoa, ETSK voi tehdä jäsentensä välityksellä yhteistyötä suoraan jäsenvaltioissa vaikuttavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Jäsenet voivat kerätä tietoa eri tavoin, esimerkiksi järjestämällä kansallisen tason kuulemisia. |
| --- | --- |

5.13

Saadakseen niiden jäsenvaltioiden panoksen, joissa ei ole talous- ja sosiaalineuvostoa, ETSK voi tehdä jäsentensä välityksellä yhteistyötä suoraan jäsenvaltioissa vaikuttavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Jäsenet voivat kerätä tietoa eri tavoin, esimerkiksi järjestämällä kansallisen tason kuulemisia.

6.   Parhaiden käytänteiden jakaminen

| 6.1 | Lisäarvoa tuottaa varmasti sellaisten konkreettisten mikrotalouden alan esimerkkien esittely, joissa kansalliset tavoitteet on saavutettu tai odotetaan, että ne saavutetaan jäsenvaltioissa vaikuttavien työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen avulla. |
| --- | --- |

6.1

Lisäarvoa tuottaa varmasti sellaisten konkreettisten mikrotalouden alan esimerkkien esittely, joissa kansalliset tavoitteet on saavutettu tai odotetaan, että ne saavutetaan jäsenvaltioissa vaikuttavien työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen avulla.

| 6.2 | Tällaisia esimerkkejä ovat
  Tutkimus, innovointi ja osaaminen






  — | osaamisyhteiskunnan edistäminen |
| --- | --- | --- |

6.2

Tällaisia esimerkkejä ovat

Tutkimus, innovointi ja osaaminen

—

osaamisyhteiskunnan edistäminen

| — | kaikilla tasoilla annettava opetus, myös ammatillinen koulutus — uusia mahdollisuuksia luovat uudet taidot |
| --- | --- |

—

kaikilla tasoilla annettava opetus, myös ammatillinen koulutus — uusia mahdollisuuksia luovat uudet taidot

| — | elinikäistä oppimista koskevien sopimusten ja avointen oppimiskeskusten elvyttäminen |
| --- | --- |

—

elinikäistä oppimista koskevien sopimusten ja avointen oppimiskeskusten elvyttäminen

| — | yliopistojen/tutkimuslaitosten ja pk-yritysten yhteistyö |
| --- | --- |

—

yliopistojen/tutkimuslaitosten ja pk-yritysten yhteistyö

| — | Euroopan teknologiainstituutin perustaminen |
| --- | --- |

—

Euroopan teknologiainstituutin perustaminen

| — | innovaatiofoorumit, joihin osallistuu yksityissektorin edustajia |
| --- | --- |

—

innovaatiofoorumit, joihin osallistuu yksityissektorin edustajia

Yrittäjyys ja kilpailukyky

| — | yritysten perustamisen ja yrittäjyyden edistäminen |
| --- | --- |

—

yritysten perustamisen ja yrittäjyyden edistäminen

| — | erityishuomion kiinnittäminen pk-yritysten oikeudellisiin olosuhteisiin ja riskipääomaan |
| --- | --- |

—

erityishuomion kiinnittäminen pk-yritysten oikeudellisiin olosuhteisiin ja riskipääomaan

| — | yrityksille suunnatut keskitetyt palvelupisteet |
| --- | --- |

—

yrityksille suunnatut keskitetyt palvelupisteet

| — | hallinnollisen taakan keventäminen ja niiden alojen kartoittaminen, joilla keventämisestä olisi eniten hyötyä |
| --- | --- |

—

hallinnollisen taakan keventäminen ja niiden alojen kartoittaminen, joilla keventämisestä olisi eniten hyötyä

| — | sähköinen hallinto |
| --- | --- |

—

sähköinen hallinto

| — | pk-yritysten innovaatiotoiminnan tukeminen (innovaatiovoucherit) |
| --- | --- |

—

pk-yritysten innovaatiotoiminnan tukeminen (innovaatiovoucherit)

| — | erityiset verotukseen liittyvät toimet |
| --- | --- |

—

erityiset verotukseen liittyvät toimet

Työmarkkinat ja työllisyys

| — | nuorten ja ikääntyneiden henkilöiden työllisyyttä edistävät innovaatiot ja konkreettiset tavoitteet |
| --- | --- |

—

nuorten ja ikääntyneiden henkilöiden työllisyyttä edistävät innovaatiot ja konkreettiset tavoitteet

| — | heikommassa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen osallisuuden edistäminen |
| --- | --- |

—

heikommassa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen osallisuuden edistäminen

| — | sukupuolten tasa-arvo |
| --- | --- |

—

sukupuolten tasa-arvo

| — | pysyvien työpaikkojen luomisen edistäminen |
| --- | --- |

—

pysyvien työpaikkojen luomisen edistäminen

| — | toivottavat lähestymistavat osa-aikatyöhön |
| --- | --- |

—

toivottavat lähestymistavat osa-aikatyöhön

| — | joustoturvaa koskevat uudet ajatukset ja täytäntöönpanotavat |
| --- | --- |

—

joustoturvaa koskevat uudet ajatukset ja täytäntöönpanotavat

| — | uudet kumppanuudet paikallis- ja aluetasolla |
| --- | --- |

—

uudet kumppanuudet paikallis- ja aluetasolla

| — | osuus- ja yhteisötalouden yritykset. |
| --- | --- |

—

osuus- ja yhteisötalouden yritykset.

Lisäksi on tarpeen keskustella energiaan ja ilmastonmuutokseen liittyvistä tehokkaista ja konkreettisista toimista, esimerkiksi aikatauluista.

Kaikkien näiden esimerkkien osalta voidaan todeta, että yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa käydään parhaillaan sidosryhmien välisiä keskusteluja. Jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoilla ja järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on omat näkemyksensä käytännön sovelluksista. Valtion virkamiesten ja poliitikkojen keskusteluja voitaisiin epäilemättä rikastaa oikein suunnatuilla ruohonjuuritason ehdotuksilla, joissa tuotaisiin esiin eurooppalaisen yhteiskunnan tarjoamat moninaiset mahdollisuudet.

| 6.3 | Laajempi sidosryhmien kanssa käytävä keskustelu auttaisi asettamaan avoimelle koordinointimenetelmälle uusia konkreettisia tavoitteita. Siihen voisi liittyä vertailuanalyysimenetelmä, indikaattoreita ja vertaisarviointeja, joilla mitattaisiin kansalaisyhteiskunnan osallistumisen laajuutta. |
| --- | --- |

6.3

Laajempi sidosryhmien kanssa käytävä keskustelu auttaisi asettamaan avoimelle koordinointimenetelmälle uusia konkreettisia tavoitteita. Siihen voisi liittyä vertailuanalyysimenetelmä, indikaattoreita ja vertaisarviointeja, joilla mitattaisiin kansalaisyhteiskunnan osallistumisen laajuutta.

| 6.4 | Komission ja neuvoston olisi myös kiinnostavaa tietää, mistä asioista kansallisissa talous- ja sosiaalineuvostoissa keskustellaan. ETSK voisi laatia luettelon niistä aiheista, joilla on Euroopan laajuista merkitystä. Keskustelut herättävät sitä enemmän huomiota hallituspiireissä, mitä konkreettisempia lähestymistapoja ja toimia Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi niissä käsitellään. |
| --- | --- |

6.4

Komission ja neuvoston olisi myös kiinnostavaa tietää, mistä asioista kansallisissa talous- ja sosiaalineuvostoissa keskustellaan. ETSK voisi laatia luettelon niistä aiheista, joilla on Euroopan laajuista merkitystä. Keskustelut herättävät sitä enemmän huomiota hallituspiireissä, mitä konkreettisempia lähestymistapoja ja toimia Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi niissä käsitellään.

| 6.5 | Kaikkein tärkeintä on täytäntöönpano ja se, kuinka se on varmistettu päämäärien, konkreettisten tavoitteiden ja aikataulujen avulla. Kansalaisyhteiskunta ja erityisesti kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot voivat toimia tehokkaasti puutteiden havaitsemiseksi ja kestävien ratkaisujen löytämiseksi. |
| --- | --- |

6.5

Kaikkein tärkeintä on täytäntöönpano ja se, kuinka se on varmistettu päämäärien, konkreettisten tavoitteiden ja aikataulujen avulla. Kansalaisyhteiskunta ja erityisesti kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot voivat toimia tehokkaasti puutteiden havaitsemiseksi ja kestävien ratkaisujen löytämiseksi.

Bryssel 13. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Institutionaaliset puitteet vaihtelevat tältä osin paljon EU:n sisällä. Suuressa osassa jäsenvaltioita on talous- ja sosiaalineuvosto, useimmissa ”uusissa” jäsenvaltioissa ne ovat ns. kolmikantakomissioita (työmarkkinaosapuolet ja hallitus). Muutamissa jäsenvaltioissa ei ole lainkaan talous- ja sosiaalineuvostoa. ETSK pyrkii keräämään edustavilta elimiltä mahdollisimman paljon kannanottoja, jotka esitetään käsillä olevaan lausuntoon liittyvässä, Eurooppa-neuvostolle annettavassa kokoavassa raportissa.

1

(2)  Ks. ETSK:n päätöslauselma aiheesta ”Uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano” (EUVL C 97, 27.4.2007).

2

(3)  ETSK toteaa, että se ei puutu millään tavoin jäsenvaltioissa, erityisesti Espanjassa, käytössä oleviin työmarkkinaosapuolten kuulemismenettelyyn, toimivaltuuksiin tai oikeutukseen.

3

(4)  Esimerkiksi voidaan ottaa Ruotsi, jossa hallitus kuulee työmarkkinaosapuolia useita kertoja vuoden aikana (KUO:n valmistelun yhteydessä) ja pitää lisäksi erillisiä kokouksia järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

4

(5)  Tässä yhteydessä on syytä huomata, että myös Euroopan parlamentti on hiljattain luonut rakenteen, jonka avulla koordinoidaan sen suhteita kansallisiin parlamentteihin.

5

(6)  ”Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (Lissabonin strategia)”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 93.

6

http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp.

(7)  ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin (Lissabonin strategia)”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 17.

7

http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp.

(8)  ”Liiketoimintamahdollisuudet erityisesti pk-yrityksissä (Lissabonin strategia)”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 8.

8

http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp.

(9)  ”Euroopan energiapolitiikan määrittely (Lissabonin strategia)”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 31.

9

http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp.

(10)  Ks. alaviite 3.

10

(11)  Kuvaava esimerkki kansallisten uudistusohjelmien seurannasta on Kreikan talous- ja sosiaalineuvosto, joka on perustanut Lissabonin strategian seurantaelimen. Seurantaelin on näkyvä väline, jolla voidaan seurata prosessin edistymistä tai edistymisen puutetta. Muut talous- ja sosiaalineuvostot ovat kiinnostuneita seuraamaan tätä esimerkkiä.

11

---

| 16.5.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 120/100

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista” (kodifioitu toisinto)

KOM(2007) 587 lopullinen

(2008/C 120/21)

Euroopan unionin neuvosto päätti 24. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston direktiivi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu toisinto).

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä sillä ole siihen kommentoitavaa, komitea päätti 12.–13. joulukuuta 2007 pitämässään 440. täysistunnossa (joulukuun 12 päivän kokouksessa) antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 129 ääntä puolesta 6:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 12. joulukuuta 2007

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---