# Den Europæiske Unions C 81/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 81 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang1. april 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 81

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang1. april 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Revisionsretten |
| 2008/C 081/01 | Særberetning nr. 1/2008 om procedurerne for forundersøgelse og evaluering af store investeringsprojekter i programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006, med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

2008/C 081/01

Særberetning nr. 1/2008 om procedurerne for forundersøgelse og evaluering af store investeringsprojekter i programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006, med Kommissionens svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

| 1.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 81/1

---

SÆRBERETNING Nr. 1/2008

om procedurerne for forundersøgelse og evaluering af store investeringsprojekter i programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2008/C 81/01)

INDHOLD

ORDLISTE

| I-VII | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-VII

| 1-8 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-8

| 1-7 | Definitioner og godkendelsesramme |
| --- | --- |

1-7

| 8 | Finansielt omfang |
| --- | --- |

8

| 9-13 | REVISIONENS OG BERETNINGENS OMFANG |
| --- | --- |

9-13

| 14-34 | FORBEREDER KOMMISSIONEN FÆLLESSKABSFINANSIERINGEN AF STORE PROJEKTER PÅ HENSIGTSMÆSSIG VIS? |
| --- | --- |

14-34

| 14-16 | Forundersøgelsesramme og revisionskriterier |
| --- | --- |

14-16

| 17-20 | Projektgennemgang: De metodologiske rammer er blevet bedre, men procedurerne skal styrkes |
| --- | --- |

17-20

| 21-25 | Cost-benefit-analyser af uensartet kvalitet |
| --- | --- |

21-25

| 26-34 | Fastsættelse af Fællesskabets finansielle bidrag: Kriterierne fortolkes og anvendes uensartet |
| --- | --- |

26-34

| 35-55 | GIVER DEN EFTERFØLGENDE EVALUERING AF STORE PROJEKTER RESULTATER, DER KAN ANVENDES, NÅR DER SKAL TRÆFFES BESLUTNING OM FREMTIDIGE PROJEKTER? |
| --- | --- |

35-55

| 35-39 | Evalueringsramme og revisionskriterier |
| --- | --- |

35-39

| 40-41 | Der foretages en række generelle evalueringer, men meget få individuelle evalueringer af store projekter |
| --- | --- |

40-41

| 42-49 | En række faktorer vanskeliggjorde gennemførelsen af den efterfølgende evaluering af store projekter |
| --- | --- |

42-49

| 43-46 | ... Støtteansøgningerne var mangelfulde |
| --- | --- |

43-46

| 47-49 | ... Overvågningen var utilstrækkelig |
| --- | --- |

47-49

| 50-55 | Potentielt mangelfulde evalueringer for perioden 2000-2006 |
| --- | --- |

50-55

| 56-58 | DE NYE BESTEMMELSER FOR PERIODEN 2007-2013 |
| --- | --- |

56-58

| 59-65 | KONKLUSION OG ANBEFALINGER |
| --- | --- |

59-65

| 59-62 | Konklusion |
| --- | --- |

59-62

| 63-65 | Anbefalinger |
| --- | --- |

63-65

Bilag I Stikprøve I og II fordelt på medlemsstater — Liste over undersøgte projekter

Bilag II Undersøgte store projekter 2000-2006 — Diskonteringssatser og tidshorisonter

Kommissionens svar

ORDLISTE






  Cost-benefit-analyse

| Cost-benefit-analyse | Teknik, som har til formål at opgøre alle omkostninger og gevinster ved en intervention med henblik på at afgøre, om gevinsterne er større end omkostningerne og i givet fald i hvilket forhold. |
| --- | --- |
| Dødvægtseffekt | En observeret effekt, som også ville være indtruffet uden den offentlige intervention. |
| Effekt | Socioøkonomiske konsekvenser, som kan tilskrives en intervention. |
| Effektivitet | Forholdet mellem de opnåede resultater og de opstillede mål. |
| EFRU (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) | Finansielt instrument, der har til mål at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i Unionens lande gennem udligning af de største regionale skævheder og omstilling i de regioner, der er bagefter i udvikling. EFRU-interventionerne gennemføres primært via operationelle programmer, som omfatter en lang række projekter. |
| Følsomhedsanalyse | Undersøgelse af, hvorledes et forventet resultat af et projekt påvirkes af ændringer i projektets basisvariabler. |
| Intern rentabilitetssats | Sats, hvorover en investering begynder at være rentabel.






  — | intern finansiel rentabilitetssats: rentabilitetssats, der udelukkende er beregnet på basis af de finansielle beløb, der direkte vedrører projektet |

Teknik, som har til formål at opgøre alle omkostninger og gevinster ved en intervention med henblik på at afgøre, om gevinsterne er større end omkostningerne og i givet fald i hvilket forhold.

Dødvægtseffekt

En observeret effekt, som også ville være indtruffet uden den offentlige intervention.

Effekt

Socioøkonomiske konsekvenser, som kan tilskrives en intervention.

Effektivitet

Forholdet mellem de opnåede resultater og de opstillede mål.

EFRU (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling)

Finansielt instrument, der har til mål at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i Unionens lande gennem udligning af de største regionale skævheder og omstilling i de regioner, der er bagefter i udvikling. EFRU-interventionerne gennemføres primært via operationelle programmer, som omfatter en lang række projekter.

Følsomhedsanalyse

Undersøgelse af, hvorledes et forventet resultat af et projekt påvirkes af ændringer i projektets basisvariabler.

Intern rentabilitetssats

Sats, hvorover en investering begynder at være rentabel.

—

intern finansiel rentabilitetssats: rentabilitetssats, der udelukkende er beregnet på basis af de finansielle beløb, der direkte vedrører projektet

| — | intern økonomisk rentabilitetssats: rentabilitetssats, hvor der i beregningen også er taget hensyn til ydre økonomiske forhold. |
| --- | --- |

—

intern økonomisk rentabilitetssats: rentabilitetssats, hvor der i beregningen også er taget hensyn til ydre økonomiske forhold.

Nettonutidsværdi (NNV)

Værdi, der opnås ved at omregne de værdier, et projekt vil generere i sin levetid, til en nutidsværdi. Denne metode gør det muligt at sammenligne forskellige projekter.

Operationelt program

Dokument, der godkendes af Kommissionen, og som omfatter en sammenhængende række prioriterede akser med flerårige foranstaltninger, hvis gennemførelse kan finansieres af en eller flere strukturfonde eller, subsidiært, af andre finansielle instrumenter samt EIB.

Produktivitet

Forholdet mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater.

Programmeringsperiode

Flerårig ramme, inden for hvilken udgifterne til strukturfondene planlægges og afholdes.

Risikoanalyse

Undersøgelse, der har til sigte at fastslå sandsynligheden for, at værdien af de basisvariabler, som oprindeligt er beregnet for et projekt, faktisk holder stik.

Samhørighedsfonden

Instrument, der har til sigte at fremme økonomisk og social samhørighed gennem finansiering af store projekter inden for miljø og transport i medlemsstater, der har en BNI på mindre end 90 % af gennemsnittet i Fællesskabet. Oprindeligt intervenerede Samhørighedsfonden i Spanien, Grækenland, Irland og Portugal. Fra og med 1. januar 2004 er Irland ikke længere berettiget til støtte fra fonden. De nye medlemsstater har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden fra og med deres indtræden i Fællesskabet.

Strukturfonde

Fællesskabsfonde, som finansierer aktioner, der har til formål at mindske udviklingsforskellene mellem regionerne i Unionen. EFRU er det vigtigste redskab til finansiering af sådanne aktioner.

RESUME

| I. | Det er grundlæggende infrastruktur- og erhvervsinvesteringsprojekternes beløbsstørrelse, der afgør, om de er »store projekter« som defineret i de gældende bestemmelser. På grund af projekternes økonomiske betydning og potentielle effekt er der etableret særlige forundersøgelsesprocedurer, som skal gennemføres, inden projekterne godkendes. Af samme grund skal der indsamles relevante oplysninger, så den effekt, der reelt opnås, kan sammenholdes med den forventede effekt (jf. punkt 1-8). |
| --- | --- |

I.

Det er grundlæggende infrastruktur- og erhvervsinvesteringsprojekternes beløbsstørrelse, der afgør, om de er »store projekter« som defineret i de gældende bestemmelser. På grund af projekternes økonomiske betydning og potentielle effekt er der etableret særlige forundersøgelsesprocedurer, som skal gennemføres, inden projekterne godkendes. Af samme grund skal der indsamles relevante oplysninger, så den effekt, der reelt opnås, kan sammenholdes med den forventede effekt (jf. punkt 1-8).

| II. | Retten reviderede store EFRU-projekter og, i analogi hermed, store samhørighedsprojekter fra programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006. Beretningen er struktureret omkring to primære akser: forberedelsen af Kommissionens vedtagelse af de store projekter og evalueringen efter gennemførelsen af projekterne (jf. punkt 9-13). |
| --- | --- |

II.

Retten reviderede store EFRU-projekter og, i analogi hermed, store samhørighedsprojekter fra programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006. Beretningen er struktureret omkring to primære akser: forberedelsen af Kommissionens vedtagelse af de store projekter og evalueringen efter gennemførelsen af projekterne (jf. punkt 9-13).

| III. | Retten konstaterede, at forundersøgelsen i de to berørte perioder var karakteriseret ved flere svagheder, navnlig med hensyn til procedurerne for projektgennemgang og fastsættelse af satsen for Fællesskabets medfinansiering. Kvaliteten af de cost-benefit-analyser, som projektansøgerne forelagde til underbygning af støtteansøgningerne, varierede meget, og det samme gjorde Kommissionens anvendelse af de pågældende analyser. Disse konstateringer sår tvivl om den reelle merværdi af den særlige procedure for godkendelse af store projekter (jf. punkt 14-34). |
| --- | --- |

III.

Retten konstaterede, at forundersøgelsen i de to berørte perioder var karakteriseret ved flere svagheder, navnlig med hensyn til procedurerne for projektgennemgang og fastsættelse af satsen for Fællesskabets medfinansiering. Kvaliteten af de cost-benefit-analyser, som projektansøgerne forelagde til underbygning af støtteansøgningerne, varierede meget, og det samme gjorde Kommissionens anvendelse af de pågældende analyser. Disse konstateringer sår tvivl om den reelle merværdi af den særlige procedure for godkendelse af store projekter (jf. punkt 14-34).

| IV. | Retten anbefaler, at Kommissionen anvender mere effektive forundersøgelsesprocedurer, som er baseret på de redskaber, den selv har udarbejdet, at den sørger for, at cost-benefit-analysen anvendes strengt, navnlig hvad angår de forelagte oplysninger, og at den fortsætter arbejdet med at fastlægge, hvilke elementer der skal lægges til grund for gradueringen af satsen for fællesskabsfinansiering (jf. punkt 63). |
| --- | --- |

IV.

Retten anbefaler, at Kommissionen anvender mere effektive forundersøgelsesprocedurer, som er baseret på de redskaber, den selv har udarbejdet, at den sørger for, at cost-benefit-analysen anvendes strengt, navnlig hvad angår de forelagte oplysninger, og at den fortsætter arbejdet med at fastlægge, hvilke elementer der skal lægges til grund for gradueringen af satsen for fællesskabsfinansiering (jf. punkt 63).

| V. | Den efterfølgende evaluering af store projekter fra perioden 1994-1999 — den eneste evaluering, Kommissionen havde haft mulighed for at gennemføre på det tidspunkt, hvor revisionen blev gennemført — viste sig at være stærkt hæmmet af, at der ikke forelå relevante og nøjagtige oplysninger om den skønnede effekt og overvågningen. Hvis man ser bort fra evalueringen af en række projekter, der var medfinansieret af Samhørighedsfonden, medførte dette, at evalueringerne ikke gav oplysninger, der kunne anvendes, når der skulle træffes beslutninger vedrørende den følgende periode. Evalueringen af store EFRU-projekter fra perioden 2000-2006, som endnu ikke er foretaget, vil bygge på strengere bestemmelser, navnlig med hensyn til overvågning. Imidlertid er man først for nylig begyndt at anvende disse bestemmelser i praksis (jf. punkt 35-55). |
| --- | --- |

V.

Den efterfølgende evaluering af store projekter fra perioden 1994-1999 — den eneste evaluering, Kommissionen havde haft mulighed for at gennemføre på det tidspunkt, hvor revisionen blev gennemført — viste sig at være stærkt hæmmet af, at der ikke forelå relevante og nøjagtige oplysninger om den skønnede effekt og overvågningen. Hvis man ser bort fra evalueringen af en række projekter, der var medfinansieret af Samhørighedsfonden, medførte dette, at evalueringerne ikke gav oplysninger, der kunne anvendes, når der skulle træffes beslutninger vedrørende den følgende periode. Evalueringen af store EFRU-projekter fra perioden 2000-2006, som endnu ikke er foretaget, vil bygge på strengere bestemmelser, navnlig med hensyn til overvågning. Imidlertid er man først for nylig begyndt at anvende disse bestemmelser i praksis (jf. punkt 35-55).

| VI. | Det er ikke fastsat i strukturfondsbestemmelserne for perioden 2007-2013, at Kommissionen skal foretage individuelle efterfølgende evalueringer af store projekter. Retten anbefaler imidlertid, at de nationale forvaltningsmyndigheder og støttemodtagerne efter gennemførelsen af store projekter evaluerer dem individuelt på basis af de mål, der er fastsat for dem, da sådanne evalueringer vil give dem nyttige oplysninger. Kommissionen bør derfor sørge for, at støtteansøgningerne indeholder de nødvendige oplysninger om indikatorer og udgangssituation, og at disse oplysninger overvåges nøje. Kommissionen bør tilsendes oplysningerne fra disse evalueringer og på det grundlag analysere sine egne behov for at sikre sig, at den råder over relevante og pålidelige data om effekten af de store projekter (jf. punkt 64). |
| --- | --- |

VI.

Det er ikke fastsat i strukturfondsbestemmelserne for perioden 2007-2013, at Kommissionen skal foretage individuelle efterfølgende evalueringer af store projekter. Retten anbefaler imidlertid, at de nationale forvaltningsmyndigheder og støttemodtagerne efter gennemførelsen af store projekter evaluerer dem individuelt på basis af de mål, der er fastsat for dem, da sådanne evalueringer vil give dem nyttige oplysninger. Kommissionen bør derfor sørge for, at støtteansøgningerne indeholder de nødvendige oplysninger om indikatorer og udgangssituation, og at disse oplysninger overvåges nøje. Kommissionen bør tilsendes oplysningerne fra disse evalueringer og på det grundlag analysere sine egne behov for at sikre sig, at den råder over relevante og pålidelige data om effekten af de store projekter (jf. punkt 64).

| VII. | På længere sigt opfordrer Retten Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at overveje, hvilken rolle den særlige procedure for godkendelse af store projekter skal spille (jf. punkt 65). |
| --- | --- |

VII.

På længere sigt opfordrer Retten Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at overveje, hvilken rolle den særlige procedure for godkendelse af store projekter skal spille (jf. punkt 65).

INDLEDNING

Definitioner og godkendelsesramme

| 1. | Det er grundlæggende projekternes beløbsstørrelse der afgør, om de er »store projekter« som defineret i fællesskabsbestemmelserne om EFRU (1). |
| --- | --- |

1.

Det er grundlæggende projekternes beløbsstørrelse der afgør, om de er »store projekter« som defineret i fællesskabsbestemmelserne om EFRU (1).

| 2. | I programmeringsperioden 1994-1999 er »større projekter« defineret som projekter, »hvor samtlige omkostninger, der tages i betragtning ved beregningen af EF-støttens størrelse, normalt overstiger 25 millioner ecu for infrastrukturinvesteringer eller 15 millioner ecu for erhvervsinvesteringer« (2). |
| --- | --- |

2.

I programmeringsperioden 1994-1999 er »større projekter« defineret som projekter, »hvor samtlige omkostninger, der tages i betragtning ved beregningen af EF-støttens størrelse, normalt overstiger 25 millioner ecu for infrastrukturinvesteringer eller 15 millioner ecu for erhvervsinvesteringer« (2).

| 3. | I programmeringsperioden 2000-2006 er »store projekter« defineret som projekter, »til hvilke de samlede udgifter, der tages i betragtning ved fastsættelsen af fondenes deltagelse, overstiger 50 millioner euro« (3). Projekterne skal også omfatte en række økonomisk uopdelelige arbejder, der opfylder en præcis teknisk funktion, og som tager sigte på klart identificerede målsætninger. Ligesom i den foregående periode kan der være tale om såvel infrastrukturinvesteringer som erhvervsinvesteringer (4). |
| --- | --- |

3.

I programmeringsperioden 2000-2006 er »store projekter« defineret som projekter, »til hvilke de samlede udgifter, der tages i betragtning ved fastsættelsen af fondenes deltagelse, overstiger 50 millioner euro« (3). Projekterne skal også omfatte en række økonomisk uopdelelige arbejder, der opfylder en præcis teknisk funktion, og som tager sigte på klart identificerede målsætninger. Ligesom i den foregående periode kan der være tale om såvel infrastrukturinvesteringer som erhvervsinvesteringer (4).

| 4. | I forordningerne om Samhørighedsfonden er der derimod ingen definition af »store projekter« for nogen af de to berørte perioder (5). Men eftersom tilsvarende transportinfrastruktur- og miljøprojekter i samhørighedslandene kan finansieres over enten Samhørighedsfonden eller EFRU, reviderede Retten også en række samhørighedsfondsprojekter, som var udvalgt på basis af de samlede udgifter og ud fra de samme kriterier, som finder anvendelse på store projekter under EFRU. |
| --- | --- |

4.

I forordningerne om Samhørighedsfonden er der derimod ingen definition af »store projekter« for nogen af de to berørte perioder (5). Men eftersom tilsvarende transportinfrastruktur- og miljøprojekter i samhørighedslandene kan finansieres over enten Samhørighedsfonden eller EFRU, reviderede Retten også en række samhørighedsfondsprojekter, som var udvalgt på basis af de samlede udgifter og ud fra de samme kriterier, som finder anvendelse på store projekter under EFRU.

| 5. | I perioden 1994-1999 kunne ansøgninger om støtte fra EFRU til store projekter forelægges til godkendelse enkeltvis eller som led i et operationelt program. Kommissionen blev under alle omstændigheder informeret om store projekter, idet der skulle forelægges supplerende oplysninger (6), men det var ikke fastsat, at der skulle træffes en formel godkendelsesbeslutning. |
| --- | --- |

5.

I perioden 1994-1999 kunne ansøgninger om støtte fra EFRU til store projekter forelægges til godkendelse enkeltvis eller som led i et operationelt program. Kommissionen blev under alle omstændigheder informeret om store projekter, idet der skulle forelægges supplerende oplysninger (6), men det var ikke fastsat, at der skulle træffes en formel godkendelsesbeslutning.

| 6. | Alle store EFRU-projekter i perioden 2000-2006 blev finansieret inden for rammerne af en større intervention (7). Det fastsættes imidlertid i forordningen, at Kommissionen skal godkende dem enkeltvis, i modsætning til hvad der er tilfældet med andre projekter, som kun blev godkendt af myndighederne i medlemsstaterne (8). |
| --- | --- |

6.

Alle store EFRU-projekter i perioden 2000-2006 blev finansieret inden for rammerne af en større intervention (7). Det fastsættes imidlertid i forordningen, at Kommissionen skal godkende dem enkeltvis, i modsætning til hvad der er tilfældet med andre projekter, som kun blev godkendt af myndighederne i medlemsstaterne (8).

| 7. | I de to berørte perioder kunne der under Samhørighedsfonden kun finansieres individuelle projekter, og der skulle træffes en særskilt beslutning for hvert enkelt projekt. |
| --- | --- |

7.

I de to berørte perioder kunne der under Samhørighedsfonden kun finansieres individuelle projekter, og der skulle træffes en særskilt beslutning for hvert enkelt projekt.

Tabel 1

Definition af »store projekter«

| FOND | Perioden 1994-1999 | Perioden 2000-2006 |
| --- | --- | --- |
| »Store projekter« under EFRU

  (infrastruktur- og erhvervsinvesteringsprojekter) | Samlede omkostninger over:






  — | 25 millioner ecu for infrastrukturinvesteringer |

FOND

Perioden 1994-1999

Perioden 2000-2006

»Store projekter« under EFRU

(infrastruktur- og erhvervsinvesteringsprojekter)

Samlede omkostninger over:

—

25 millioner ecu for infrastrukturinvesteringer

| — | 15 millioner ecu for erhvervsinvesteringer |
| --- | --- |

—

15 millioner ecu for erhvervsinvesteringer

Samlede omkostninger over:

50 millioner euro for alle typer projekter

Endvidere skal projekterne:

omfatte uopdelelige arbejder af økonomisk eller teknisk art og klart identificerede målsætninger

Individuelle projekter eller projekter, der finansieres som led i en større intervention

Projekterne finansieres altid som led i en større intervention

»Store projekter« under Samhørighedsfonden

(transportinfrastruktur- og miljøprojekter)

Ingen lovgivningsmæssig definition

I forbindelse med denne revision: projekter med samlede omkostninger over 25 millioner ecu

Ingen lovgivningsmæssig definition

I forbindelse med denne revision: projekter med samlede omkostninger over 50 millioner euro

Individuelle projekter

Individuelle projekter

Finansielt omfang

| 8. | Tabel 2 viser de samlede udgifter til store projekter, som modtog støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden i de to programmeringsperioder: |
| --- | --- |

8.

Tabel 2 viser de samlede udgifter til store projekter, som modtog støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden i de to programmeringsperioder:

Tabel 2

De samlede udgifter til »store projekter«, som modtog fællesskabsstøtte

| | Perioden 1994-1999 | Perioden 2000-2006 |
| --- | --- | --- |
| Milliarder ecu | Antal projekter | Milliarder euro | Antal projekter |
| Store projekter — EFRU | 36 | 676 | 48 | 279 |
| Store projekter — Samhørighedsfonden | 12 | 147 | 23 | 154 |
| I alt | 48 | 823 | 71 | 437 |

Perioden 1994-1999

Perioden 2000-2006

Milliarder ecu

Antal projekter

Milliarder euro

Antal projekter

Store projekter — EFRU

36

676

48

279

Store projekter — Samhørighedsfonden

12

147

23

154

I alt

48

823

71

437

REVISIONENS OG BERETNINGENS OMFANG

| 9. | Eftersom projekter over en vis beløbsstørrelse i sig selv kan have en betydelig effekt på den regionale udvikling, er store investeringsprojekter underlagt mere komplekse forundersøgelsesprocedurer end andre projekter, og der skal også — i det mindste fra og med perioden 2000-2006 — træffes en særskilt godkendelsesbeslutning for hvert enkelt projekt. Af samme årsag er det nødvendigt at foretage en retrospektiv vurdering af de mobiliserede ressourcers faktiske effekt med henblik på at forbedre udformningen og udvælgelsen af projekter i senere programmeringsperioder. |
| --- | --- |

9.

Eftersom projekter over en vis beløbsstørrelse i sig selv kan have en betydelig effekt på den regionale udvikling, er store investeringsprojekter underlagt mere komplekse forundersøgelsesprocedurer end andre projekter, og der skal også — i det mindste fra og med perioden 2000-2006 — træffes en særskilt godkendelsesbeslutning for hvert enkelt projekt. Af samme årsag er det nødvendigt at foretage en retrospektiv vurdering af de mobiliserede ressourcers faktiske effekt med henblik på at forbedre udformningen og udvælgelsen af projekter i senere programmeringsperioder.

| 10. | Retten har derfor ønsket at få følgende to spørgsmål besvaret:






  — | Forbereder Kommissionen fællesskabsfinansieringen af store projekter på hensigtsmæssig vis? |
| --- | --- | --- |

10.

Retten har derfor ønsket at få følgende to spørgsmål besvaret:

—

Forbereder Kommissionen fællesskabsfinansieringen af store projekter på hensigtsmæssig vis?

| — | Giver den efterfølgende evaluering af store projekter resultater, der kan anvendes, når der skal træffes beslutning om fremtidige projekter? |
| --- | --- |

—

Giver den efterfølgende evaluering af store projekter resultater, der kan anvendes, når der skal træffes beslutning om fremtidige projekter?

| 11. | Retten gennemførte bilagskontrol og stedlig kontrol af en stikprøve på 20 store afsluttede projekter fra perioden 1994-1999 og 30 store projekter fra perioden 2000-2006. Retten foretog endvidere bilagskontrol i Kommissionen af en supplerende stikprøve på 36 store projekter fra perioden 2000-2006 (jf. bilag I). |
| --- | --- |

11.

Retten gennemførte bilagskontrol og stedlig kontrol af en stikprøve på 20 store afsluttede projekter fra perioden 1994-1999 og 30 store projekter fra perioden 2000-2006. Retten foretog endvidere bilagskontrol i Kommissionen af en supplerende stikprøve på 36 store projekter fra perioden 2000-2006 (jf. bilag I).

| 12. | For så vidt angår systemet til forundersøgelse af store projekter, reviderede Retten de procedurer, som Kommissionen har etableret for de to perioder 1994-1999 og 2000-2006. De forbedringer, der er indført efterhånden, er anført. Anbefalingerne vedrørende denne del vil kunne influere på gennemførelsen i perioden 2007-2013, hvor begrebet »store projekter« fortsat anvendes for samtlige strukturfondes vedkommende (9). |
| --- | --- |

12.

For så vidt angår systemet til forundersøgelse af store projekter, reviderede Retten de procedurer, som Kommissionen har etableret for de to perioder 1994-1999 og 2000-2006. De forbedringer, der er indført efterhånden, er anført. Anbefalingerne vedrørende denne del vil kunne influere på gennemførelsen i perioden 2007-2013, hvor begrebet »store projekter« fortsat anvendes for samtlige strukturfondes vedkommende (9).

| 13. | For så vidt angår den efterfølgende evaluering, har kun evalueringen af projekter fra perioden 1994-1999 kunnet tages i betragtning, fordi gennemførelsen af projekterne fra perioden 2000-2006 endnu ikke var afsluttet, da Retten gennemførte sin revision, og den efterfølgende evaluering derfor endnu ikke var foretaget (10). Retten undersøgte imidlertid også, om der kan forventes forbedringer vedrørende perioden 2000-2006. De bemærkninger, som Retten har formuleret på grundlag af revisionen, kan få indflydelse på de evalueringer af projekter fra perioden 2000-2006, som endnu ikke er foretaget, men især på evalueringerne af projekter i perioden 2007-2013, som netop er indledt. |
| --- | --- |

13.

For så vidt angår den efterfølgende evaluering, har kun evalueringen af projekter fra perioden 1994-1999 kunnet tages i betragtning, fordi gennemførelsen af projekterne fra perioden 2000-2006 endnu ikke var afsluttet, da Retten gennemførte sin revision, og den efterfølgende evaluering derfor endnu ikke var foretaget (10). Retten undersøgte imidlertid også, om der kan forventes forbedringer vedrørende perioden 2000-2006. De bemærkninger, som Retten har formuleret på grundlag af revisionen, kan få indflydelse på de evalueringer af projekter fra perioden 2000-2006, som endnu ikke er foretaget, men især på evalueringerne af projekter i perioden 2007-2013, som netop er indledt.

FORBEREDER KOMMISSIONEN FÆLLESSKABSFINANSIERINGEN AF STORE PROJEKTER PÅ HENSIGTSMÆSSIG VIS?

Forundersøgelsesramme og revisionskriterier

| 14. | Medlemsstaterne er ansvarlige for at forelægge store projekter til fællesskabsmedfinansiering, og projekterne forelægges på basis af de enkelte medlemsstaters egne forundersøgelsesprocedurer og -bestemmelser, idet der tages hensyn til prioriteterne for de relevante operationelle programmer under EFRU og for Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

14.

Medlemsstaterne er ansvarlige for at forelægge store projekter til fællesskabsmedfinansiering, og projekterne forelægges på basis af de enkelte medlemsstaters egne forundersøgelsesprocedurer og -bestemmelser, idet der tages hensyn til prioriteterne for de relevante operationelle programmer under EFRU og for Samhørighedsfonden.

| 15. | Kommissionen forventes ikke at foretage en sammenlignende vurdering af projekterne fra de forskellige medlemsstater, idet de finansielle rammebeløb, der er øremærket til de enkelte lande, allerede er fastsat som led i forberedelsen af hver enkelt programmeringsperiode. Den skal imidlertid undersøge kvaliteten af de projekter, der forelægges til finansiering, dvs. om de udvalgte projekter potentielt er effektive med hensyn til regional udvikling, og om Fællesskabets finansielle bidrag er nødvendigt for gennemførelsen af projektet og bibringer en reel merværdi. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen forventes ikke at foretage en sammenlignende vurdering af projekterne fra de forskellige medlemsstater, idet de finansielle rammebeløb, der er øremærket til de enkelte lande, allerede er fastsat som led i forberedelsen af hver enkelt programmeringsperiode. Den skal imidlertid undersøge kvaliteten af de projekter, der forelægges til finansiering, dvs. om de udvalgte projekter potentielt er effektive med hensyn til regional udvikling, og om Fællesskabets finansielle bidrag er nødvendigt for gennemførelsen af projektet og bibringer en reel merværdi.

| 16. | Retten gennemgik Kommissionens forundersøgelsesfase, idet den vurderede, at følgende elementer er nødvendige, hvis denne fase skal føre til vedtagelse af holdbare projekter:






  a) | en fælles ramme for gennemgang af støtteansøgninger, som sikrer, at projektet er forberedt korrekt, og at det indeholder oplysninger, der gør det muligt at afgøre, om det er værd at medfinansiere |
| --- | --- | --- |

16.

Retten gennemgik Kommissionens forundersøgelsesfase, idet den vurderede, at følgende elementer er nødvendige, hvis denne fase skal føre til vedtagelse af holdbare projekter:

a)

en fælles ramme for gennemgang af støtteansøgninger, som sikrer, at projektet er forberedt korrekt, og at det indeholder oplysninger, der gør det muligt at afgøre, om det er værd at medfinansiere

| b) | en beslutningsprocedure, der er baseret på afprøvede metoder, som forstås og anvendes på samme måde i medlemsstaterne og i Kommissionen |
| --- | --- |

b)

en beslutningsprocedure, der er baseret på afprøvede metoder, som forstås og anvendes på samme måde i medlemsstaterne og i Kommissionen

| c) | fastsættelse af Fællesskabets finansielle bidrag på grundlag af regler, der gør det muligt at maksimere produktiviteten af den offentlige intervention. |
| --- | --- |

c)

fastsættelse af Fællesskabets finansielle bidrag på grundlag af regler, der gør det muligt at maksimere produktiviteten af den offentlige intervention.

Projektgennemgang: De metodologiske rammer er blevet bedre, men procedurerne skal styrkes

| 17. | Rettens revision viste, at Kommissionens forvaltningsredskaber er blevet forfinet med tiden. De formularer, der blev anvendt til ansøgning om støtte til store projekter under henholdsvis EFRU og Samhørighedsfonden i perioden 2000-2006 var mere dækkende og mere hensigtsmæssige end dem, der blev anvendt i den foregående periode. Endvidere er Kommissionens retningslinjer for den metode, der skal anvendes til cost-benefit-analyser (11) blevet forbedret, både hvad angår præsentationen af den teoretiske ramme og den mere praktiske anvendelse (12). Disse retningslinjer stilles til rådighed for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

17.

Rettens revision viste, at Kommissionens forvaltningsredskaber er blevet forfinet med tiden. De formularer, der blev anvendt til ansøgning om støtte til store projekter under henholdsvis EFRU og Samhørighedsfonden i perioden 2000-2006 var mere dækkende og mere hensigtsmæssige end dem, der blev anvendt i den foregående periode. Endvidere er Kommissionens retningslinjer for den metode, der skal anvendes til cost-benefit-analyser (11) blevet forbedret, både hvad angår præsentationen af den teoretiske ramme og den mere praktiske anvendelse (12). Disse retningslinjer stilles til rådighed for medlemsstaterne.

| 18. | Gennemgangen af ansøgningsformularerne var imidlertid af varierende kvalitet:






  — | Forundersøgelsesprocedurerne blev gennemført af forskellige forvaltningstjenester (Kommissionens geografiske enheder foretog en generel vurdering af projekterne, og evalueringsenheden vurderede cost-benefit-analysen), og der var i lang tid ikke en fælles fremgangsmåde, f.eks. i form af en tjekliste. Ud over de vademecum og proceduremanualer, som gælder for strukturfondene og Samhørighedsfonden generelt, var det først i 2003, at der blev udarbejdet appraisal summary tables (sammenfattende vurderingsoversigter) og tjeklister, som specifikt er beregnet til store projekter. |
| --- | --- | --- |

18.

Gennemgangen af ansøgningsformularerne var imidlertid af varierende kvalitet:

—

Forundersøgelsesprocedurerne blev gennemført af forskellige forvaltningstjenester (Kommissionens geografiske enheder foretog en generel vurdering af projekterne, og evalueringsenheden vurderede cost-benefit-analysen), og der var i lang tid ikke en fælles fremgangsmåde, f.eks. i form af en tjekliste. Ud over de vademecum og proceduremanualer, som gælder for strukturfondene og Samhørighedsfonden generelt, var det først i 2003, at der blev udarbejdet appraisal summary tables (sammenfattende vurderingsoversigter) og tjeklister, som specifikt er beregnet til store projekter.

| — | Under de tværtjenstlige høringer er de forskellige tjenester ikke altid enige, navnlig om støttens hensigtsmæssighed og niveau. De geografiske enheder, der er ansvarlige for forvaltningen, tager ikke altid hensyn til de andre tjenesters synspunkter, og der gives ikke en forklaring herfor i sagsakterne. Det hænder også, at forvaltningstjenesterne ikke følger op på anmodninger om yderligere oplysninger fremsat af andre tjenester (jf. tekstboks 1) |
| --- | --- |

—

Under de tværtjenstlige høringer er de forskellige tjenester ikke altid enige, navnlig om støttens hensigtsmæssighed og niveau. De geografiske enheder, der er ansvarlige for forvaltningen, tager ikke altid hensyn til de andre tjenesters synspunkter, og der gives ikke en forklaring herfor i sagsakterne. Det hænder også, at forvaltningstjenesterne ikke følger op på anmodninger om yderligere oplysninger fremsat af andre tjenester (jf. tekstboks 1)

| — | I samhørighedslandene er der ingen klare regler for, om store transport- og miljøprojekter skal henhøre under EFRU eller Samhørighedsfonden, ud over at Samhørighedsfonden primært skal finansiere transeuropæiske transportnet (TEN-T). Eftersom lofterne for finansiering af projekter er højere under Samhørighedsfonden, har der været tilfælde, hvor der har været anvendt forskellige finansieringssatser til ensartede projekter. Beslutningen om, hvorvidt et projekt skal placeres under EFRU eller Samhørighedsfonden, har også forskellige lovgivningsmæssige konsekvenser med hensyn til overvågning og efterfølgende evaluering af projekterne (jf. tekstboks 2). |
| --- | --- |

—

I samhørighedslandene er der ingen klare regler for, om store transport- og miljøprojekter skal henhøre under EFRU eller Samhørighedsfonden, ud over at Samhørighedsfonden primært skal finansiere transeuropæiske transportnet (TEN-T). Eftersom lofterne for finansiering af projekter er højere under Samhørighedsfonden, har der været tilfælde, hvor der har været anvendt forskellige finansieringssatser til ensartede projekter. Beslutningen om, hvorvidt et projekt skal placeres under EFRU eller Samhørighedsfonden, har også forskellige lovgivningsmæssige konsekvenser med hensyn til overvågning og efterfølgende evaluering af projekterne (jf. tekstboks 2).

Tekstboks 1I forbindelse med en række erhvervsprojekter understregede en af Kommissionens tjenester, at investeringerne var meget rentable, og at der derfor ikke var nogen begrundelse for at yde støtte. I forbindelse med et transportinfrastrukturprojekt foreslog en anden tjeneste, at den ønskede interventionssats på 60 % blev nedsat, fordi projektet lå i medlemsstatens rigeste region, og myndighederne anvendte lavere satser for fattigere regioner. Der blev også anmodet om nedsættelse af satsen for et andet projekt, hvor afkastet af investeringen var meget højt. I sidste ende blev satsen imidlertid ikke nedsat for hverken det ene eller det andet projekt. Et projekt for etablering af en undergrundsbane blev, efter at Generaldirektoratet for Energi og Transport havde afvist at betragte projektet som et transportinfrastrukturprojekt, finansieret som et miljøprojekt under Samhørighedsfonden, selv om Generaldirektoratet for Miljø havde taget forbehold, da det skønnede, at kun 1 til 3 % af projektets gevinster ville komme fra miljøforbedringer.

Tekstboks 2I Grækenland foretages placeringen af projekter under EFRU eller Samhørighedsfonden efter samråd med Kommissionen og på basis af, hvor langt man er kommet med at forberede og planlægge projekterne, og hvor mange midler der er til rådighed. Det har ført til den temmelig ulogiske situation, at ét projekt til udvidelse af et stort transportprojekt blev finansieret af Samhørighedsfonden med en sats på 66,3 %, mens et andet projekt til udvidelse af samme transportprojekt blev finansieret af EFRU med en sats på 50 % som led i et operationelt program.

| 19. | Forundersøgelsesprocedurerne har været karakteriseret af væsentlige forsinkelser. Den frist på to måneder, der er fastsat til Kommissionens godkendelse (13) efter modtagelsen af ansøgningsformularerne, overholdes generelt ikke. For de EFRU- og samhørighedsfondsprojekter, der blev revideret på stedet, gik der i gennemsnit 187 dage. Den hurtigste godkendelse skete efter 46 dage og den langsomste efter 1 001 dag. Forsinkelserne skyldes, at Kommissionen i forbindelse med langt de fleste store projekter er nødt til at anmode om supplerende oplysninger, fordi undersøgelserne af miljøvirkningerne, som i mange tilfælde er obligatoriske, er af utilstrækkelig kvalitet eller slet ikke er gennemført, eller som følge af særlige aspekter ved de finansielle og økonomiske projektanalyser (14). Der går også ofte for lang tid, inden medlemsstaterne svarer. Disse forsinkelser kan til dels tilskrives de svagheder, der igennem længere tid har karakteriseret forvaltningen (jf. punkt 17). |
| --- | --- |

19.

Forundersøgelsesprocedurerne har været karakteriseret af væsentlige forsinkelser. Den frist på to måneder, der er fastsat til Kommissionens godkendelse (13) efter modtagelsen af ansøgningsformularerne, overholdes generelt ikke. For de EFRU- og samhørighedsfondsprojekter, der blev revideret på stedet, gik der i gennemsnit 187 dage. Den hurtigste godkendelse skete efter 46 dage og den langsomste efter 1 001 dag. Forsinkelserne skyldes, at Kommissionen i forbindelse med langt de fleste store projekter er nødt til at anmode om supplerende oplysninger, fordi undersøgelserne af miljøvirkningerne, som i mange tilfælde er obligatoriske, er af utilstrækkelig kvalitet eller slet ikke er gennemført, eller som følge af særlige aspekter ved de finansielle og økonomiske projektanalyser (14). Der går også ofte for lang tid, inden medlemsstaterne svarer. Disse forsinkelser kan til dels tilskrives de svagheder, der igennem længere tid har karakteriseret forvaltningen (jf. punkt 17).

| 20. | Kommissionen var for fleksibel ved godkendelsen af visse projekter:






  — | Der blev godkendt projekter, som ikke var helt modne, hvilket ses ved, at budgetterne og tidsplanen for gennemførelsen blev overskredet. Selv når Kommissionen var bekendt med dette problem, godkendte den alligevel projekterne. |
| --- | --- | --- |

20.

Kommissionen var for fleksibel ved godkendelsen af visse projekter:

—

Der blev godkendt projekter, som ikke var helt modne, hvilket ses ved, at budgetterne og tidsplanen for gennemførelsen blev overskredet. Selv når Kommissionen var bekendt med dette problem, godkendte den alligevel projekterne.

| — | En række projekter var derimod næsten afsluttede, da de blev forelagt. I nogle tilfælde blev ansøgninger vedrørende erhvervsprojekter fremsendt til Kommissionen tæt på datoen for den fysiske afslutning af projekterne, men dog forud for den regnskabsmæssige afslutning. I sådanne tilfælde kan projektet ikke længere ændres, og Kommissionen kan kun godkende det eller afvise ansøgningen. |
| --- | --- |

—

En række projekter var derimod næsten afsluttede, da de blev forelagt. I nogle tilfælde blev ansøgninger vedrørende erhvervsprojekter fremsendt til Kommissionen tæt på datoen for den fysiske afslutning af projekterne, men dog forud for den regnskabsmæssige afslutning. I sådanne tilfælde kan projektet ikke længere ændres, og Kommissionen kan kun godkende det eller afvise ansøgningen.

| — | I forbindelse med erhvervsinvesteringer blev det kun sjældent efterprøvet, om principperne for, hvornår offentlig intervention er berettiget, var anvendt, ligesom der i finansieringsafgørelsen ikke blev lagt særlig stor vægt på kriterier, der har til sigte at kompensere for markedssvigt og undgå dødvægtseffekt. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med erhvervsinvesteringer blev det kun sjældent efterprøvet, om principperne for, hvornår offentlig intervention er berettiget, var anvendt, ligesom der i finansieringsafgørelsen ikke blev lagt særlig stor vægt på kriterier, der har til sigte at kompensere for markedssvigt og undgå dødvægtseffekt.

| — | Visse store projekter opfyldte ikke kriteriet om, at et stort projekt skal omfatte en række økonomisk uopdelelige arbejder, der opfylder en præcis teknisk funktion, og som tager sigte på klart identificerede målsætninger (jf. punkt 3). Nogle af de EFRU-projekter, der vedtages som store projekter, er i realiteten en samordning af flere individuelle projekter. Dette er et væsentligt punkt, fordi indgivelsen af en ansøgning vedrørende et stort projekt de facto giver mulighed for at udskyde anvendelsen af »n+2-reglen« i den periode, hvor projektet gennemgås, og den kan være særdeles lang (15). |
| --- | --- |

—

Visse store projekter opfyldte ikke kriteriet om, at et stort projekt skal omfatte en række økonomisk uopdelelige arbejder, der opfylder en præcis teknisk funktion, og som tager sigte på klart identificerede målsætninger (jf. punkt 3). Nogle af de EFRU-projekter, der vedtages som store projekter, er i realiteten en samordning af flere individuelle projekter. Dette er et væsentligt punkt, fordi indgivelsen af en ansøgning vedrørende et stort projekt de facto giver mulighed for at udskyde anvendelsen af »n+2-reglen« i den periode, hvor projektet gennemgås, og den kan være særdeles lang (15).

Cost-benefit-analyser af uensartet kvalitet

| 21. | Den cost-benefit-analyse, der i henhold til bestemmelserne skal gennemføres til underbygning af støtteansøgningerne, er det vigtigste redskab, som Kommissionen råder over, når den skal beslutte, om der skal ydes fællesskabsfinansiering. Analysen anvendes til at vurdere kvaliteten af de projekter, der forelægges, og det er derfor af afgørende betydning, at den anvendes hensigtsmæssigt. Den har til formål at sammenholde de anvendte ressourcer med de socioøkonomiske genvinster, den foreslåede aktion kan medføre på mellemlang sigt (16). Kommissionen kan anmode om, at den analyse, der forelægges til underbygning af ansøgningen, revideres eller udvides, eller den kan selv foretage en vurdering af projektet og, om nødvendigt, indhente udtalelse fra uafhængige eksperter eller anmode om bistand fra EIB. |
| --- | --- |

21.

Den cost-benefit-analyse, der i henhold til bestemmelserne skal gennemføres til underbygning af støtteansøgningerne, er det vigtigste redskab, som Kommissionen råder over, når den skal beslutte, om der skal ydes fællesskabsfinansiering. Analysen anvendes til at vurdere kvaliteten af de projekter, der forelægges, og det er derfor af afgørende betydning, at den anvendes hensigtsmæssigt. Den har til formål at sammenholde de anvendte ressourcer med de socioøkonomiske genvinster, den foreslåede aktion kan medføre på mellemlang sigt (16). Kommissionen kan anmode om, at den analyse, der forelægges til underbygning af ansøgningen, revideres eller udvides, eller den kan selv foretage en vurdering af projektet og, om nødvendigt, indhente udtalelse fra uafhængige eksperter eller anmode om bistand fra EIB.

| 22. | På trods af, at Kommissionen har opstillet retningslinjer for gennemførelse af cost-benefit-analyser vedrørende store projekter (jf. punkt 17), varierer kvaliteten af projektansøgernes finansielle og økonomiske analyser meget. |
| --- | --- |

22.

På trods af, at Kommissionen har opstillet retningslinjer for gennemførelse af cost-benefit-analyser vedrørende store projekter (jf. punkt 17), varierer kvaliteten af projektansøgernes finansielle og økonomiske analyser meget.

| 23. | Kommissionens holdning til dette er ikke entydig. I nogle tilfælde accepterer den mange mangler og godkender projekter uden at anmode om supplerende oplysninger, mens den i andre tilfælde blokerer godkendelsen af projekter, indtil den har fået de nødvendige finansielle oplysninger. |
| --- | --- |

23.

Kommissionens holdning til dette er ikke entydig. I nogle tilfælde accepterer den mange mangler og godkender projekter uden at anmode om supplerende oplysninger, mens den i andre tilfælde blokerer godkendelsen af projekter, indtil den har fået de nødvendige finansielle oplysninger.

| 24. | Under revisionen konstaterede Retten følgende mangler eller uoverensstemmelser, som fordrejer projektvurderingen:






  — | Der forelå ikke tilstrækkelige oplysninger til at vurdere, om den gennemførte analyse var velfunderet: For en række projekters vedkommende viste de finansielle og økonomiske analyser kun investeringsbeløbet samt omkostningerne og indtægterne, uden at beløbene var opdelt. I forbindelse med andre projekter var det kun analyseresultaterne, der blev fremlagt. |
| --- | --- | --- |

24.

Under revisionen konstaterede Retten følgende mangler eller uoverensstemmelser, som fordrejer projektvurderingen:

—

Der forelå ikke tilstrækkelige oplysninger til at vurdere, om den gennemførte analyse var velfunderet: For en række projekters vedkommende viste de finansielle og økonomiske analyser kun investeringsbeløbet samt omkostningerne og indtægterne, uden at beløbene var opdelt. I forbindelse med andre projekter var det kun analyseresultaterne, der blev fremlagt.

| — | Der manglede en række elementer: Nogle gange var der ikke foretaget en økonomisk analyse eller opstillet et cost-benefit-forhold; indholdet af risiko- og følsomhedsanalyserne var nogle gange ufuldstændigt; der var ikke fastsat satser eller tidshorisonter (jf. bilag II); de direkte virkninger på miljøet var blot beskrevet eller nævnt, og de var ikke eller kun delvist opgjort i beløb. I forbindelse med en række store transportinfrastrukturprojekter, der indgik som en del af større projekter, var der ikke en oversigt over det samlede projekt, hvilket ellers er nødvendigt for at kunne vurdere den del, der søges om medfinansiering til (jf. tekstboks 3). I forbindelse med store industriprojekter var resultat- og effektindikatorerne sjældent kvantificeret, med undtagelse af beskæftigelsesindikatorerne (direkte og indirekte jobskabelse, jobbevarelse). |
| --- | --- |

—

Der manglede en række elementer: Nogle gange var der ikke foretaget en økonomisk analyse eller opstillet et cost-benefit-forhold; indholdet af risiko- og følsomhedsanalyserne var nogle gange ufuldstændigt; der var ikke fastsat satser eller tidshorisonter (jf. bilag II); de direkte virkninger på miljøet var blot beskrevet eller nævnt, og de var ikke eller kun delvist opgjort i beløb. I forbindelse med en række store transportinfrastrukturprojekter, der indgik som en del af større projekter, var der ikke en oversigt over det samlede projekt, hvilket ellers er nødvendigt for at kunne vurdere den del, der søges om medfinansiering til (jf. tekstboks 3). I forbindelse med store industriprojekter var resultat- og effektindikatorerne sjældent kvantificeret, med undtagelse af beskæftigelsesindikatorerne (direkte og indirekte jobskabelse, jobbevarelse).

| — | Der blev anvendt uensartede eller fejlagtige praksis: Der var anvendt forskellige finansielle og økonomiske diskonteringssatser — selv inden for samme medlemsstat — i forbindelse med både offentlige infrastrukturer og erhvervsinvesteringer (jf. bilag II); det fremgik ikke altid klart, om beregningen af rentabiliteten var foretaget med eller uden støtte; der var taget højde for afskrivninger ved beregningen af den interne rentabilitetssats og den finansielle nettonutidsværdi, hvilket er i strid med de almindeligt anerkendte principper for finansielle analyser; og endelig gjaldt det for en forholdsvis stor del af de reviderede erhvervsinvesteringer, at den interne finansielle rentabilitetssats var identisk med den interne økonomiske rentabilitetssats, og at den finansielle nettonutidsværdi var identisk med den økonomiske nettonutidsværdi. |
| --- | --- |

—

Der blev anvendt uensartede eller fejlagtige praksis: Der var anvendt forskellige finansielle og økonomiske diskonteringssatser — selv inden for samme medlemsstat — i forbindelse med både offentlige infrastrukturer og erhvervsinvesteringer (jf. bilag II); det fremgik ikke altid klart, om beregningen af rentabiliteten var foretaget med eller uden støtte; der var taget højde for afskrivninger ved beregningen af den interne rentabilitetssats og den finansielle nettonutidsværdi, hvilket er i strid med de almindeligt anerkendte principper for finansielle analyser; og endelig gjaldt det for en forholdsvis stor del af de reviderede erhvervsinvesteringer, at den interne finansielle rentabilitetssats var identisk med den interne økonomiske rentabilitetssats, og at den finansielle nettonutidsværdi var identisk med den økonomiske nettonutidsværdi.

Tekstboks 3I forbindelse med byggeriet af en tunnel mellem to medlemsstater forelagde den ene medlemsstat en ansøgning om støtte til et stort projekt. Det ville have været nyttigt at have en samlet oversigt over tunnelprojektet ved vurderingen af den pågældende medlemsstats andel af projektet. Det samme gælder for motorveje, der krydser grænserne. I forbindelse med nationale motorveje eller jernbanestrækninger gennemføres der ofte separate økonomiske analyser for de enkelte projektdele, der hver især udgør et stort projekt, men der foretages ikke en samlet økonomisk analyse.

Det bemærkes, at kvaliteten af analyserne ofte er ringere ved store erhvervsprojekter.

| 25. | Svaghederne i de analyseelementer, der ledsager støtteansøgningerne, viser, at Kommissionen ikke altid har foretaget en effektiv gennemgang af projekternes cost-benefit-analyser i forundersøgelsesfasen. Projekter vedrørende infrastrukturinvesteringer såvel som erhvervsinvesteringer afvises derfor meget sjældent endeligt, og det sker lige så sjældent, at Kommissionen anmoder om, at projekterne ændres, efter at den har gennemgået dem. |
| --- | --- |

25.

Svaghederne i de analyseelementer, der ledsager støtteansøgningerne, viser, at Kommissionen ikke altid har foretaget en effektiv gennemgang af projekternes cost-benefit-analyser i forundersøgelsesfasen. Projekter vedrørende infrastrukturinvesteringer såvel som erhvervsinvesteringer afvises derfor meget sjældent endeligt, og det sker lige så sjældent, at Kommissionen anmoder om, at projekterne ændres, efter at den har gennemgået dem.

Fastsættelse af Fællesskabets finansielle bidrag: Kriterierne fortolkes og anvendes uensartet

| 26. | Kommissionens forundersøgelse har også til formål at »bekræfte eller ændre satsen for fællesskabsfinansieringen« (17). Denne bestemmelse er indført for at sikre, at midlerne tildeles effektivt, og at det projekt, der finansieres, modtager tilstrækkelige ressourcer til, at det kan gennemføres, uden at modtageren får en uberettiget fordel. Det er særligt vigtigt, når modtagerne er private virksomheder, fordi fællesskabsfinansieringen kan forvrænge markedsvilkårerne. |
| --- | --- |

26.

Kommissionens forundersøgelse har også til formål at »bekræfte eller ændre satsen for fællesskabsfinansieringen« (17). Denne bestemmelse er indført for at sikre, at midlerne tildeles effektivt, og at det projekt, der finansieres, modtager tilstrækkelige ressourcer til, at det kan gennemføres, uden at modtageren får en uberettiget fordel. Det er særligt vigtigt, når modtagerne er private virksomheder, fordi fællesskabsfinansieringen kan forvrænge markedsvilkårerne.

| 27. | I bestemmelserne er der fastsat en række lofter, som fællesskabsstøtten ikke må overstige. De laveste lofter gælder for infrastrukturinvesteringer, der skaber betydelige nettoindtægter, og for investeringer i virksomheder (18). Desuden skal fællesskabsreglerne og lofterne for statsstøtte overholdes. |
| --- | --- |

27.

I bestemmelserne er der fastsat en række lofter, som fællesskabsstøtten ikke må overstige. De laveste lofter gælder for infrastrukturinvesteringer, der skaber betydelige nettoindtægter, og for investeringer i virksomheder (18). Desuden skal fællesskabsreglerne og lofterne for statsstøtte overholdes.

| 28. | Inden for disse lofter er det eneste præcise element, Kommissionen anvender til fastsættelse af fællesskabsstøtten, finansieringskløftsatsen (financing gap), som kun anvendes på indtægtsskabende infrastrukturprojekter, og som er en beregning af den andel af den diskonterede oprindelige investeringsudgift til projektet, der ikke dækkes af de diskonterede nettodriftsindtægter (inklusive restværdien) (19). Ved denne beregning fastsættes det maksimale beløb for den offentlige intervention. I 2003 indførte Kommissionen en revideret beregningsmetode til store projekter for spildevandsbortskaffelse og håndtering af fast affald (20), hvor de indtægter, som investeringen skaber, tages i betragtning, samtidig med at man bestræber sig på ikke at straffe de støttemodtagere, som strengt overholder princippet om, at forureneren betaler (21). |
| --- | --- |

28.

Inden for disse lofter er det eneste præcise element, Kommissionen anvender til fastsættelse af fællesskabsstøtten, finansieringskløftsatsen (financing gap), som kun anvendes på indtægtsskabende infrastrukturprojekter, og som er en beregning af den andel af den diskonterede oprindelige investeringsudgift til projektet, der ikke dækkes af de diskonterede nettodriftsindtægter (inklusive restværdien) (19). Ved denne beregning fastsættes det maksimale beløb for den offentlige intervention. I 2003 indførte Kommissionen en revideret beregningsmetode til store projekter for spildevandsbortskaffelse og håndtering af fast affald (20), hvor de indtægter, som investeringen skaber, tages i betragtning, samtidig med at man bestræber sig på ikke at straffe de støttemodtagere, som strengt overholder princippet om, at forureneren betaler (21).

| 29. | I visse af de sager, Retten reviderede, førte anvendelsen af finansieringskløftmetoden til, at der blev fastsat en for høj sats for fællesskabssfinansieringen, eller det var usikkert, om metoden var anvendt korrekt. |
| --- | --- |

29.

I visse af de sager, Retten reviderede, førte anvendelsen af finansieringskløftmetoden til, at der blev fastsat en for høj sats for fællesskabssfinansieringen, eller det var usikkert, om metoden var anvendt korrekt.

| 30. | Ud over finansieringskløftmetoden er der ikke opstillet retningslinjer for, hvilke andre elementer der skal tages i betragtning ved gradueringen af satsen for Fællesskabets intervention, hvilket også forklarer nogle af de divergerende holdninger, der kommer til udtryk under de tværtjenstlige høringer (jf. punkt 18). Fordi der ikke på forhånd er opstillet kriterier, gradueres støtten vilkårligt, og det er ikke muligt at efterprøve, om den ydes på en ensartet måde. |
| --- | --- |

30.

Ud over finansieringskløftmetoden er der ikke opstillet retningslinjer for, hvilke andre elementer der skal tages i betragtning ved gradueringen af satsen for Fællesskabets intervention, hvilket også forklarer nogle af de divergerende holdninger, der kommer til udtryk under de tværtjenstlige høringer (jf. punkt 18). Fordi der ikke på forhånd er opstillet kriterier, gradueres støtten vilkårligt, og det er ikke muligt at efterprøve, om den ydes på en ensartet måde.

| 31. | Rettens revision viste, at for så vidt angår offentlige projekter for investering i ikke-indtægtsskabende infrastrukturer, blev socioøkonomiske aspekter (»kontekstelementer« såsom en regions industrialiseringsgrad eller dens relative velstand) ikke taget i betragtning med henblik på en nedsættelse af interventionssatsen. Det samme gælder for kriterier som komplementaritet med andre fællesskabsforanstaltninger. Kommissionen stillede heller ikke spørgsmålstegn ved strukturen i den finansielle pakke, som projektansøgeren fremlagde. |
| --- | --- |

31.

Rettens revision viste, at for så vidt angår offentlige projekter for investering i ikke-indtægtsskabende infrastrukturer, blev socioøkonomiske aspekter (»kontekstelementer« såsom en regions industrialiseringsgrad eller dens relative velstand) ikke taget i betragtning med henblik på en nedsættelse af interventionssatsen. Det samme gælder for kriterier som komplementaritet med andre fællesskabsforanstaltninger. Kommissionen stillede heller ikke spørgsmålstegn ved strukturen i den finansielle pakke, som projektansøgeren fremlagde.

| 32. | For så vidt angår erhvervsinvesteringer, viste gennemgangen af projekter, at fastsættelsen af støtten sker nærmest automatisk:






  — | I de fleste tilfælde blev der blot ydet den sats, som der var anmodet om. |
| --- | --- | --- |

32.

For så vidt angår erhvervsinvesteringer, viste gennemgangen af projekter, at fastsættelsen af støtten sker nærmest automatisk:

—

I de fleste tilfælde blev der blot ydet den sats, som der var anmodet om.

| — | Den finansielle cost-benefit-analyse (som blandt andet omfatter den interne finansielle rentabilitetssats, den finansielle nettonutidsværdi og risiko- og følsomhedsanalysen) blev ikke taget i betragtning ved gradueringen af støttesatsen. Meget rentable projekter med høje interne finansielle rentabilitetssatser blev begunstiget med høje medfinansieringssatser, selv om tjenester i Kommissionen uden for den ansvarlige geografiske tjeneste havde understreget, at støtten i visse tilfælde ville give en dødvægtseffekt. Revisionen viste, at der i nogle tilfælde efter gennemførelsen faktisk var tale om dødvægtseffekt (jf. tekstboks 4). |
| --- | --- |

—

Den finansielle cost-benefit-analyse (som blandt andet omfatter den interne finansielle rentabilitetssats, den finansielle nettonutidsværdi og risiko- og følsomhedsanalysen) blev ikke taget i betragtning ved gradueringen af støttesatsen. Meget rentable projekter med høje interne finansielle rentabilitetssatser blev begunstiget med høje medfinansieringssatser, selv om tjenester i Kommissionen uden for den ansvarlige geografiske tjeneste havde understreget, at støtten i visse tilfælde ville give en dødvægtseffekt. Revisionen viste, at der i nogle tilfælde efter gennemførelsen faktisk var tale om dødvægtseffekt (jf. tekstboks 4).

| — | Inden for de lofter, der er fastsat i lovgivningen, og de maksimumsbeløb, der er fastsat i statsstøttereglerne, blev der ved fastsættelsen af støttesatsen normalt ikke taget hensyn til socioøkonomiske begreber såsom merværdi, jobskabelse eller -bevarelse og løftestangseffekt. Der blev imidlertid konstateret god praksis i forbindelse med en række spanske erhvervsinvesteringer, hvor de berørte nationale instanser også havde baseret den sats, de anmodede om, på ikke-finansielle kriterier, og hvor medfinansieringssatsen var beregnet på grundlag af beskæftigelsen, anvendelsen af regionens naturressourcer, merværdien (navnlig i form af øget produktivitet), teknologiens nyskabende karakter og dominoeffekten. |
| --- | --- |

—

Inden for de lofter, der er fastsat i lovgivningen, og de maksimumsbeløb, der er fastsat i statsstøttereglerne, blev der ved fastsættelsen af støttesatsen normalt ikke taget hensyn til socioøkonomiske begreber såsom merværdi, jobskabelse eller -bevarelse og løftestangseffekt. Der blev imidlertid konstateret god praksis i forbindelse med en række spanske erhvervsinvesteringer, hvor de berørte nationale instanser også havde baseret den sats, de anmodede om, på ikke-finansielle kriterier, og hvor medfinansieringssatsen var beregnet på grundlag af beskæftigelsen, anvendelsen af regionens naturressourcer, merværdien (navnlig i form af øget produktivitet), teknologiens nyskabende karakter og dominoeffekten.

| — | Kommissionens tjenester undersøgte ikke muligheden for at yde lån i stedet for støtte uden tilbagebetalingspligt. Anvendelsen af tilbagebetalingspligtig støtte bør imidlertid overvejes, især når der er tale om erhvervsinvesteringer med høje interne finansielle rentabilitetssatser eller virksomheder med gode økonomiske nøgletal. Generelt tages aspekter som virksomhedens finansielle situation og markedsvilkårene ikke i betragtning ved fastsættelsen af støtten. |
| --- | --- |

—

Kommissionens tjenester undersøgte ikke muligheden for at yde lån i stedet for støtte uden tilbagebetalingspligt. Anvendelsen af tilbagebetalingspligtig støtte bør imidlertid overvejes, især når der er tale om erhvervsinvesteringer med høje interne finansielle rentabilitetssatser eller virksomheder med gode økonomiske nøgletal. Generelt tages aspekter som virksomhedens finansielle situation og markedsvilkårene ikke i betragtning ved fastsættelsen af støtten.

Tekstboks 4Et projekt, der blev gennemført af en virksomhed, der genererede store overskud, kunne være gennemført uden fællesskabsstøtte. Det samme kunne et andet industriproduktionsprojekt, hvor den pågældende virksomhed reelt set ikke havde nogen konkurrenter på det europæiske marked. I visse tilfælde kan støtte til projekter med en favorabel intern rentabilitetssats dog retfærdiggøres af projektets geografiske placering. I forbindelse med et stort projekt gennemført af en anden virksomhed, som på det pågældende tidspunkt havde en stor del af verdensmarkedet for forskellige produkter, blev den medfinansierede investering navnlig på grund af fællesskabsstøtten gennemført i en filial af virksomheden, som lå i en mål 1-region, efter at der havde været reel konkurrence mellem de forskellige filialer om, hvor investeringen skulle placeres geografisk.

| 33. | Kommissionen er bevidst om disse svagheder. Ved udgangen af 2004 gjorde den et rationaliseringsforsøg, idet den graduerede satserne for fællesskabsfinansiering på grundlag af en række kriterier. Dette resulterede i, at der blev fastsat en række vejledende interventionssatser på basis af den normalt forventede rentabilitet pr. sektor beregnet på grundlag af den interne finansielle rentabilitetssats i en stikprøve på 200 store infrastruktur- og erhvervsprojekter. Instrumentet er nyttigt, omend det stadig er meget begrænset. Under alle omstændigheder blev det indført for sent til, at det kunne bruges ved forundersøgelsen af projektansøgningerne. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen er bevidst om disse svagheder. Ved udgangen af 2004 gjorde den et rationaliseringsforsøg, idet den graduerede satserne for fællesskabsfinansiering på grundlag af en række kriterier. Dette resulterede i, at der blev fastsat en række vejledende interventionssatser på basis af den normalt forventede rentabilitet pr. sektor beregnet på grundlag af den interne finansielle rentabilitetssats i en stikprøve på 200 store infrastruktur- og erhvervsprojekter. Instrumentet er nyttigt, omend det stadig er meget begrænset. Under alle omstændigheder blev det indført for sent til, at det kunne bruges ved forundersøgelsen af projektansøgningerne.

| 34. | I de nye retningslinjer, der blev offentliggjort i 2006 (22), foreslås det, at der ved beregningen af finansieringskløftsatsen medtages elementer, der ikke er rent finansielle, såsom offentligt-private partnerskaber og rimelighedsbetragtninger (dvs. den relative velstand i den berørte region). Det beskrives ligeledes, hvordan man kan kombinere støtte og lån på basis af den normalt forventede rentabilitet pr. sektor. Selv om kontekstelementer kun tages delvist i betragtning, er der efter Rettens opfattelse tale om forbedringer, der går i den ønskede retning, da de skaber en bredere og mere objektiv ramme for differentiering af støttebeløbet. Det er derfor vigtigt, at disse retningslinjer anvendes på sammenhængende og gennemsigtig vis i forbindelse med finansieringsafgørelserne vedrørende den nye periode. |
| --- | --- |

34.

I de nye retningslinjer, der blev offentliggjort i 2006 (22), foreslås det, at der ved beregningen af finansieringskløftsatsen medtages elementer, der ikke er rent finansielle, såsom offentligt-private partnerskaber og rimelighedsbetragtninger (dvs. den relative velstand i den berørte region). Det beskrives ligeledes, hvordan man kan kombinere støtte og lån på basis af den normalt forventede rentabilitet pr. sektor. Selv om kontekstelementer kun tages delvist i betragtning, er der efter Rettens opfattelse tale om forbedringer, der går i den ønskede retning, da de skaber en bredere og mere objektiv ramme for differentiering af støttebeløbet. Det er derfor vigtigt, at disse retningslinjer anvendes på sammenhængende og gennemsigtig vis i forbindelse med finansieringsafgørelserne vedrørende den nye periode.

GIVER DEN EFTERFØLGENDE EVALUERING AF STORE PROJEKTER RESULTATER, DER KAN ANVENDES, NÅR DER SKAL TRÆFFES BESLUTNING OM FREMTIDIGE PROJEKTER?

Evalueringsramme og revisionskriterier

| 35. | Den evaluering, der foretages, efter at projektet er gennemført, har generelt til sigte at gøre rede for anvendelsen af ressourcerne og effektiviteten og produktiviteten i forbindelse med den gennemførte aktion. Den har særlig interesse for de ansvarlige politikere, de forvaltende myndigheder og støttemodtagerne. Den skal gøre det muligt at finde ud af, om det er nødvendigt at iværksætte supplerende eller korrigerende foranstaltninger i fremtiden. Evalueringsresultaterne giver oplysninger om den effekt, som projektet har frembragt, og vil derfor også kunne anvendes til at kvantificere målene for fremtidige projekter. |
| --- | --- |

35.

Den evaluering, der foretages, efter at projektet er gennemført, har generelt til sigte at gøre rede for anvendelsen af ressourcerne og effektiviteten og produktiviteten i forbindelse med den gennemførte aktion. Den har særlig interesse for de ansvarlige politikere, de forvaltende myndigheder og støttemodtagerne. Den skal gøre det muligt at finde ud af, om det er nødvendigt at iværksætte supplerende eller korrigerende foranstaltninger i fremtiden. Evalueringsresultaterne giver oplysninger om den effekt, som projektet har frembragt, og vil derfor også kunne anvendes til at kvantificere målene for fremtidige projekter.

| 36. | I henhold til bestemmelserne om strukturfondene skal der foretages en sådan evaluering af fællesskabsinterventionerne. Den kaldes en efterfølgende evaluering, og ansvaret for den ligger hos Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne (23). Et stort EFRU-projekt, som forelægges uden for et operationelt program, betragtes som en intervention og skal derfor i princippet gøres til genstand for efterfølgende evaluering. Bestemmelserne indeholder ikke specifikke krav om evaluering af store projekter, som er integreret i interventioner (24). |
| --- | --- |

36.

I henhold til bestemmelserne om strukturfondene skal der foretages en sådan evaluering af fællesskabsinterventionerne. Den kaldes en efterfølgende evaluering, og ansvaret for den ligger hos Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne (23). Et stort EFRU-projekt, som forelægges uden for et operationelt program, betragtes som en intervention og skal derfor i princippet gøres til genstand for efterfølgende evaluering. Bestemmelserne indeholder ikke specifikke krav om evaluering af store projekter, som er integreret i interventioner (24).

| 37. | I bestemmelserne om Samhørighedsfonden er det derimod eksplicit fastsat, at der skal foretages en efterfølgende evaluering af hvert projekt (25). |
| --- | --- |

37.

I bestemmelserne om Samhørighedsfonden er det derimod eksplicit fastsat, at der skal foretages en efterfølgende evaluering af hvert projekt (25).

| 38. | De basisoplysninger, som anvendes ved den efterfølgende evaluering, indsamles primært af medlemsstaterne via overvågningssystemet. I perioden 1994-1999 var det kun samhørighedsfondsprojekter, der blev overvåget, og som der blev udarbejdet årlige gennemførelsesrapporter om, mens strukturfondene i overensstemmelse med bestemmelserne blev overvåget på et overordnet niveau (foranstaltninger, prioriteter, operationelle programmer, EF-støtterammer (26)). |
| --- | --- |

38.

De basisoplysninger, som anvendes ved den efterfølgende evaluering, indsamles primært af medlemsstaterne via overvågningssystemet. I perioden 1994-1999 var det kun samhørighedsfondsprojekter, der blev overvåget, og som der blev udarbejdet årlige gennemførelsesrapporter om, mens strukturfondene i overensstemmelse med bestemmelserne blev overvåget på et overordnet niveau (foranstaltninger, prioriteter, operationelle programmer, EF-støtterammer (26)).

| 39. | Retten gennemgik evalueringsfasen, idet den tog følgende forhold i betragtning:






  a) | Evalueringen af store projekter skal kunne anvendes til at målrette gennemførelsen af fremtidige projekter. Evalueringerne har især interesse for de nationale myndigheder og støttemodtagerne, da de kan give dem oplysninger, som gør det muligt at styrke effektiviteten og produktiviteten af interventionerne i marken. |
| --- | --- | --- |

39.

Retten gennemgik evalueringsfasen, idet den tog følgende forhold i betragtning:

a)

Evalueringen af store projekter skal kunne anvendes til at målrette gennemførelsen af fremtidige projekter. Evalueringerne har især interesse for de nationale myndigheder og støttemodtagerne, da de kan give dem oplysninger, som gør det muligt at styrke effektiviteten og produktiviteten af interventionerne i marken.

| b) | Der bør fra starten defineres redskaber, som gør det muligt at overvåge gennemførelsen af projekter og sammenligne de opnåede resultater. |
| --- | --- |

b)

Der bør fra starten defineres redskaber, som gør det muligt at overvåge gennemførelsen af projekter og sammenligne de opnåede resultater.

| c) | Der bør indsamles oplysninger, som kan behandles ved hjælp af disse redskaber. |
| --- | --- |

c)

Der bør indsamles oplysninger, som kan behandles ved hjælp af disse redskaber.

Der foretages en række generelle evalueringer, men meget få individuelle evalueringer af store projekter

| 40. | Medlemsstaterne foretager kun sjældent efterfølgende evalueringer af store projekter (27). Kun ét af de 20 afsluttede projekter, Retten reviderede, var blevet evalueret (jf. tekstboks 5). Det hænder naturligvis, at støttemodtagere, forvaltende myndigheder eller eksterne organer (universiteter, forskningscentre) foretager undersøgelser af nogle af de sektorer, som de store projekter vedrører — f.eks havne- og automobilsektoren. Disse undersøgelser er imidlertid ikke direkte rettet mod projekterne og har ikke karakter af en efterfølgende evaluering. Endvidere videreformidles de ikke altid til de tjenester, der er ansvarlige for forvaltningen af fællesskabsmidlerne.

  Tekstboks 5Der var kun foretaget individuel efterfølgende evaluering af ét projekt i Rettens stikprøve. Evalueringen af den makroøkonomiske effekt blev imidlertid foretaget på et andet grundlag end det, der var fastsat i den forhåndsevaluering, der blev fremlagt til underbygning af støtteansøgningen. Det var derfor ikke muligt at sammenligne denne effekt med den forventede effekt. Hertil kommer, at den forventede finansielle rentabilitet ikke var diskonteret. |
| --- | --- |

40.

Medlemsstaterne foretager kun sjældent efterfølgende evalueringer af store projekter (27). Kun ét af de 20 afsluttede projekter, Retten reviderede, var blevet evalueret (jf. tekstboks 5). Det hænder naturligvis, at støttemodtagere, forvaltende myndigheder eller eksterne organer (universiteter, forskningscentre) foretager undersøgelser af nogle af de sektorer, som de store projekter vedrører — f.eks havne- og automobilsektoren. Disse undersøgelser er imidlertid ikke direkte rettet mod projekterne og har ikke karakter af en efterfølgende evaluering. Endvidere videreformidles de ikke altid til de tjenester, der er ansvarlige for forvaltningen af fællesskabsmidlerne.

Tekstboks 5Der var kun foretaget individuel efterfølgende evaluering af ét projekt i Rettens stikprøve. Evalueringen af den makroøkonomiske effekt blev imidlertid foretaget på et andet grundlag end det, der var fastsat i den forhåndsevaluering, der blev fremlagt til underbygning af støtteansøgningen. Det var derfor ikke muligt at sammenligne denne effekt med den forventede effekt. Hertil kommer, at den forventede finansielle rentabilitet ikke var diskonteret.

| 41. | På kommissionsniveau anvendes der meget uensartede mål og metoder i forbindelse med de evalueringer, der specifikt er rettet mod store projekter fra perioden 1994-1999 — de eneste som hidtil er blevet evalueret (jf. punkt 13) — eller som vedrører dem på den ene eller den anden måde. De er med undtagelse af én (jf. litra d)) ikke blevet brugt af de nationale forvaltende myndigheder og støttemodtagerne. Der er tale om følgende evalueringer:






  a) | En tematisk evaluering af strukturfondenes indvirkning på transportinfrastrukturer, som primært beskæftigede sig med strategier på programniveau, fordelt på lande og transportmidler. Evalueringen giver meget få oplysninger om de individuelle projekters produktivitet, effektivitet og effekt. |
| --- | --- | --- |

41.

På kommissionsniveau anvendes der meget uensartede mål og metoder i forbindelse med de evalueringer, der specifikt er rettet mod store projekter fra perioden 1994-1999 — de eneste som hidtil er blevet evalueret (jf. punkt 13) — eller som vedrører dem på den ene eller den anden måde. De er med undtagelse af én (jf. litra d)) ikke blevet brugt af de nationale forvaltende myndigheder og støttemodtagerne. Der er tale om følgende evalueringer:

a)

En tematisk evaluering af strukturfondenes indvirkning på transportinfrastrukturer, som primært beskæftigede sig med strategier på programniveau, fordelt på lande og transportmidler. Evalueringen giver meget få oplysninger om de individuelle projekters produktivitet, effektivitet og effekt.

| b) | En efterfølgende evaluering af mål 1, hvori indgik en undersøgelse af 60 store EFRU- og samhørighedsfondsprojekter. Den prioriterede en bredspektret tilgang, som omfattede en undersøgelse af den anvendte strategis hensigtsmæssighed, effektiviteten, produktiviteten og effekten, forvaltnings- og gennemførelsessystemerne samt den europæiske merværdi. Men visse effektivitetsaspekter blev kun anvendt ved vurderingen af et begrænset antal af projekterne. |
| --- | --- |

b)

En efterfølgende evaluering af mål 1, hvori indgik en undersøgelse af 60 store EFRU- og samhørighedsfondsprojekter. Den prioriterede en bredspektret tilgang, som omfattede en undersøgelse af den anvendte strategis hensigtsmæssighed, effektiviteten, produktiviteten og effekten, forvaltnings- og gennemførelsessystemerne samt den europæiske merværdi. Men visse effektivitetsaspekter blev kun anvendt ved vurderingen af et begrænset antal af projekterne.

| c) | En evaluering af individuelle samhørighedsfondsprojekters makroøkonomiske effekt — den eneste evaluering, som har omhandlet dette aspekt — på basis af makroøkonomiske modeller, som var tilpasset til formålet. Evalueringen var imidlertid udelukkende baseret på oplysninger fra den forudgående cost-benefit-analyse (28), og projekternes reelle effekt blev derfor ikke undersøgt. |
| --- | --- |

c)

En evaluering af individuelle samhørighedsfondsprojekters makroøkonomiske effekt — den eneste evaluering, som har omhandlet dette aspekt — på basis af makroøkonomiske modeller, som var tilpasset til formålet. Evalueringen var imidlertid udelukkende baseret på oplysninger fra den forudgående cost-benefit-analyse (28), og projekternes reelle effekt blev derfor ikke undersøgt.

| d) | En efterfølgende evaluering (29) af en stikprøve på 200 samhørighedsfondsprojekter. I evalueringen undersøgtes hensigtsmæssigheden af procedurerne for strategisk planlægning, udformning og udvælgelse af projekter, forvaltnings- og gennemførelsessystemerne samt effektiviteten og produktiviteten. En undergruppe på 60 projekter blev derefter undersøgt mere indgående med hensyn til socioøkonomisk effekt. Der blev foretaget en ny beregning af projekternes interne økonomiske rentabilitetssats med udgangspunkt i retningslinjerne for cost-benefit-analyser. Anbefalingerne fra denne undersøgelse blev drøftet med de berørte medlemsstater og udmøntede sig i en forbedret metodologi. |
| --- | --- |

d)

En efterfølgende evaluering (29) af en stikprøve på 200 samhørighedsfondsprojekter. I evalueringen undersøgtes hensigtsmæssigheden af procedurerne for strategisk planlægning, udformning og udvælgelse af projekter, forvaltnings- og gennemførelsessystemerne samt effektiviteten og produktiviteten. En undergruppe på 60 projekter blev derefter undersøgt mere indgående med hensyn til socioøkonomisk effekt. Der blev foretaget en ny beregning af projekternes interne økonomiske rentabilitetssats med udgangspunkt i retningslinjerne for cost-benefit-analyser. Anbefalingerne fra denne undersøgelse blev drøftet med de berørte medlemsstater og udmøntede sig i en forbedret metodologi.

En række faktorer vanskeliggjorde gennemførelsen af den efterfølgende evaluering af store projekter ...

| 42. | Retten har flere gange (30) påpeget svaghederne i evalueringerne vedrørende perioden 1994-1999, herunder navnlig, at der manglede oplysninger, eller at oplysningerne var upålidelige. I beretningerne har Retten opfordret Kommissionen til undersøge muligheden for at indsamle oplysninger om individuelle projekter, så de metoder, der anvendes, ikke bliver for teoretiske eller uanvendelige. Revisionen af store projekter fra denne periode bekræfter disse konstateringer. |
| --- | --- |

42.

Retten har flere gange (30) påpeget svaghederne i evalueringerne vedrørende perioden 1994-1999, herunder navnlig, at der manglede oplysninger, eller at oplysningerne var upålidelige. I beretningerne har Retten opfordret Kommissionen til undersøge muligheden for at indsamle oplysninger om individuelle projekter, så de metoder, der anvendes, ikke bliver for teoretiske eller uanvendelige. Revisionen af store projekter fra denne periode bekræfter disse konstateringer.

... Støtteansøgningerne var mangelfulde ...

| 43. | Den efterfølgende evaluering af store projekter blev i første omgang vanskeliggjort af, at støtteansøgningerne var mangelfulde. Dette blev både konstateret i de undersøgelser, der var gennemført af store projekter, og under Rettens revision. |
| --- | --- |

43.

Den efterfølgende evaluering af store projekter blev i første omgang vanskeliggjort af, at støtteansøgningerne var mangelfulde. Dette blev både konstateret i de undersøgelser, der var gennemført af store projekter, og under Rettens revision.

| 44. | Det fremgik navnlig af én af undersøgelserne:






  a) | at projektmålene ikke altid var kvantificerede |
| --- | --- | --- |

44.

Det fremgik navnlig af én af undersøgelserne:

a)

at projektmålene ikke altid var kvantificerede

| b) | at gevinster, som var vanskelige at evaluere — navnlig miljømæssige gevinster — ikke var kvantificeret i cost-benefit-analysen, eller at de var medtaget i den forudgående beregning af den interne økonomiske rentabilitetssats, uden at det var oplyst eller begrundet konkret, og i mange tilfælde var de forventede resultater ikke kvantificerede |
| --- | --- |

b)

at gevinster, som var vanskelige at evaluere — navnlig miljømæssige gevinster — ikke var kvantificeret i cost-benefit-analysen, eller at de var medtaget i den forudgående beregning af den interne økonomiske rentabilitetssats, uden at det var oplyst eller begrundet konkret, og i mange tilfælde var de forventede resultater ikke kvantificerede

| c) | at der ikke altid var sondret mellem faste og midlertidige stillinger; de metodehypoteser, der lå til grund for det efterfølgende skøn over effekten på beskæftigelsen, var ikke ekspliciteret, eller der var anvendt forskellige metoder. |
| --- | --- |

c)

at der ikke altid var sondret mellem faste og midlertidige stillinger; de metodehypoteser, der lå til grund for det efterfølgende skøn over effekten på beskæftigelsen, var ikke ekspliciteret, eller der var anvendt forskellige metoder.

| 45. | Ud over at cost-benefit-analyserne som allerede påpeget er utilstrækkelige (jf. punkt 21-25), bekræftede Rettens revision de mangler, der var konstateret i de tidligere beretninger, nemlig primært:






  a) | at der ikke er opstillet indikatorer, eller at disse er mangelfulde eller uhensigtsmæssige |
| --- | --- | --- |

45.

Ud over at cost-benefit-analyserne som allerede påpeget er utilstrækkelige (jf. punkt 21-25), bekræftede Rettens revision de mangler, der var konstateret i de tidligere beretninger, nemlig primært:

a)

at der ikke er opstillet indikatorer, eller at disse er mangelfulde eller uhensigtsmæssige

| b) | at der ikke foreligger pålidelige oplysninger om udgangssituationen, dvs. den situation, der forelå inden gennemførelsen af projektet. |
| --- | --- |

b)

at der ikke foreligger pålidelige oplysninger om udgangssituationen, dvs. den situation, der forelå inden gennemførelsen af projektet.

| 46. | Eftersom disse elementer er nødvendige ved evalueringen af interventionerne, gør de konstaterede mangler det vanskeligt at gennemføre den efterfølgende evaluering. |
| --- | --- |

46.

Eftersom disse elementer er nødvendige ved evalueringen af interventionerne, gør de konstaterede mangler det vanskeligt at gennemføre den efterfølgende evaluering.

... Overvågningen var utilstrækkelig

| 47. | Selv i de tilfælde, hvor der er etableret et overvågningssystem på projektniveau, viser de gennemførte undersøgelser og Rettens revision, at overvågningen ikke sikrede, at der blev indsamlet fyldestgørende oplysninger til brug ved evalueringen. |
| --- | --- |

47.

Selv i de tilfælde, hvor der er etableret et overvågningssystem på projektniveau, viser de gennemførte undersøgelser og Rettens revision, at overvågningen ikke sikrede, at der blev indsamlet fyldestgørende oplysninger til brug ved evalueringen.

| 48. | Én af undersøgelserne viste således:






  a) | at de statistiske oplysninger, der var indsamlet om anvendelsen af transportinfrastrukturer, ikke omhandlede de økonomiske virkninger af denne anvendelse, såsom reducerede rejseomkostninger |
| --- | --- | --- |

48.

Én af undersøgelserne viste således:

a)

at de statistiske oplysninger, der var indsamlet om anvendelsen af transportinfrastrukturer, ikke omhandlede de økonomiske virkninger af denne anvendelse, såsom reducerede rejseomkostninger

| b) | at analyserne af enhedsomkostninger ikke førte til en sammenligning af projekterne på basis af benchmarks |
| --- | --- |

b)

at analyserne af enhedsomkostninger ikke førte til en sammenligning af projekterne på basis af benchmarks

| c) | at oplysningerne om de generede indtægter og anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, i nogle tilfælde var utilstrækkelige |
| --- | --- |

c)

at oplysningerne om de generede indtægter og anvendelsen af princippet om, at forureneren betaler, i nogle tilfælde var utilstrækkelige

| d) | at den efterfølgende omregning af den interne økonomiske rentabilitetssats vanskeliggøres af, at oplysningerne om de faktiske resultater er mangelfulde, og at det ofte har været nødvendigt at basere den på hypoteser og på oplysninger fra forhåndsevalueringen, hvis der ikke forelå oplysninger, der modsagde disse |
| --- | --- |

d)

at den efterfølgende omregning af den interne økonomiske rentabilitetssats vanskeliggøres af, at oplysningerne om de faktiske resultater er mangelfulde, og at det ofte har været nødvendigt at basere den på hypoteser og på oplysninger fra forhåndsevalueringen, hvis der ikke forelå oplysninger, der modsagde disse

| e) | at der ikke altid forelå oplysninger om indirekte jobskabelse og skabelse af permanent beskæftigelse, eller at oplysningerne var af ringe kvalitet. |
| --- | --- |

e)

at der ikke altid forelå oplysninger om indirekte jobskabelse og skabelse af permanent beskæftigelse, eller at oplysningerne var af ringe kvalitet.

| 49. | Rettens revision af store projekter fra perioden 1994-1999 viste også, at der var en række svagheder ved overvågningen:






  a) | Med undtagelse af ét projekt omfattede overvågningen af infrastrukturinvesteringer kun de virkninger, der var lette at overvåge, såsom direkte jobskabelse, gods- og persontrafik, antal forbindelser, solgte arealer, antal senge pr. 1 000 indbyggere, mens andre direkte virkninger, som det var sværere at overvåge (benzinforbruget, komfort, miljøvirkninger, kvaliteten af sundhedsydelserne), ikke blev overvåget. Det gjaldt i endnu højere grad de indirekte virkninger og virkninger på længere sigt (produktivitet, etablering af virksomheder, jobskabelse, priser mv.). Endvidere blev de aspekter, som støttemodtageren havde anvendt til beregning af den forventede økonomiske rentabilitet (for eksempel af vejinfrastruktur: tidsgevinst, fald i transportomkostninger, fald i ulykkesantal, effekt på det trafikflow, der dels generes af den nye investering, dels skyldes andre faktorer ...), normalt ikke betragtet som indikatorer, der skulle overvåges. |
| --- | --- | --- |

49.

Rettens revision af store projekter fra perioden 1994-1999 viste også, at der var en række svagheder ved overvågningen:

a)

Med undtagelse af ét projekt omfattede overvågningen af infrastrukturinvesteringer kun de virkninger, der var lette at overvåge, såsom direkte jobskabelse, gods- og persontrafik, antal forbindelser, solgte arealer, antal senge pr. 1 000 indbyggere, mens andre direkte virkninger, som det var sværere at overvåge (benzinforbruget, komfort, miljøvirkninger, kvaliteten af sundhedsydelserne), ikke blev overvåget. Det gjaldt i endnu højere grad de indirekte virkninger og virkninger på længere sigt (produktivitet, etablering af virksomheder, jobskabelse, priser mv.). Endvidere blev de aspekter, som støttemodtageren havde anvendt til beregning af den forventede økonomiske rentabilitet (for eksempel af vejinfrastruktur: tidsgevinst, fald i transportomkostninger, fald i ulykkesantal, effekt på det trafikflow, der dels generes af den nye investering, dels skyldes andre faktorer ...), normalt ikke betragtet som indikatorer, der skulle overvåges.

| b) | Overvågningen af erhvervsinvesteringer var begrænset til investeringens fysiske og finansielle aspekter og generelt til den direkte jobskabelse, fordi de endelige rapporter, der blev udarbejdet med henblik på den endelige betaling, skulle opfylde kravene i kontrakterne. Den forvaltende myndighed råder normalt ikke over oplysninger om faktorer såsom oprettelse af virksomheder og indirekte jobskabelse, produktivitetsgevinster eller miljøet. |
| --- | --- |

b)

Overvågningen af erhvervsinvesteringer var begrænset til investeringens fysiske og finansielle aspekter og generelt til den direkte jobskabelse, fordi de endelige rapporter, der blev udarbejdet med henblik på den endelige betaling, skulle opfylde kravene i kontrakterne. Den forvaltende myndighed råder normalt ikke over oplysninger om faktorer såsom oprettelse af virksomheder og indirekte jobskabelse, produktivitetsgevinster eller miljøet.

Potentielt mangelfulde evalueringer for perioden 2000-2006

| 50. | For så vidt angår perioden 2000-2006, er det fastsat i EFRU-bestemmelserne, at de årlige rapporter om gennemførelsen af interventionerne skal indeholde et særskilt kapitel om forløbet og finansieringen af store projekter. Endvidere skal indikatorerne for den finansielle situation og gennemførelsens forløb fastsættes således, at det for store projekter er muligt at angive oplysningerne hver for sig (31). |
| --- | --- |

50.

For så vidt angår perioden 2000-2006, er det fastsat i EFRU-bestemmelserne, at de årlige rapporter om gennemførelsen af interventionerne skal indeholde et særskilt kapitel om forløbet og finansieringen af store projekter. Endvidere skal indikatorerne for den finansielle situation og gennemførelsens forløb fastsættes således, at det for store projekter er muligt at angive oplysningerne hver for sig (31).

| 51. | De årlige rapporter om gennemførelsen skal således indeholde et kapitel om store projekter, men disse kapitler er ofte bare simple beskrivelser af projekterne, som ikke viser, hvor langt man er nået med den fysiske gennemførelse, og heller ikke angiver resultat- og effektindikatorerne hver for sig. |
| --- | --- |

51.

De årlige rapporter om gennemførelsen skal således indeholde et kapitel om store projekter, men disse kapitler er ofte bare simple beskrivelser af projekterne, som ikke viser, hvor langt man er nået med den fysiske gennemførelse, og heller ikke angiver resultat- og effektindikatorerne hver for sig.

| 52. | På samme måde er de indikatorer, der er knyttet til store projekter, ikke altid integreret i de prioriterede felter og foranstaltninger, som disse projekter henhører under, og de indikatorer, der er fastsat for de prioriterede felter og foranstaltninger, stemmer ikke altid overens med de indikatorer, der er opstillet for de store projekter. |
| --- | --- |

52.

På samme måde er de indikatorer, der er knyttet til store projekter, ikke altid integreret i de prioriterede felter og foranstaltninger, som disse projekter henhører under, og de indikatorer, der er fastsat for de prioriterede felter og foranstaltninger, stemmer ikke altid overens med de indikatorer, der er opstillet for de store projekter.

| 53. | For så vidt angår de projekter, der blev revideret på stedet, var der for nogle store projekter opstillet en dækkende liste over gennemførelses-, resultat- og effektindikatorer, mens der for andre projekter slet ikke var opstillet indikatorer eller kun var opstillet indikatorer for den fysiske og finansielle gennemførelse. |
| --- | --- |

53.

For så vidt angår de projekter, der blev revideret på stedet, var der for nogle store projekter opstillet en dækkende liste over gennemførelses-, resultat- og effektindikatorer, mens der for andre projekter slet ikke var opstillet indikatorer eller kun var opstillet indikatorer for den fysiske og finansielle gennemførelse.

| 54. | Der er sommetider ingen klar sammenhæng mellem de generelle mål, de specifikke mål og de opstillede indikatorer. For nogle mål er der slet ikke opstillet indikatorer. Endvidere er der ikke fastsat identiske indikatorer for ensartede projekter, som medfinansieres af henholdsvis EFRU og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

54.

Der er sommetider ingen klar sammenhæng mellem de generelle mål, de specifikke mål og de opstillede indikatorer. For nogle mål er der slet ikke opstillet indikatorer. Endvidere er der ikke fastsat identiske indikatorer for ensartede projekter, som medfinansieres af henholdsvis EFRU og Samhørighedsfonden.

| 55. | De efterfølgende evalueringer, der skal gennemføres fremover, vil — i lighed med evalueringerne i den foregående periode — blive berørt af de svagheder, der er konstateret med hensyn til overvågning og indikatorer. Det vil derfor fortsat være meget vanskeligt at klarlægge store projekters bidrag til virkeliggørelsen af de mere generelle mål for regional udvikling. |
| --- | --- |

55.

De efterfølgende evalueringer, der skal gennemføres fremover, vil — i lighed med evalueringerne i den foregående periode — blive berørt af de svagheder, der er konstateret med hensyn til overvågning og indikatorer. Det vil derfor fortsat være meget vanskeligt at klarlægge store projekters bidrag til virkeliggørelsen af de mere generelle mål for regional udvikling.

DE NYE BESTEMMELSER FOR PERIODEN 2007-2013

| 56. | Den nye rammeforordning for perioden 2007-2013 (32), som gælder for både EFRU og Samhørighedsfonden, indeholder en række forbedringer, for så vidt angår store projekter:






  a) | Begrebet »store projekter« er omdefineret (33), idet EFRU- og samhørighedsfondsprojekter sidestilles. |
| --- | --- | --- |

56.

Den nye rammeforordning for perioden 2007-2013 (32), som gælder for både EFRU og Samhørighedsfonden, indeholder en række forbedringer, for så vidt angår store projekter:

a)

Begrebet »store projekter« er omdefineret (33), idet EFRU- og samhørighedsfondsprojekter sidestilles.

| b) | Det præciseres, hvilke oplysninger medlemsstaterne skal forelægge, navnlig skal det offentlige tilskud til finansieringen begrundes eksplicit. |
| --- | --- |

b)

Det præciseres, hvilke oplysninger medlemsstaterne skal forelægge, navnlig skal det offentlige tilskud til finansieringen begrundes eksplicit.

| c) | Indtægtsskabende projekter defineres mere præcist, og det beskrives mere klart, hvordan de skal behandles. |
| --- | --- |

c)

Indtægtsskabende projekter defineres mere præcist, og det beskrives mere klart, hvordan de skal behandles.

| d) | Årsrapporten og den endelige rapport om gennemførelsen skal give et klart overblik over fremskridtet i og finansieringen af store projekter. |
| --- | --- |

d)

Årsrapporten og den endelige rapport om gennemførelsen skal give et klart overblik over fremskridtet i og finansieringen af store projekter.

| 57. | I 2006 offentliggjorde Kommissionen endvidere retningslinjer for forberedelsen af store projekter i den nye periode, som også indeholdt en række forbedringer (jf. punkt 34). |
| --- | --- |

57.

I 2006 offentliggjorde Kommissionen endvidere retningslinjer for forberedelsen af store projekter i den nye periode, som også indeholdt en række forbedringer (jf. punkt 34).

| 58. | Endelig er det fastsat i forordningen, at Kommissionen kun skal foretage efterfølgende evalueringer på programniveau. Der er således intet krav om, at store projekter skal evalueres individuelt, hverken for EFRUs eller for Samhørighedsfondens vedkommende. |
| --- | --- |

58.

Endelig er det fastsat i forordningen, at Kommissionen kun skal foretage efterfølgende evalueringer på programniveau. Der er således intet krav om, at store projekter skal evalueres individuelt, hverken for EFRUs eller for Samhørighedsfondens vedkommende.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 59. | Procedurerne for forundersøgelse af store projekter er behæftet med flere svagheder:






  a) | Projektgennemgangen var af varierende kvalitet. Der blev først etableret en fælles fremgangsmåde for forvaltningstjenesterne i 2003 (jf. punkt 17-20). |
| --- | --- | --- |

59.

Procedurerne for forundersøgelse af store projekter er behæftet med flere svagheder:

a)

Projektgennemgangen var af varierende kvalitet. Der blev først etableret en fælles fremgangsmåde for forvaltningstjenesterne i 2003 (jf. punkt 17-20).

| b) | Kommissionen tolererede mange svagheder. Kvaliteten af de finansielle og socioøkonomiske analyser, der fremlægges til underbygning af projekterne, varierer meget. Især er analyserne til underbygning af erhvervsinvesteringsprojekterne af ringe kvalitet. Som et resultat heraf vedtages der store projekter, selv om der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at foretage en grundig vurdering af dem (jf. punkt 21-25). |
| --- | --- |

b)

Kommissionen tolererede mange svagheder. Kvaliteten af de finansielle og socioøkonomiske analyser, der fremlægges til underbygning af projekterne, varierer meget. Især er analyserne til underbygning af erhvervsinvesteringsprojekterne af ringe kvalitet. Som et resultat heraf vedtages der store projekter, selv om der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at foretage en grundig vurdering af dem (jf. punkt 21-25).

| c) | Til trods for de forbedringer, som Kommissionen har indført, er det endnu ikke fastlagt tilstrækkeligt klart, hvilke elementer der skal lægges til grund for gradueringen af medfinansieringssatsen. Muligheden for at yde lån i stedet for tilskud er ikke blevet undersøgt for erhvervsinvesteringernes vedkommende (jf. punkt 26-34). |
| --- | --- |

c)

Til trods for de forbedringer, som Kommissionen har indført, er det endnu ikke fastlagt tilstrækkeligt klart, hvilke elementer der skal lægges til grund for gradueringen af medfinansieringssatsen. Muligheden for at yde lån i stedet for tilskud er ikke blevet undersøgt for erhvervsinvesteringernes vedkommende (jf. punkt 26-34).

| 60. | I lyset af disse forhold sætter Retten spørgsmålstegn ved den reelle merværdi af den procedure for godkendelse af store projekter, som Kommissionen har etableret. Proceduren er tung og gør det ikke muligt at frasortere de projekter, der er af utilstrækkelig kvalitet, eller at graduere interventionssatsen på tilfredsstillende vis. Den sikrer heller ikke, at den evaluering, der skal foretages senere, planlægges på hensigtsmæssig vis. De konstaterede svagheder ved forundersøgelsen indvirker således på proceduren for efterfølgende evaluering. |
| --- | --- |

60.

I lyset af disse forhold sætter Retten spørgsmålstegn ved den reelle merværdi af den procedure for godkendelse af store projekter, som Kommissionen har etableret. Proceduren er tung og gør det ikke muligt at frasortere de projekter, der er af utilstrækkelig kvalitet, eller at graduere interventionssatsen på tilfredsstillende vis. Den sikrer heller ikke, at den evaluering, der skal foretages senere, planlægges på hensigtsmæssig vis. De konstaterede svagheder ved forundersøgelsen indvirker således på proceduren for efterfølgende evaluering.

| 61. | Retten konstaterede også en række svagheder ved den fremgangsmåde, der anvendes ved de efterfølgende evalueringer:






  a) | Der er næsten ikke foretaget individuelle efterfølgende evalueringer på initiativ af medlemsstaterne. På kommissionsniveau var der ingen samlet tilgang til efterfølgende evaluering af store projekter. I forbindelse med evalueringen af sådanne projekter blev der anvendt meget uensartede mål og metoder (jf. punkt 40 og 41). |
| --- | --- | --- |

61.

Retten konstaterede også en række svagheder ved den fremgangsmåde, der anvendes ved de efterfølgende evalueringer:

a)

Der er næsten ikke foretaget individuelle efterfølgende evalueringer på initiativ af medlemsstaterne. På kommissionsniveau var der ingen samlet tilgang til efterfølgende evaluering af store projekter. I forbindelse med evalueringen af sådanne projekter blev der anvendt meget uensartede mål og metoder (jf. punkt 40 og 41).

| b) | Den efterfølgende evaluering af store projekter fra perioden 1994-1999 var hæmmet af en række alvorlige svagheder i støtteansøgningerne, navnlig med hensyn til skønnet effekt, indikatorer og udgangssituation. Disse svagheder har gjort det umuligt at vurdere interventionernes reelle effekt og drage erfaringer, der kan bruges i forbindelse med senere beslutninger (jf. punkt 43-46). |
| --- | --- |

b)

Den efterfølgende evaluering af store projekter fra perioden 1994-1999 var hæmmet af en række alvorlige svagheder i støtteansøgningerne, navnlig med hensyn til skønnet effekt, indikatorer og udgangssituation. Disse svagheder har gjort det umuligt at vurdere interventionernes reelle effekt og drage erfaringer, der kan bruges i forbindelse med senere beslutninger (jf. punkt 43-46).

| c) | Den måde, overvågningen blev foretaget på i denne periode, vanskeliggjorde gennemførelsen af den efterfølgende evaluering, fordi en lang række aspekter blev negligeret (jf. punkt 47, 48 og 49). |
| --- | --- |

c)

Den måde, overvågningen blev foretaget på i denne periode, vanskeliggjorde gennemførelsen af den efterfølgende evaluering, fordi en lang række aspekter blev negligeret (jf. punkt 47, 48 og 49).

| 62. | I lyset af de svagheder, der blev konstateret efter gennemførelsen af den efterfølgende evaluering af perioden 1994-1999, traf Kommissionen i 2003 en række foranstaltninger. Vedtagelsen og overvågningen af store projekter i perioden 2000-2006 var imidlertid ikke væsentligt forbedret, og grundlaget for den efterfølgende evaluering, der skal foretages af denne periode, risikerer at være mangelfuldt (jf. punkt 50-55). |
| --- | --- |

62.

I lyset af de svagheder, der blev konstateret efter gennemførelsen af den efterfølgende evaluering af perioden 1994-1999, traf Kommissionen i 2003 en række foranstaltninger. Vedtagelsen og overvågningen af store projekter i perioden 2000-2006 var imidlertid ikke væsentligt forbedret, og grundlaget for den efterfølgende evaluering, der skal foretages af denne periode, risikerer at være mangelfuldt (jf. punkt 50-55).

Anbefalinger

| 63. | For perioden 2007-2013 er det som for de foregående perioder fastsat i fællesskabsbestemmelserne, at Kommissionen skal godkende tildelingen af fællesskabsstøtte til hvert enkelt stort projekt. For at undgå, at disse finansieringsbeslutninger reduceres til en administrativ procedure, som ikke har nogen indvirkning på kvaliteten af de vedtagne projekter, bør Kommissionen:






  a) | anvende mere effektive forundersøgelsesprocedurer, som er baseret på de redskaber, den selv har udarbejdet |
| --- | --- | --- |

63.

For perioden 2007-2013 er det som for de foregående perioder fastsat i fællesskabsbestemmelserne, at Kommissionen skal godkende tildelingen af fællesskabsstøtte til hvert enkelt stort projekt. For at undgå, at disse finansieringsbeslutninger reduceres til en administrativ procedure, som ikke har nogen indvirkning på kvaliteten af de vedtagne projekter, bør Kommissionen:

a)

anvende mere effektive forundersøgelsesprocedurer, som er baseret på de redskaber, den selv har udarbejdet

| b) | sørge for, at cost-benefit-analysen anvendes strengt, navnlig hvad angår de oplysninger, som gør det muligt at efterprøve pålideligheden af de opstillede hypoteser |
| --- | --- |

b)

sørge for, at cost-benefit-analysen anvendes strengt, navnlig hvad angår de oplysninger, som gør det muligt at efterprøve pålideligheden af de opstillede hypoteser

| c) | fortsætte arbejdet med at fastlægge, hvilke socioøkonomiske elementer der skal lægges til grund for gradueringen af satsen for fællesskabsfinansiering, som i øjeblikket primært baseres på finansielle aspekter. Disse elementer bør tages i betragtning under ensartet anvendelse af eksplicitte og mindre vilkårlige regler. |
| --- | --- |

c)

fortsætte arbejdet med at fastlægge, hvilke socioøkonomiske elementer der skal lægges til grund for gradueringen af satsen for fællesskabsfinansiering, som i øjeblikket primært baseres på finansielle aspekter. Disse elementer bør tages i betragtning under ensartet anvendelse af eksplicitte og mindre vilkårlige regler.

| 64. | Det er ikke fastsat i strukturfondsbestemmelserne for perioden 2007-2013, at Kommissionen skal foretage efterfølgende evaluering af store projekter. Retten mener imidlertid, at den efterfølgende evaluering af store projekter er meget vigtig for de nationale myndigheder og støttemodtagere, som skal efterprøve den reelle effektivitet og produktivitet af udgifterne med henblik på at forbedre forvaltningen, og at evalueringen bør give disse aktører et solidt grundlag for programmeringen. Derfor:






  a) | er det vigtigt, at store projekter evalueres individuelt af de nationale myndigheder og støttemodtagerne på basis af de mål, der er fastsat for de enkelte projekter |
| --- | --- | --- |

64.

Det er ikke fastsat i strukturfondsbestemmelserne for perioden 2007-2013, at Kommissionen skal foretage efterfølgende evaluering af store projekter. Retten mener imidlertid, at den efterfølgende evaluering af store projekter er meget vigtig for de nationale myndigheder og støttemodtagere, som skal efterprøve den reelle effektivitet og produktivitet af udgifterne med henblik på at forbedre forvaltningen, og at evalueringen bør give disse aktører et solidt grundlag for programmeringen. Derfor:

a)

er det vigtigt, at store projekter evalueres individuelt af de nationale myndigheder og støttemodtagerne på basis af de mål, der er fastsat for de enkelte projekter

| b) | bør Kommissionen tilsendes oplysningerne fra disse evalueringer og på det grundlag analysere, hvilke oplysninger den skal bruge til sin egen evaluering, og navnlig overveje, hvilke data der er nødvendige for at vurdere, hvordan de store projekter indvirker på de regionale udviklingsmål, som de efter hensigten i høj grad skal bidrage til at opfylde. Det er Rettens opfattelse, at denne evaluering af store projekter kunne foretages på grundlag af data, der genereres på projektniveau. I dette øjemed og for at sikre, at en sådan evaluering er gennemførlig, bør kravene til indsamling af oplysninger og udarbejdelse af rapporter rationaliseres |
| --- | --- |

b)

bør Kommissionen tilsendes oplysningerne fra disse evalueringer og på det grundlag analysere, hvilke oplysninger den skal bruge til sin egen evaluering, og navnlig overveje, hvilke data der er nødvendige for at vurdere, hvordan de store projekter indvirker på de regionale udviklingsmål, som de efter hensigten i høj grad skal bidrage til at opfylde. Det er Rettens opfattelse, at denne evaluering af store projekter kunne foretages på grundlag af data, der genereres på projektniveau. I dette øjemed og for at sikre, at en sådan evaluering er gennemførlig, bør kravene til indsamling af oplysninger og udarbejdelse af rapporter rationaliseres

| c) | bør Kommissionen ved gennemgangen af dossiererne sørge for, at projektansøgningerne ikke er mangelfulde, for så vidt angår indikatorer og udgangssituation, så den kan sikre kvaliteten af de senere evalueringer |
| --- | --- |

c)

bør Kommissionen ved gennemgangen af dossiererne sørge for, at projektansøgningerne ikke er mangelfulde, for så vidt angår indikatorer og udgangssituation, så den kan sikre kvaliteten af de senere evalueringer

| d) | bør overvågningen — af samme årsag — omhandle de mål og gennemførelses- og resultatindikatorer, som er anført i støtteansøgningerne, efter at Kommissionen har gennemgået dem. |
| --- | --- |

d)

bør overvågningen — af samme årsag — omhandle de mål og gennemførelses- og resultatindikatorer, som er anført i støtteansøgningerne, efter at Kommissionen har gennemgået dem.

| 65. | På længere sigt opfordrer Retten Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at overveje, hvilken rolle den særlige procedure for godkendelse af store projekter skal spille. |
| --- | --- |

65.

På længere sigt opfordrer Retten Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at overveje, hvilken rolle den særlige procedure for godkendelse af store projekter skal spille.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 14. februar 2008.

På Revisionsrettens vegne

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Formand

---

(1)  Begrebet blev allerede nævnt i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 (EFT L 374 af 31.12.1988, s. 1). Det anvendes også i bestemmelserne om den nye periode 2007-2013 (artike 39-41 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25)).

1

(2)  Artikel 16, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88, som ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/93 af 20. juli 1993 (EFT L 193 af 31.7.1993, s. 20).

2

(3)  Artikel 25 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1).

3

(4)  Artikel 26 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

4

(5)  Samhørighedsfonden har til sigte at finansiere større projekter i transport- og miljøsektorerne. I henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 (EFT L 130 af 25.5.1994, s. 1), som gælder for programmeringsperioden 1994-1999, »skal de samlede udgifter til et projekt eller en gruppe af projekter i princippet være på mindst 10 millioner ECU«. I Rådets forordning (EF) nr. 1264/1999 af 21. juni 1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 57), som vedrører den følgende programmeringsperiode, blev »ECU« erstattet med »euro«.

5

(6)  Artikel 5 i forordning (EØF) nr. 4254/88, som ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 2083/93 af 20. juli 1993 (EFT L 193 af 31.7.1993, s. 34).

6

(7)  Primært operationelle programmer, enhedsprogrammeringsdokumenter og EF-initiativprogrammer.

7

(8)  Forordning (EF) nr. 1260/1999, artikel 26, stk. 3.

8

(9)  Jf. navnlig artikel 39-41 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

9

(10)  Otte projekter, der var vedtaget mellem 2000 og 2002, blev ikke desto mindre undersøgt inden for rammerne af en efterfølgende evaluering, der blev gennemført på vegne af Kommissionen (jf. punkt 41).

10

(11)  Jf. »Guide de l’analyse des coûts et avantages des grands projets du FEDER, dans le cadre de la politique régionale communautaire«, (retningslinjer for gennemførelse af cost-benefit-analyser af store EFRU-projekter, der gennemføres inden for rammerne af Fællesskabets regionalpolitik), som blev udarbejdet i 1994. I 1997 blev der offentliggjort reviderede retningslinjer, som også omhandlede samhørighedsfondsprojekter. »Guide de l'analyse coûts-avantages des projets d'investissements des Fonds structurels (FEDER), du Fonds de cohésion et de l'ISPA« (retningslinjer for cost-benefit-analyser af investeringsprojekter under strukturfondene (EFRU), Samhørighedsfonden og ISPA), som dækker den følgende periode, erstattede i 2002 det tidligere forvaltningsredskab. Disse dokumenter er disponible på Kommissionens netsted på følgende adresse: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

(12)  De retningslinjer, som blev offentliggjort i 2002, præciserer navnlig de finansielle og økonomiske diskonteringssatser og de sektorbestemte tidshorisonter, der skal anvendes ved vurderingen af projekternes rentabilitet. Retningslinjerne indeholder imidlertid ikke nærmere oplysninger om eller prognoseteknikker til måling af effekten på miljø og jobskabelse.

12

(13)  Artikel 26, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999; fristen er på tre måneder, hvis samråd med Den Europæiske Investeringsbank viser sig at være nødvendigt.

13

(14)  Jf. i denne forbindelse også punkt 22, 23 og 24.

14

(15)  I henhold til denne regel bortfalder forpligtelserne automatisk, hvis de ikke har givet anledning til betalinger inden for to år efter den dato, hvor de tilsvarende bevillinger blev opført på fællesskabsbudgettet. Den har til formål at tilskynde til, at projekterne gennemføres hurtigt.

15

(16)  Artikel 26, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 4253/88, som ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/93, for så vidt angår EFRU-projekter fra perioden 1994-1999; artikel 25 og 26 i forordning (EF) nr. 1260/1999 for så vidt angår EFRU-projekter fra perioden 2000-2006. Artikel 10 i forordning (EF) nr. 1164/94 og forordning (EF) nr. 1264/1999 for så vidt angår samhørighedsprojekter fra henholdsvis perioden 1994-1999 og perioden 2000-2006.

16

(17)  Jf. artikel 26, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

17

(18)  Jf. henholdsvis artikel 13 i forordning (EØF) nr. 2052/88, som ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 2081/93 af 20. juli 1993 (EFT L 193 af 31.7.1993, s. 5), og artikel 29 i fororordning (EF) nr. 1260/1999 for så vidt angår EFRU, og artikel 17 i forordning (EØF) nr. 4253/88, som ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/93, og artikel 7 i forordning (EF) nr. 1264/1999 for så vidt angår Samhørighedsfonden.

18

(19)  Formlen til beregning af finansieringskløftsatsen er: r = (C – R)/C, hvor C er den samlede diskonterede oprindelige investeringsudgift og R er de diskonterede nettodriftsindtægter.

19

(20)  »Simplification, transparence et cohérence dans l'évaluation des grands projets d'infrastructures publiques: application de quatre règles de base« (Forenkling, gennemsigtighed og sammenhæng i evalueringen af store projekter vedrørende offentlige infrastrukturer: anvendelsen af fire grundregler), Generaldirektoratet for Regionalpolitik, notat af 14. april 2003, som blev forelagt formelt for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og kandidatlandene. Generaldirektoratet havde allerede i juli 2002 forelagt et notat om de nye regler for anvendelsen af formlerne til beregning af finansieringskløfterne for Komitéen for Udvikling og Omstilling i Regionerne.

20

(21)  For disse to projekttypers vedkommende kræver princippet om, at forureneren betaler, at der fastsættes et højere takstniveau til dækning af drifts- og investeringsomkostningerne, hvilket reducerer finansieringskløften og dermed også det beløb, der ydes i fællesskabsstøtte. I stedet for den traditionelle formel anvendes der derfor en ændret formel, som korrigerer for denne »forvridning«, idet man i formlen ikke tager alle nettodriftsindtægter i betragtning, men kun den del af indtægterne, der er beregnet i forhold til den investeringsstøtte, Kommissionen har ydet. Der anvendes ikke helt samme formel for Samhørighedsfonden og EFRU.

21

(22)  Jf. arbejdsdokument 4: »Den nye programmeringsperiode 2007-2013 — Retningslinjer for den metode, der skal anvendes til cost-benefit-analyser«, august 2006.

22

(23)  Artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2052/88, som ændret ved forordning (EØF) nr. 2081/93, og artikel 43 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

23

(24)  Der er dog muligt at foretage en individuel efterfølgende evaluering. I henhold til artikel 27, stk. 4, i finansforordningen fra 2002 skal alle de programmer og aktiviteter, der giver anledning til store udgifter, evalueres; og i artikel 21 i gennemførelsesbestemmelserne til samme finansforordning fastsættes det, at alle programmer eller aktioner over 5 millioner euro skal gøres til genstand for en midtvejsevaluring og/eller en efterfølgende evaluering. Til trods for disse bestemmelser har Kommissionen påberåbt sig retten til selv at fastlægge det mere eller mindre aggregerede niveau for, hvornår der skal gennemføres en evaluering, idet den tager hensyn til en række kriterier, herunder navnlig den finansielle betydning og forventede effekt (jf. endvidere den nyligt offentliggjorde meddelelse til Kommissionen fra Dalia Grybauskaitė »Répondre aux besoins stratégiques: renforcer l’usage de l’évaluation«, SEK(2007) 213 af 14. februar 2007, punkt 2.1).

24

(25)  Artikel 13 i forordning (EF) nr. 1164/94 og (EF) nr. 1264/1999.

25

(26)  Artikel 25 i forordning (EØF) nr. 2082/93.

26

(27)  Som eksempler kan nævnes Irland, hvor Forfás hvert år foretager efterfølgende evaluering af en stikprøve af erhvervsinvesteringer, og Portugal, hvor Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) gennemførte en efterfølgende evaluering af en række infrastrukturinvesteringers makroøkonomiske effekt ved hjælp af økonometriske modeller.

27

(28)  Modellerne blev blandt andet anvendt i forbindelse med investeringer i ni store transportinfrastrukturer i spanske miljøprojekter. Anvendelsen af disse modeller blev gennemgået i særberetning nr. 15/2000.

28

(29)  Projekterne hørte til programmeringsperioden 1994-1999 med undtagelse af otte projekter, som var vedtaget af Kommissionen mellem 2000 og 2002.

29

(30)  Jf. blandt andet særberetning nr. 15/2000 om Samhørighedsfonden, nr. 12/2001 om visse strukturinterventioner til fordel for beskæftigelsen, nr. 7/2003 om programmeringen af strukturfondsinterventionerne i perioden 2000-2006, nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999.

30

(31)  Artikel 36, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1260/1999.

31

(32)  Forordning (EF) nr. 1083/2006. De anførte aspekter er omtalt i henholdsvis artikel 39-41, artikel 37, artikel 55 og artikel 67, stk. 2, litra g).

32

(33)  Der er fastsat nye beløbsgrænser: 25 millioner euro for miljøprojekter og 50 millioner euro for andre projekter.

33

---

BILAG I

STIKPRØVE I OG II FORDELT PÅ MEDLEMSSTATER — LISTE OVER UNDERSØGTE PROJEKTER

| Bilagskontrol og kontrol i medlemsstaterne (50 projekter) | Supplerende bilagskontrol i Kommissionen (36 projekter) |
| --- | --- |
| Tyskland







  — | Buna Sow — project 25153584 |

Bilagskontrol og kontrol i medlemsstaterne (50 projekter)

Supplerende bilagskontrol i Kommissionen (36 projekter)

Tyskland

—

Buna Sow — project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen »Logport« Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen »Logport« Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Tyskland

/

Grækenland

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994-1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994-1999)

| — | General hospital of Chania — project 18861 (OP Crete 1994-1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania — project 18861 (OP Crete 1994-1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000-2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000-2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Grækenland

| — | Développement du tram d'Athènes — C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes — C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo — C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo — C(2004)/4367

Spanien

| — | Túnel de Somport — 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport — 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia — 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia — 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200-220 km/h entre ppkk 30 y 50-10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200-220 km/h entre ppkk 30 y 50-10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin — Nadela — 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin — Nadela — 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) — VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) — VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) — CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) — CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante — C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante — C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria — C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria — C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) — C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) — C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto — C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto — C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE — C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE — C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA — C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA — C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA — C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA — C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas — Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas — Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Spanien

| — | Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA — C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA — C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441

| — | Ford España — C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España — C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España — C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España — C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata — C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata — C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico — C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico — C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Frankrig

| — | RN 20 — Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 — Déviation de Foix

| — | RCEA — Route Centre Europe Atlantique — C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA — Route Centre Europe Atlantique — C(2003) 2265

| — | Sevelnord — C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord — C(2003) 53

| — | Pilkington — C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington — C(2002) 3478

Frankrig

| — | Tunnel du Lioran — C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran — C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand — C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand — C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne — C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne — C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes — 2ème tranche — C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes — 2ème tranche — C(2003) 3131

Irland

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Irland

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617

Italien

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel — C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel — C(2004) 5697

| — | RFI SpA — Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia — C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA — Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia — C(2005) 1268

Italien

| — | Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli — Vantivelli/Dante — C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli — Vantivelli/Dante — C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233

| — | FRIEL — C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL — C(2005) 2839

| — | IVECO — C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO — C(2005) 1481

Portugal

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal — C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal — C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II et V-C(2000) 3486 et C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II et V-C(2000) 3486 et C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête-Caíde) — C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête-Caíde) — C(2001) 2124

| — | Infineon technologies — C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies — C(2004) 3220

| — | Mabor Continental — C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental — C(2004) 661

Portugal

| — | IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço — C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço — C(2001) 2011

| — | EPCOS — C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS — C(2003) 183

| — | CIMPOR — C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR — C(2003) 5099

| — | MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Det Forenede Kongerige

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) — C(2001)2059 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) — C(2001)2059 et C(2003)5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) — C(2003)206 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) — C(2003)206 et C(2003)5386

Det Forenede Kongerige

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinbourgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinbourgh Biomedical Research Institute

---

BILAG II

UNDERSØGTE STORE PROJEKTER 2000-2006 — DISKONTERINGSSATSER OG TIDSHORISONTER

| Projekt | Sektor | Finansiel diskonteringssats | Økonomisk diskonteringssats | Tidshorisont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder | Infrastruktur | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infr. | 6 og 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Grækenland |
| Extension Metro Athens (CF) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | Infr. | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP OALAA) | Infr. | 6 | 5 | 12 |
| Extensions Metro Athens | Infr. | ikke fastsat | 6 | ikke fastsat |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Frankrig |
| RCEA | Infr. | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Erhvervsinv. | — | — | — |
| Pilkington | Erhv. | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infr. | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infr. | 4 og 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infr. | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infr. | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infr. | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infr. | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Erhv. | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Erhv. | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Erhv. | 6 | 6 | 5 |
| Spanien |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infr.-Miljø | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infr.-Miljø | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Erhv. | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Erhv. | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española-Andalucia | Erhv. | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas — Cádiz | Erhv. | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342 | Erhv. | 3,5 | — | ikke fastsat |
| Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180 | Erhv. | 6 | — | ikke fastsat |
| Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181 | Erhv. | ikke fastsat | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974 | Erhv. | ikke fastsat | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658 | Erhv. | ikke fastsat | — | 5 |
| Intercontinental Química SA — C(2004) 2306 | Erhv. | ikke fastsat | — | ikke fastsat |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736 | Erhv. | ikke fastsat | — | ikke fastsat |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738 | Erhv. | ikke fastsat | — | ikke fastsat |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441 | Erhv. | ikke fastsat | — | ikke fastsat |
| Ford España — C(2003) 4229 | Erhv. | 4,5 | — | 11 |
| Ford España — C(2004) 2303 | Erhv. | 4,5 | — | 10 |
| Renault España — C(2004) 2304 | Erhv. | ikke fastsat | — | 7 |
| Renault España — C(2004) 3444 | Erhv. | ikke fastsat | — | 10 |
| Renault España — C(2004) 3702 | Erhv. | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 275 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 0141 | Infr.. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 245 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata — C(2004) 2440 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 3809 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo — C(2003) 209 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico — C(2003) 211 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico — C(2003) 2594 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Irland |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran-Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Italien |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch — C(2004) 5697 | Erhv. | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA — Ligne Caserta-Foggia — C(2005) 1268 | Infr. | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli — Vanvitelli/Dante — C(2005) 5241 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233 | Infr. | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL — C(2005) 2839 | Infr.-Energi | 5 | 5 | 16 |
| IVECO — C(2005) 1481 | Erhv. | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugal |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951 | Infr.-Miljø | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal — C(2003) 4458 | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II-C(2000) 3486 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas — Faro) — C(2001) 3590 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124 | Infr. | 5 | | 35 |
| Infineon technologies — C(2004) 3220 | Erhv. | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental — C(2004) 661 | Erhv. | 3 | — | 10 |
| IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727 | Infr. | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço — C(2001) 2011 | Infr.-Energi | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS — C(2003) 183 | Erhv. | 10 | — | 10 |
| CIMPOR — C(2003) 5099 | Erhv. | 8 | — | 6 |
| MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078 | Infr. | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infr. | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Det Forenede Kongerige |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Erhv. | ikke fastsat | ikke fastsat | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Erhv. | ikke fastsat | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinbourgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Projekt

Sektor

Finansiel diskonteringssats

Økonomisk diskonteringssats

Tidshorisont

Tyskland

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

Infrastruktur

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infr.

6 og 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Grækenland

Extension Metro Athens (CF)

Infr.

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

Infr.

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

Infr.

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP OALAA)

Infr.

6

5

12

Extensions Metro Athens

Infr.

ikke fastsat

6

ikke fastsat

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infr.

6

6

25

Frankrig

RCEA

Infr.

—

8

25

Sevelnord

Erhvervsinv.

—

—

—

Pilkington

Erhv.

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infr.

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infr.

4 og 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infr.

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infr.

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infr.

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infr.

6

8

30

ATMEL II

Erhv.

5,5

—

5

ATMEL III

Erhv.

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Erhv.

6

6

5

Spanien

Ampliación del Puerto de Alicante

Infr.

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infr.

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infr.-Miljø

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infr.-Miljø

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infr.

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infr.

6

6

20

Glapilk, AIE

Erhv.

5

—

25

Tableros Tradema SA

Erhv.

10

—

10

EADS Petroquimica Española-Andalucia

Erhv.

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas — Cádiz

Erhv.

8

—

10

Dupont Ibérica SL — C(2003) 1342

Erhv.

3,5

—

ikke fastsat

Fibras del Noroeste SA — C(2003) 180

Erhv.

6

—

ikke fastsat

Bioetanol Galicia SA — C(2003) 181

Erhv.

ikke fastsat

—

5

BP Oil Refinería de Castellón — C(2003) 3974

Erhv.

ikke fastsat

—

10

Biocarburantes de Castilla y León — C(2004) 658

Erhv.

ikke fastsat

—

5

Intercontinental Química SA — C(2004) 2306

Erhv.

ikke fastsat

—

ikke fastsat

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo — C(2003) 4736

Erhv.

ikke fastsat

—

ikke fastsat

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz — C(2003) 4738

Erhv.

ikke fastsat

—

ikke fastsat

Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441

Erhv.

ikke fastsat

—

ikke fastsat

Ford España — C(2003) 4229

Erhv.

4,5

—

11

Ford España — C(2004) 2303

Erhv.

4,5

—

10

Renault España — C(2004) 2304

Erhv.

ikke fastsat

—

7

Renault España — C(2004) 3444

Erhv.

ikke fastsat

—

10

Renault España — C(2004) 3702

Erhv.

—

—

5

Autovia de la Plata — C(2004) 275

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 0141

Infr..

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 245

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata — C(2004) 2440

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 1336

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 3809

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo — C(2003) 209

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico — C(2003) 211

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico — C(2003) 2594

Infr.

—

5

30

Irland

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran-Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Italien

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch — C(2004) 5697

Erhv.

6

5

10

RFI SpA — Ligne Caserta-Foggia — C(2005) 1268

Infr.

6

5

30

Metropolitana di Napoli — Dante/Garibaldi — C(2005) 5235

Infr.

6

6

30

Metropolitana di Napoli — Vanvitelli/Dante — C(2005) 5241

Infr.

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela — C(2005) 5233

Infr.

5

5

35

FRIEL — C(2005) 2839

Infr.-Energi

5

5

16

IVECO — C(2005) 1481

Erhv.

6

6

4 + 7

Portugal

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão — C(2003) 2951

Infr.-Miljø

6

6

30

Porto do Caniçal — C(2003) 4458

Infr.

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II-C(2000) 3486

Infr.

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas — Faro) — C(2001) 3590

Infr.

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête — Caíde) — C(2001) 2124

Infr.

5

35

Infineon technologies — C(2004) 3220

Erhv.

3

—

10

Mabor Continental — C(2004) 661

Erhv.

3

—

10

IC 10 — Ponte sobre o Tejo em Santarém — C(2001) 2727

Infr.

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço — C(2001) 2011

Infr.-Energi

8,4

—

30

EPCOS — C(2003) 183

Erhv.

10

—

10

CIMPOR — C(2003) 5099

Erhv.

8

—

6

MST — Metropolitano do Sul do Tejo — C(2003) 3078

Infr.

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infr.

6,62

12

25/27

Det Forenede Kongerige

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Erhv.

ikke fastsat

ikke fastsat

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Erhv.

ikke fastsat

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinbourgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

KOMMISSIONENS SVAR

RESUME

| I. | På grund af de meget betydelige beløb, der indgår i store projekter, mener Kommissionen, at det er vigtigt at underkaste disse projekter en strengere ansøgningsprocedure og en mere indgående undersøgelse. Dette vil medvirke til at sikre en maksimal effekt med hensyn til regionaludvikling og en effektiv anvendelse af fællesskabsmidlerne. |
| --- | --- |

I.

På grund af de meget betydelige beløb, der indgår i store projekter, mener Kommissionen, at det er vigtigt at underkaste disse projekter en strengere ansøgningsprocedure og en mere indgående undersøgelse. Dette vil medvirke til at sikre en maksimal effekt med hensyn til regionaludvikling og en effektiv anvendelse af fællesskabsmidlerne.

| III. | Kommissionen er enig i, at ansøgningerne fra medlemsstaterne vedrørende store projekter har været af blandet kvalitet. For at forbedre ansøgningernes kvalitet har Kommissionen under projektgennemgangen anmodet projektlederne om præciseringer og yderligere oplysninger.
  Kommissionen har truffet foranstaltninger med henblik på at forbedre både medlemsstaternes projektansøgninger og dens egen projektgennemgang. Disse foranstaltninger vil få fuld virkning i løbet af programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

III.

Kommissionen er enig i, at ansøgningerne fra medlemsstaterne vedrørende store projekter har været af blandet kvalitet. For at forbedre ansøgningernes kvalitet har Kommissionen under projektgennemgangen anmodet projektlederne om præciseringer og yderligere oplysninger.

Kommissionen har truffet foranstaltninger med henblik på at forbedre både medlemsstaternes projektansøgninger og dens egen projektgennemgang. Disse foranstaltninger vil få fuld virkning i løbet af programmeringsperioden 2007-2013.

| IV. | Kommissionen er enig i Rettens anbefalinger og vil sikre, at de forbedrede bestemmelser anvendes korrekt.
  Kommissionen har med henblik på programmeringsperioden 2007-2013 offentliggjort et arbejdsdokument om cost-benefit-analyse (CBA), som skulle kunne forbedre CBA'ernes kvalitet og udgøre en fælles ramme for projektvurderingen. Dokumentet fastslår også en metode for beregning af størrelsen af EU-tilskud baseret på bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1083/2006. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen er enig i Rettens anbefalinger og vil sikre, at de forbedrede bestemmelser anvendes korrekt.

Kommissionen har med henblik på programmeringsperioden 2007-2013 offentliggjort et arbejdsdokument om cost-benefit-analyse (CBA), som skulle kunne forbedre CBA'ernes kvalitet og udgøre en fælles ramme for projektvurderingen. Dokumentet fastslår også en metode for beregning af størrelsen af EU-tilskud baseret på bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1083/2006.

| V. | I forbindelse med den brede efterfølgende evaluering af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 2000-2006 vil Kommissionen anvende oplysningerne vedrørende store projekter til at løse specifikke evalueringsproblemer, såsom enhedsomkostninger i forbindelse med infrastrukturprojekter. |
| --- | --- |

V.

I forbindelse med den brede efterfølgende evaluering af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 2000-2006 vil Kommissionen anvende oplysningerne vedrørende store projekter til at løse specifikke evalueringsproblemer, såsom enhedsomkostninger i forbindelse med infrastrukturprojekter.

| VI. | Kommissionen er enig i, at medlemsstaterne ville kunne have udbytte af efterfølgende evalueringer af større projekter, og den har derfor altid tilskyndet til denne praksis.
  I de nye ansøgningsformularer anmodes der specifikt om en beskrivelse af udgangspositionen og om de relevante indikatorer for resultater og for bidrag til gennemførelsen af programmålsætningerne. Det nye redskab til elektronisk udveksling af oplysninger vil lette indsamlingen af de strukturerede projektdata, som kræves i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning.
  De årlige gennemførelsesrapporter vil skulle omfatte oplysninger om udviklingen i og finansieringen af store projekter. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionen er enig i, at medlemsstaterne ville kunne have udbytte af efterfølgende evalueringer af større projekter, og den har derfor altid tilskyndet til denne praksis.

I de nye ansøgningsformularer anmodes der specifikt om en beskrivelse af udgangspositionen og om de relevante indikatorer for resultater og for bidrag til gennemførelsen af programmålsætningerne. Det nye redskab til elektronisk udveksling af oplysninger vil lette indsamlingen af de strukturerede projektdata, som kræves i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning.

De årlige gennemførelsesrapporter vil skulle omfatte oplysninger om udviklingen i og finansieringen af store projekter.

| VII. | Ved enhver revision af kravene i forbindelse med store projekter bør der tages højde for virkningen af de forbedringer af procedurerne, der er gennemført for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

VII.

Ved enhver revision af kravene i forbindelse med store projekter bør der tages højde for virkningen af de forbedringer af procedurerne, der er gennemført for perioden 2007-2013.

FORBEREDER KOMMISSIONEN FÆLLESSKABSFINANSIERINGEN AF STORE PROJEKTER PÅ HENSIGTSMÆSSIG VIS?

| 15. | Kommissionen undersøger projektansøgningerne så grundigt som muligt med udgangspunkt i de faktorer og kriterier, der er anført i artikel 26, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999. Den foretager de nødvendige interne høringer og inddrager om nødvendigt Den Europæiske Investeringsbank (EIB) med henblik på at kunne foretage en fuldstændig vurdering. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen undersøger projektansøgningerne så grundigt som muligt med udgangspunkt i de faktorer og kriterier, der er anført i artikel 26, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999. Den foretager de nødvendige interne høringer og inddrager om nødvendigt Den Europæiske Investeringsbank (EIB) med henblik på at kunne foretage en fuldstændig vurdering.

| 16. | Kommissionen er enig i Rettens principerklæring med hensyn til, hvilke normer der bør sigtes mod ved undersøgelsen af store projekter. Det er imidlertid vigtigt at tage højde for de krav, der stilles i kraft af de gældende bestemmelser:






  a) | Kommissionen er henvist til de oplysninger, medlemsstaterne fremkommer med |
| --- | --- | --- |

16.

Kommissionen er enig i Rettens principerklæring med hensyn til, hvilke normer der bør sigtes mod ved undersøgelsen af store projekter. Det er imidlertid vigtigt at tage højde for de krav, der stilles i kraft af de gældende bestemmelser:

a)

Kommissionen er henvist til de oplysninger, medlemsstaterne fremkommer med

| b) og c) | forskellige regler for EFRU og Samhørighedsfonden er blevet fortolket forskelligt af medlemsstaterne. Kommissionen har ikke haft nogen klare retlige kriterier, som den kunne anvende til at kræve, at medlemsstaterne accepterer et givet finansielt bidrag. |
| --- | --- |

b) og c)

forskellige regler for EFRU og Samhørighedsfonden er blevet fortolket forskelligt af medlemsstaterne. Kommissionen har ikke haft nogen klare retlige kriterier, som den kunne anvende til at kræve, at medlemsstaterne accepterer et givet finansielt bidrag.

| 17. | Desuden blev en vejledning vedrørende Samhørighedsfonden 2000-2006 fremsendt til medlemsstaterne i 2000. Den indeholdt bilag om »forureneren betaler«-princippet og om finansiering af indtægtsskabende projekter.
  CBA-vejledningen fra 2002 er i øjeblikket ved at blive ajourført, således at den afspejler den nye lovgivningsramme og medtager den seneste udvikling i metodeanvendelsen. Den nye version vil blive udsendt i andet kvartal af 2008. Den uddyber de afsnit, der omhandler medtagelsen af miljømæssige og beskæftigelsesmæssige aspekter i CBA'erne. |
| --- | --- |

17.

Desuden blev en vejledning vedrørende Samhørighedsfonden 2000-2006 fremsendt til medlemsstaterne i 2000. Den indeholdt bilag om »forureneren betaler«-princippet og om finansiering af indtægtsskabende projekter.

CBA-vejledningen fra 2002 er i øjeblikket ved at blive ajourført, således at den afspejler den nye lovgivningsramme og medtager den seneste udvikling i metodeanvendelsen. Den nye version vil blive udsendt i andet kvartal af 2008. Den uddyber de afsnit, der omhandler medtagelsen af miljømæssige og beskæftigelsesmæssige aspekter i CBA'erne.

| 18. | Første led — De fleste projekter fra 2000-2006 blev rent faktisk forelagt efter, at der var givet detaljeret vejledning i 2003.
  Andet led — Resultaterne af den tværtjenstlige høring fremgår af et bilag, der ledsager den foreslåede afgørelse, således at Kommissionen er orienteret om alle afvigende synspunkter, inden den træffer sin afgørelse. Generaldirektoratet for Regionalpolitik bestræber sig på at fremskaffe enhver yderligere dokumentation, som de øvrige tjenester måtte ønske for at få uklare punkter belyst.
  Tredje led — der er ikke nogen grundlæggende regler i forordningerne om kriterierne for placering af projekter under den ene eller den anden fond. De former for projekter, som fondene kan anvendes på, er bestemt af fondenes forordninger, dvs. artikel 2 i forordning (EF) nr. 1783/1999 for EFRU og artikel 3 i forordning (EF) nr. 1164/94 for Samhørighedsfonden. Samhørighedsfonden har et langt snævrere anvendelsesområde, idet den er begrænset til TEN-T-projekter og miljøprojekter.
  Tekstboks 1 — I forbindelse med erhvervsprojekter kan argumenter vedrørende regionaludvikling veje tungere end argumenter mod finansiering baseret på projekternes finansielle udbytte. Statsstøtte kan tillades for at kompensere for ulemper på grund af beliggenhed.
  Hvad angår undergrundsbaneprojektet var konklusionen, at en manglende direkte forbindelse til TEN-T ikke skulle udelukke projektet fra at modtage finansiering fra Samhørighedsfonden. Generaldirektoratet for Miljø ønskede, at en accept af dette projekt ikke måtte være til skade for klassiske miljøprojekter, som finansieres over Samhørighedsfonden, hvilket heller ikke blev tilfældet. Det er meget vanskeligt rent kvantitativt at fastslå de miljømæssige virkninger af et individuelt projekt på grund af de mange faktorer, der har indflydelse på luftforurening og energiforbrug i et stort byområde.
  Tekstboks 2 — For et projekt, der er støtteberettiget under begge fonde, er projektets modningsgrad et vigtigt element, eftersom afslutningsfristen for projekter under Samhørighedsfonden er noget mere fleksibel end for projekter under EFRU-programmerne. Samfinansieringssatsen på 66 % for projektet under Samhørighedsfonden var berettiget, da der er mulighed for at anvende højere samfinansieringssatser under Samhørighedsfonden, og da samfinansiering fra EFRU til projekter i medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden, er begrænset til 50 % (artikel 29, stk. 4, litra a), i forordning (EF) nr. 1260/1999). |
| --- | --- |

18.

Første led — De fleste projekter fra 2000-2006 blev rent faktisk forelagt efter, at der var givet detaljeret vejledning i 2003.

Andet led — Resultaterne af den tværtjenstlige høring fremgår af et bilag, der ledsager den foreslåede afgørelse, således at Kommissionen er orienteret om alle afvigende synspunkter, inden den træffer sin afgørelse. Generaldirektoratet for Regionalpolitik bestræber sig på at fremskaffe enhver yderligere dokumentation, som de øvrige tjenester måtte ønske for at få uklare punkter belyst.

Tredje led — der er ikke nogen grundlæggende regler i forordningerne om kriterierne for placering af projekter under den ene eller den anden fond. De former for projekter, som fondene kan anvendes på, er bestemt af fondenes forordninger, dvs. artikel 2 i forordning (EF) nr. 1783/1999 for EFRU og artikel 3 i forordning (EF) nr. 1164/94 for Samhørighedsfonden. Samhørighedsfonden har et langt snævrere anvendelsesområde, idet den er begrænset til TEN-T-projekter og miljøprojekter.

Tekstboks 1 — I forbindelse med erhvervsprojekter kan argumenter vedrørende regionaludvikling veje tungere end argumenter mod finansiering baseret på projekternes finansielle udbytte. Statsstøtte kan tillades for at kompensere for ulemper på grund af beliggenhed.

Hvad angår undergrundsbaneprojektet var konklusionen, at en manglende direkte forbindelse til TEN-T ikke skulle udelukke projektet fra at modtage finansiering fra Samhørighedsfonden. Generaldirektoratet for Miljø ønskede, at en accept af dette projekt ikke måtte være til skade for klassiske miljøprojekter, som finansieres over Samhørighedsfonden, hvilket heller ikke blev tilfældet. Det er meget vanskeligt rent kvantitativt at fastslå de miljømæssige virkninger af et individuelt projekt på grund af de mange faktorer, der har indflydelse på luftforurening og energiforbrug i et stort byområde.

Tekstboks 2 — For et projekt, der er støtteberettiget under begge fonde, er projektets modningsgrad et vigtigt element, eftersom afslutningsfristen for projekter under Samhørighedsfonden er noget mere fleksibel end for projekter under EFRU-programmerne. Samfinansieringssatsen på 66 % for projektet under Samhørighedsfonden var berettiget, da der er mulighed for at anvende højere samfinansieringssatser under Samhørighedsfonden, og da samfinansiering fra EFRU til projekter i medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden, er begrænset til 50 % (artikel 29, stk. 4, litra a), i forordning (EF) nr. 1260/1999).

| 19. | Den afgrænsede periode for behandling af ansøgninger begynder at løbe fra modtagelsen af de fuldstændige oplysninger. Derfor betegner de behandlingsperioder, som Retten omtaler, ikke nødvendigvis en overskridelse af fristen. Som Retten selv nævner har årsagen til forsinkelserne hovedsagelig været, at det var nødvendigt at anmode om præciseringer eller supplerende oplysninger hos de forvaltende myndigheder. |
| --- | --- |

19.

Den afgrænsede periode for behandling af ansøgninger begynder at løbe fra modtagelsen af de fuldstændige oplysninger. Derfor betegner de behandlingsperioder, som Retten omtaler, ikke nødvendigvis en overskridelse af fristen. Som Retten selv nævner har årsagen til forsinkelserne hovedsagelig været, at det var nødvendigt at anmode om præciseringer eller supplerende oplysninger hos de forvaltende myndigheder.

| 20. | Første led — Kommissionen tilskynder medlemsstaterne til at forelægge ansøgninger om tilskud for projekter, som er tilstrækkelig modne. For at undgå, at der forelægges ansøgninger for umodne projekter, besluttede Kommissionen i 2002, at afgørelser vedrørende projekter under Samhørighedsfonden kun kunne ændres én gang i projektets levetid. JASPERS-faciliteten, som nu er oprettet for perioden 2007-2013 (se svaret til punkt 57), har også til formål at bistå medlemsstaterne med at forbedre projektforberedelsen. Der kan forekomme udgiftsoverskridelser selv ved velforberedte, modne projekter, især på grund af stigende udgifter til råmaterialer, og især hvis gennemførelsen løber over flere år. Forsinkelser skyldes undertiden administrative eller retlige procedurer i medlemsstaterne, hvilket ikke har noget at gøre med projekternes modenhed, når de forelægges.
  Andet led — Forordningerne tillader medlemsstaterne at forelægge ansøgninger om tilskud til projekter, der stort set er gennemført. I forbindelse med erhvervsprojekter tildeles EU-tilskuddet ofte som et supplement til den nationale støtte inden for rammerne af det tilladte loft for statsstøtte. Således vil de nationale myndigheder have truffet deres beslutning et godt stykke tid, inden projektet er afsluttet. Under alle omstændigheder, og uafhængigt af forelæggelsestidspunktet, vil de oplysninger, der kræves i ansøgningerne, stille nogle relevante krav til medlemsstaterne, når det drejer sig om at begrunde projekter, ligesom de øger gennemsigtigheden.
  Tredje led — Erhvervsprojekter er undergivet reglerne for statsstøtteordninger, som omfatter kriterier for vurdering af retten til støtte og for den foreslåede støttepakkes forenelighed med statsstøttereglerne. Desuden kræver standardansøgningsformularen, at der gives oplysninger om, hvordan EFRU-bidraget vil kunne fremskynde eller er vigtigt for gennemførelsen af projektet. Retten henvises desuden til svaret til punkt 32.
  Fjerde led — Tilfælde, hvor grupper af projekter bliver accepteret som store EFRU-projekter, er sjældne og berettiget af særlige omstændigheder. Fordelen ved at have status som stort projekt under »n+2«-reglen opvejes af de strengere oplysningskrav. Dette nedsætter risikoen for ansøgninger om »falske« store projekter. Det er Kommissionens erfaring, at der er større risiko for, at medlemsstaterne undlader at anmelde projekter, som opfylder kriterierne for store projekter, og denne risiko var baggrunden for den definition, der blev anvendt i forordningerne: »projekter, som omfatter en række økonomisk uopdelelige arbejder«. |
| --- | --- |

20.

Første led — Kommissionen tilskynder medlemsstaterne til at forelægge ansøgninger om tilskud for projekter, som er tilstrækkelig modne. For at undgå, at der forelægges ansøgninger for umodne projekter, besluttede Kommissionen i 2002, at afgørelser vedrørende projekter under Samhørighedsfonden kun kunne ændres én gang i projektets levetid. JASPERS-faciliteten, som nu er oprettet for perioden 2007-2013 (se svaret til punkt 57), har også til formål at bistå medlemsstaterne med at forbedre projektforberedelsen. Der kan forekomme udgiftsoverskridelser selv ved velforberedte, modne projekter, især på grund af stigende udgifter til råmaterialer, og især hvis gennemførelsen løber over flere år. Forsinkelser skyldes undertiden administrative eller retlige procedurer i medlemsstaterne, hvilket ikke har noget at gøre med projekternes modenhed, når de forelægges.

Andet led — Forordningerne tillader medlemsstaterne at forelægge ansøgninger om tilskud til projekter, der stort set er gennemført. I forbindelse med erhvervsprojekter tildeles EU-tilskuddet ofte som et supplement til den nationale støtte inden for rammerne af det tilladte loft for statsstøtte. Således vil de nationale myndigheder have truffet deres beslutning et godt stykke tid, inden projektet er afsluttet. Under alle omstændigheder, og uafhængigt af forelæggelsestidspunktet, vil de oplysninger, der kræves i ansøgningerne, stille nogle relevante krav til medlemsstaterne, når det drejer sig om at begrunde projekter, ligesom de øger gennemsigtigheden.

Tredje led — Erhvervsprojekter er undergivet reglerne for statsstøtteordninger, som omfatter kriterier for vurdering af retten til støtte og for den foreslåede støttepakkes forenelighed med statsstøttereglerne. Desuden kræver standardansøgningsformularen, at der gives oplysninger om, hvordan EFRU-bidraget vil kunne fremskynde eller er vigtigt for gennemførelsen af projektet. Retten henvises desuden til svaret til punkt 32.

Fjerde led — Tilfælde, hvor grupper af projekter bliver accepteret som store EFRU-projekter, er sjældne og berettiget af særlige omstændigheder. Fordelen ved at have status som stort projekt under »n+2«-reglen opvejes af de strengere oplysningskrav. Dette nedsætter risikoen for ansøgninger om »falske« store projekter. Det er Kommissionens erfaring, at der er større risiko for, at medlemsstaterne undlader at anmelde projekter, som opfylder kriterierne for store projekter, og denne risiko var baggrunden for den definition, der blev anvendt i forordningerne: »projekter, som omfatter en række økonomisk uopdelelige arbejder«.

| 22. | Kommissionen er enig i, at de forelagte CBA'er var af blandet kvalitet. Anvendelse af CBA-vejledningen var ikke obligatorisk, men Generaldirektoratet for Regionalpolitik har opfordret de nationale myndigheder til at følge den, og det har bidraget til uddannelsestiltag. Frem for alt har Kommissionen dog bestræbt sig på at sikre, at der anvendes ensartede metoder til udarbejdelse af CBA'er i forbindelse med alle projekter i de enkelte medlemsstater, fordi CBA'er anvendes ved tildelingen af finansielle ressourcer til projekter og derfor bør udarbejdes på en ensartet måde.
  For at forbedre kvaliteten og sammenligneligheden af CBA'er i programmeringsperioden 2007-2013 har Generaldirektoratet for Regionalpolitik udarbejdet et arbejdsdokument med vejledning i gennemførelse af CBA'er (arbejdsdokument nr. 4 — se svar til punkt 24). |
| --- | --- |

22.

Kommissionen er enig i, at de forelagte CBA'er var af blandet kvalitet. Anvendelse af CBA-vejledningen var ikke obligatorisk, men Generaldirektoratet for Regionalpolitik har opfordret de nationale myndigheder til at følge den, og det har bidraget til uddannelsestiltag. Frem for alt har Kommissionen dog bestræbt sig på at sikre, at der anvendes ensartede metoder til udarbejdelse af CBA'er i forbindelse med alle projekter i de enkelte medlemsstater, fordi CBA'er anvendes ved tildelingen af finansielle ressourcer til projekter og derfor bør udarbejdes på en ensartet måde.

For at forbedre kvaliteten og sammenligneligheden af CBA'er i programmeringsperioden 2007-2013 har Generaldirektoratet for Regionalpolitik udarbejdet et arbejdsdokument med vejledning i gennemførelse af CBA'er (arbejdsdokument nr. 4 — se svar til punkt 24).

| 23. | Detaljeringsgraden i den analyse, der forelægges til støtte for finansieringsforslagene, er genstand for en individuel bedømmelse, især når den forelagte analyse er baseret på nationale kriterier for infrastrukturinvesteringer eller på en statsstøtteundersøgelse. |
| --- | --- |

23.

Detaljeringsgraden i den analyse, der forelægges til støtte for finansieringsforslagene, er genstand for en individuel bedømmelse, især når den forelagte analyse er baseret på nationale kriterier for infrastrukturinvesteringer eller på en statsstøtteundersøgelse.

| 24. | Første afsnit — Det er rigtigt, at ansøgninger vedrørende store projekter undertiden har lidt af de svagheder, som Retten anfører, og at Kommissionen i nogle tilfælde ikke har været i stand til at opnå alle de yderligere oplysninger, der var nødvendige, inden projektgodkendelsen.
  For perioden 2007-2013 indeholder arbejdsdokument nr. 4, som er en vejledning i gennemførelse af CBA'er, et sæt regler og vejledende værdier for nøgleparametre i forbindelse med CBA'er (dvs. diskonteringssatser, referenceperioder). I dokumentet anbefaler Kommissionen, at medlemsstaterne udarbejder deres egne CBA-retningslinjer, så de kan tage hensyn til deres specifikke institutionelle og økonomiske betingelser. JASPERS (se svar til punkt 57) bistår i øjeblikket medlemsstaterne med at udvikle nationale retningslinjer.
  Første led — Efter at der i Kommissionens gennemførelsesforordning er medtaget en struktureret liste over de oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med ansøgninger vedrørende store projekter (bilag XX til forordning (EF) nr. 1828/2006), er det fra 2007 ikke muligt at udelade vigtige oplysninger som investeringsafkast og referenceperiode, således at projekter, der mangler de grundlæggende CBA-elementer, principielt ikke vil kunne tages i betragtning.
  Andet led — For programmeringsperioden 2007-2013 anbefaler Kommissionen anvendelse af standardiserede referencetidshorisonter efter sektor (arbejdsdokument nr. 4). Det er ikke helt enkelt at kvantificere de miljømæssige virkninger, men CBA-vejledningen fastslår, at kvantificering bør foretages, og den anbefaler anvendelse af de forskellige teknikker, der er udviklet.
  Tredje led — De diskonteringssatser, som Kommissionen anbefaler, skal ses som benchmarks, som de nationale satser kan afvige fra, men Kommissionen anbefaler, at der er overensstemmelse mellem ensartede projekter inden for en medlemsstat eller region. Ansøgningsformularerne for perioden 2007-2013 skelner klart mellem finansiel rentabilitet med og uden EU-tilskud. Hvad angår medtagelsen af afskrivning fastslås det i både CBA-vejledningen og i arbejdsdokument nr. 4, at dette er et regnskabselement og ikke et cash-flow-element, hvorfor det ikke skal medtages i den diskonterede cash-flow-analyse.
  Andet afsnit — Kommissionen er enig i, at CBA'erne vedrørende produktive investeringer er ringere end for infrastrukturprojekter. For at forbedre vejledningen til medlemsstaterne om CBA'er vedrørende produktive investeringer har Kommissionen til hensigt at tilføje et case study om produktiv investering ved ajourføringen af CBA-vejledningen. Forskellene mellem den finansielle analyse og den økonomiske analyse i forbindelse med industriprojektet vil blive understreget.
  Tekstboks 3 — Kommissionen er enig i, at oplysninger om indvirkningen af forbundne projekter på de respektive lokaliteter så vidt muligt bør tages i betragtning ved udarbejdelsen af en ansøgning vedrørende store projekter. Det skal bemærkes, at netværksvirkninger typisk medtages i trafik- og efterspørgselsanalysen og derfor allerede indirekte indgår i CBA'erne. |
| --- | --- |

24.

Første afsnit — Det er rigtigt, at ansøgninger vedrørende store projekter undertiden har lidt af de svagheder, som Retten anfører, og at Kommissionen i nogle tilfælde ikke har været i stand til at opnå alle de yderligere oplysninger, der var nødvendige, inden projektgodkendelsen.

For perioden 2007-2013 indeholder arbejdsdokument nr. 4, som er en vejledning i gennemførelse af CBA'er, et sæt regler og vejledende værdier for nøgleparametre i forbindelse med CBA'er (dvs. diskonteringssatser, referenceperioder). I dokumentet anbefaler Kommissionen, at medlemsstaterne udarbejder deres egne CBA-retningslinjer, så de kan tage hensyn til deres specifikke institutionelle og økonomiske betingelser. JASPERS (se svar til punkt 57) bistår i øjeblikket medlemsstaterne med at udvikle nationale retningslinjer.

Første led — Efter at der i Kommissionens gennemførelsesforordning er medtaget en struktureret liste over de oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med ansøgninger vedrørende store projekter (bilag XX til forordning (EF) nr. 1828/2006), er det fra 2007 ikke muligt at udelade vigtige oplysninger som investeringsafkast og referenceperiode, således at projekter, der mangler de grundlæggende CBA-elementer, principielt ikke vil kunne tages i betragtning.

Andet led — For programmeringsperioden 2007-2013 anbefaler Kommissionen anvendelse af standardiserede referencetidshorisonter efter sektor (arbejdsdokument nr. 4). Det er ikke helt enkelt at kvantificere de miljømæssige virkninger, men CBA-vejledningen fastslår, at kvantificering bør foretages, og den anbefaler anvendelse af de forskellige teknikker, der er udviklet.

Tredje led — De diskonteringssatser, som Kommissionen anbefaler, skal ses som benchmarks, som de nationale satser kan afvige fra, men Kommissionen anbefaler, at der er overensstemmelse mellem ensartede projekter inden for en medlemsstat eller region. Ansøgningsformularerne for perioden 2007-2013 skelner klart mellem finansiel rentabilitet med og uden EU-tilskud. Hvad angår medtagelsen af afskrivning fastslås det i både CBA-vejledningen og i arbejdsdokument nr. 4, at dette er et regnskabselement og ikke et cash-flow-element, hvorfor det ikke skal medtages i den diskonterede cash-flow-analyse.

Andet afsnit — Kommissionen er enig i, at CBA'erne vedrørende produktive investeringer er ringere end for infrastrukturprojekter. For at forbedre vejledningen til medlemsstaterne om CBA'er vedrørende produktive investeringer har Kommissionen til hensigt at tilføje et case study om produktiv investering ved ajourføringen af CBA-vejledningen. Forskellene mellem den finansielle analyse og den økonomiske analyse i forbindelse med industriprojektet vil blive understreget.

Tekstboks 3 — Kommissionen er enig i, at oplysninger om indvirkningen af forbundne projekter på de respektive lokaliteter så vidt muligt bør tages i betragtning ved udarbejdelsen af en ansøgning vedrørende store projekter. Det skal bemærkes, at netværksvirkninger typisk medtages i trafik- og efterspørgselsanalysen og derfor allerede indirekte indgår i CBA'erne.

| 25. | Kommissionen foretager normalt en grundig vurdering. Når vedtagelsen af projektansøgningerne foregår over en relativt lang periode, skyldes det typisk, at Kommissionen i forbindelse med langt de fleste store projekter er nødsaget til at anmode om yderligere oplysninger (se punkt 19).
  Medens Kommissionen meget sjældent afviser projekter, trækker medlemsstaterne undertiden projekter tilbage som følge af bemærkninger fra Kommissionen. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen foretager normalt en grundig vurdering. Når vedtagelsen af projektansøgningerne foregår over en relativt lang periode, skyldes det typisk, at Kommissionen i forbindelse med langt de fleste store projekter er nødsaget til at anmode om yderligere oplysninger (se punkt 19).

Medens Kommissionen meget sjældent afviser projekter, trækker medlemsstaterne undertiden projekter tilbage som følge af bemærkninger fra Kommissionen.

| 27. | Formålet med statsstøtteundersøgelsen er at sikre, at der kun ydes statsstøtte op til det niveau, der er nødvendigt for at kompensere for ulemperne ved en given beliggenhed eller at belønne gennemførelsen af visse aktiviteter af offentlig interesse (såsom forskning, uddannelse eller miljøbeskyttelse). |
| --- | --- |

27.

Formålet med statsstøtteundersøgelsen er at sikre, at der kun ydes statsstøtte op til det niveau, der er nødvendigt for at kompensere for ulemperne ved en given beliggenhed eller at belønne gennemførelsen af visse aktiviteter af offentlig interesse (såsom forskning, uddannelse eller miljøbeskyttelse).

| 29. | I de tilfælde, Retten omtaler, var konklusionen af cost-benefit-analyserne eller de finansielle analyser ofte efter omfattende interne drøftelser, at de foreslåede samfinansieringssatser var berettigede.
  Evalueringsenheden har udviklet CBA-programmel, som sagsbehandlerne kan anvende til at kontrollere, at de analyser, medlemsstaterne har foretaget, er korrekte, herunder den beregning af finansieringskløften, der er anvendt til at fastsætte EU-tilskuddet. Programmellet har været til rådighed siden slutningen af 2004 og er for nylig blevet ajourført med henblik på medtagelse af de nye samfinansieringsregler for 2007-2013. |
| --- | --- |

29.

I de tilfælde, Retten omtaler, var konklusionen af cost-benefit-analyserne eller de finansielle analyser ofte efter omfattende interne drøftelser, at de foreslåede samfinansieringssatser var berettigede.

Evalueringsenheden har udviklet CBA-programmel, som sagsbehandlerne kan anvende til at kontrollere, at de analyser, medlemsstaterne har foretaget, er korrekte, herunder den beregning af finansieringskløften, der er anvendt til at fastsætte EU-tilskuddet. Programmellet har været til rådighed siden slutningen af 2004 og er for nylig blevet ajourført med henblik på medtagelse af de nye samfinansieringsregler for 2007-2013.

| 30. | Forordningerne for 2000-2006 gav en betydelig fleksibilitet med hensyn til fastsættelsen af medfinansieringssatser. Inden for Samhørighedsfonden tillod forordningen endog en endnu større fleksibilitet end for EFRU. Kommissionens vejledning (f.eks. de »appraisal summary tables«, der er omtalt i punkt 18) tager sigte på maksimal overensstemmelse mellem de anvendte metoder, specielt inden for en given medlemsstat, men der kan ikke pålægges fuldstændig ensartede standardfremgangsmåder.
  For programmeringsperioden 2007-2013 giver artikel 55 i forordning (EF) nr. 1083/2006 klarere regler for graduering af støtten. Beregningsmetoden for graduering af EU-støtten er forklaret i arbejdsdokument nr. 4 (se svaret til punkt 24). Ansøgningsformularerne er også blevet tilpasset for at sikre, at det er de relevante oplysninger, der forelægges. |
| --- | --- |

30.

Forordningerne for 2000-2006 gav en betydelig fleksibilitet med hensyn til fastsættelsen af medfinansieringssatser. Inden for Samhørighedsfonden tillod forordningen endog en endnu større fleksibilitet end for EFRU. Kommissionens vejledning (f.eks. de »appraisal summary tables«, der er omtalt i punkt 18) tager sigte på maksimal overensstemmelse mellem de anvendte metoder, specielt inden for en given medlemsstat, men der kan ikke pålægges fuldstændig ensartede standardfremgangsmåder.

For programmeringsperioden 2007-2013 giver artikel 55 i forordning (EF) nr. 1083/2006 klarere regler for graduering af støtten. Beregningsmetoden for graduering af EU-støtten er forklaret i arbejdsdokument nr. 4 (se svaret til punkt 24). Ansøgningsformularerne er også blevet tilpasset for at sikre, at det er de relevante oplysninger, der forelægges.

| 31. | De socioøkonomiske omstændigheder, såsom den relative velstand i den region, hvor investeringen foretages, kan indirekte spille en rolle ved fastsættelsen af støtten, bl.a. via behovsanalysen i CBA.
  Den økonomiske analyse har hovedsagelig betydning for afgørelsen om, hvorvidt et infrastrukturprojekt kan støttes eller ej. Når et projekt er udvalgt baseret på dets socioøkonomiske virkning, bliver støtten imidlertid normalt fastsat på grundlag af den finansielle analyse. Kommissionen mener, at dette er en korrekt fremgangsmåde. At give færre penge til økonomisk meget attraktive projekter kunne være til hinder for, at de blev realiseret.
  Kommissionen mener ikke, at den kan træffe afgørelse om strukturen i den samlede finansieringspakke, der foreslås af medlemsstaten, men kun om fællesskabsstøtten. |
| --- | --- |

31.

De socioøkonomiske omstændigheder, såsom den relative velstand i den region, hvor investeringen foretages, kan indirekte spille en rolle ved fastsættelsen af støtten, bl.a. via behovsanalysen i CBA.

Den økonomiske analyse har hovedsagelig betydning for afgørelsen om, hvorvidt et infrastrukturprojekt kan støttes eller ej. Når et projekt er udvalgt baseret på dets socioøkonomiske virkning, bliver støtten imidlertid normalt fastsat på grundlag af den finansielle analyse. Kommissionen mener, at dette er en korrekt fremgangsmåde. At give færre penge til økonomisk meget attraktive projekter kunne være til hinder for, at de blev realiseret.

Kommissionen mener ikke, at den kan træffe afgørelse om strukturen i den samlede finansieringspakke, der foreslås af medlemsstaten, men kun om fællesskabsstøtten.

| 32. | Hvis en erhvervsinvestering har været genstand for en ad hoc statsstøttegodkendelse eller er i overensstemmelse med en godkendt statsstøtteordning, vil denne vurdering normalt blive lagt til grund, når der anmodes om en EU-støtte, der ligger inden for den vedtagne ramme for offentlig støtte (se også svarene til punkt 20 og 27).
  Hvad angår hensyntagen til socioøkonomiske faktorer med henblik på graduering af støtteniveauet, se svaret til punkt 31.
  Kommissionen er enig i, at det vil være ønskeligt med procedurer på nationalt plan for en sammenlignende vurdering af støtteansøgninger vedrørende erhvervsinvesteringer med henblik på at tage bredere økonomiske aspekter i betragtning og undgå overfinansiering.
  Tekstboks 4 — Den finansielle status for en virksomhed, der overvejer en investering i et givet geografisk område, er ikke en bestemmende faktor for afgørelsen om tildeling af støtte, men derimod den forventede finansielle rentabilitet af en (inkrementel) investering i det geografiske område. Dødvægt er en typisk risiko i forbindelse med statsstøtteordninger, eftersom det for en stor del af de store projekter må antages, at investeringen har en positiv finansiel nettonutidsværdi og en finansiel rentabilitetssats, der er højere end den finansielle diskonteringssats, og undertiden er selve formålet med støtten, at en investering, som under alle omstændigheder ville blive foretaget, placeres i et mindre udviklet område. |
| --- | --- |

32.

Hvis en erhvervsinvestering har været genstand for en ad hoc statsstøttegodkendelse eller er i overensstemmelse med en godkendt statsstøtteordning, vil denne vurdering normalt blive lagt til grund, når der anmodes om en EU-støtte, der ligger inden for den vedtagne ramme for offentlig støtte (se også svarene til punkt 20 og 27).

Hvad angår hensyntagen til socioøkonomiske faktorer med henblik på graduering af støtteniveauet, se svaret til punkt 31.

Kommissionen er enig i, at det vil være ønskeligt med procedurer på nationalt plan for en sammenlignende vurdering af støtteansøgninger vedrørende erhvervsinvesteringer med henblik på at tage bredere økonomiske aspekter i betragtning og undgå overfinansiering.

Tekstboks 4 — Den finansielle status for en virksomhed, der overvejer en investering i et givet geografisk område, er ikke en bestemmende faktor for afgørelsen om tildeling af støtte, men derimod den forventede finansielle rentabilitet af en (inkrementel) investering i det geografiske område. Dødvægt er en typisk risiko i forbindelse med statsstøtteordninger, eftersom det for en stor del af de store projekter må antages, at investeringen har en positiv finansiel nettonutidsværdi og en finansiel rentabilitetssats, der er højere end den finansielle diskonteringssats, og undertiden er selve formålet med støtten, at en investering, som under alle omstændigheder ville blive foretaget, placeres i et mindre udviklet område.

| 33. | Ud over den vejledning, Retten omtaler, havde Kommissionen i 1999-2001 ydet den vejledning, der refereres til i punkt 17 og 18, desuden et notat om fastsættelse af støttesatsen for indtægtsskabende investeringer inden for strukturfondene i 2002, og i 2003 havde den anbefalet medlemsstaterne at anvende fælles principper for diskonteringssatser og andre parametre, der indgår i finansielle analyser (se punkt 28). |
| --- | --- |

33.

Ud over den vejledning, Retten omtaler, havde Kommissionen i 1999-2001 ydet den vejledning, der refereres til i punkt 17 og 18, desuden et notat om fastsættelse af støttesatsen for indtægtsskabende investeringer inden for strukturfondene i 2002, og i 2003 havde den anbefalet medlemsstaterne at anvende fælles principper for diskonteringssatser og andre parametre, der indgår i finansielle analyser (se punkt 28).

| 34. | For så vidt angår offentligt-private partnerskabsprojekter foreslås det i arbejdsdokument nr. 4, at anvendelsen af en højere diskonteringssats kan være relevant for at afspejle investorens højere offeromkostninger til kapital. Med hensyn til betragtninger vedrørende den relative velstand anbefales det i arbejdsdokumentet, at prismæssig overkommelighed udtrykkeligt tages i betragtning ved beregning af projektindtægter, som indgår som et element ved beregning af finansieringskløftssatsen. |
| --- | --- |

34.

For så vidt angår offentligt-private partnerskabsprojekter foreslås det i arbejdsdokument nr. 4, at anvendelsen af en højere diskonteringssats kan være relevant for at afspejle investorens højere offeromkostninger til kapital. Med hensyn til betragtninger vedrørende den relative velstand anbefales det i arbejdsdokumentet, at prismæssig overkommelighed udtrykkeligt tages i betragtning ved beregning af projektindtægter, som indgår som et element ved beregning af finansieringskløftssatsen.

GIVER DEN EFTERFØLGENDE EVALUERING AF STORE PROJEKTER RESULTATER, DER KAN ANVENDES, NÅR DER SKAL TRÆFFES BESLUTNING OM FREMTIDIGE PROJEKTER?

| 36. | Den efterfølgende EFRU-evaluering blev gennemført for 1994-perioden for hele »Målet« og omfattede derfor interventioner på forskellige niveauer, om end hovedsagelig aggregerede programmer. For så vidt angår efterfølgende evalueringer for perioden 2000-2006 henvises til svaret til punkt 55. |
| --- | --- |

36.

Den efterfølgende EFRU-evaluering blev gennemført for 1994-perioden for hele »Målet« og omfattede derfor interventioner på forskellige niveauer, om end hovedsagelig aggregerede programmer. For så vidt angår efterfølgende evalueringer for perioden 2000-2006 henvises til svaret til punkt 55.

| 38. | Oplysninger fra overvågningssystemet er ikke det eneste grundlag for den efterfølgende evaluering. Disse oplysninger bør suppleres med f.eks. analyser af netværkseffekter, behov på lang sigt og virkninger efter investeringsfaserne m.v. |
| --- | --- |

38.

Oplysninger fra overvågningssystemet er ikke det eneste grundlag for den efterfølgende evaluering. Disse oplysninger bør suppleres med f.eks. analyser af netværkseffekter, behov på lang sigt og virkninger efter investeringsfaserne m.v.

| 39. | Kommissionen er enig med Retten i, at evaluering bør indgå som et vigtigt element i fremtidige afgørelser om finansiering og gennemførelse, og at det er nødvendigt med redskaber til at fastlægge og indsamle de data, der er nødvendige for at foretage evalueringer. Kommissionen har gjort en betydelig indsats for at forbedre evalueringsordningerne og for at skabe en »evalueringskultur« hos de aktører, der er ansvarlige for udgifterne til strukturforanstaltninger. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen er enig med Retten i, at evaluering bør indgå som et vigtigt element i fremtidige afgørelser om finansiering og gennemførelse, og at det er nødvendigt med redskaber til at fastlægge og indsamle de data, der er nødvendige for at foretage evalueringer. Kommissionen har gjort en betydelig indsats for at forbedre evalueringsordningerne og for at skabe en »evalueringskultur« hos de aktører, der er ansvarlige for udgifterne til strukturforanstaltninger.

| 40. | Af andre undtagelser kan nævnes den efterfølgende evaluering af CBA'er af miljøprojekter i Irland i 2002/03 og en nylig offentliggjort efterfølgende evaluering af projekter i Portugal under Samhørighedsfonden 1993-1999 og 2000-2006. Forordningerne for perioden 1994-1999 tillagde ikke direkte nogen part ansvar for efterfølgende evaluering (som tilfældet er med perioderne 2000-2006 og 2007-2013). I sidste ende var det Kommissionen (ikke medlemsstaterne), der påtog sig ansvaret for efterfølgende evaluering. Der var ikke noget lovbestemt krav om efterfølgende evaluering på projektniveau, selv om der blev tilskyndet hertil.
  Gennemførelsen af store infrastrukturprojekter undersøges ofte med henblik på den videre udvikling, som det har været tilfældet med projektet for Athens metro, hvor der blev udarbejdet et »Metro Development Study« og en 20-års plan. Disse undersøgelser giver mange oplysninger om de tidligere stadier af projektet, svarende til oplysningerne fra en efterfølgende evaluering. |
| --- | --- |

40.

Af andre undtagelser kan nævnes den efterfølgende evaluering af CBA'er af miljøprojekter i Irland i 2002/03 og en nylig offentliggjort efterfølgende evaluering af projekter i Portugal under Samhørighedsfonden 1993-1999 og 2000-2006. Forordningerne for perioden 1994-1999 tillagde ikke direkte nogen part ansvar for efterfølgende evaluering (som tilfældet er med perioderne 2000-2006 og 2007-2013). I sidste ende var det Kommissionen (ikke medlemsstaterne), der påtog sig ansvaret for efterfølgende evaluering. Der var ikke noget lovbestemt krav om efterfølgende evaluering på projektniveau, selv om der blev tilskyndet hertil.

Gennemførelsen af store infrastrukturprojekter undersøges ofte med henblik på den videre udvikling, som det har været tilfældet med projektet for Athens metro, hvor der blev udarbejdet et »Metro Development Study« og en 20-års plan. Disse undersøgelser giver mange oplysninger om de tidligere stadier af projektet, svarende til oplysningerne fra en efterfølgende evaluering.

| 41. | Den evaluering, Retten omtaler i punkt 41, litra d), gav nyttige oplysninger med henblik på den fremtidige beslutningstagning, og drøftelsen af resultaterne førte til forbedringer i den nye rammelovgivning for programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

41.

Den evaluering, Retten omtaler i punkt 41, litra d), gav nyttige oplysninger med henblik på den fremtidige beslutningstagning, og drøftelsen af resultaterne førte til forbedringer i den nye rammelovgivning for programmeringsperioden 2007-2013.

| 42. | Kommissionen har fuldt ud anerkendt svaghederne på grund af manglende data vedrørende perioden 1994-1999, og den har truffet foranstaltninger for at forbedre indsamlingen af data for perioden 2000-2006 og i endnu højere grad for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

42.

Kommissionen har fuldt ud anerkendt svaghederne på grund af manglende data vedrørende perioden 1994-1999, og den har truffet foranstaltninger for at forbedre indsamlingen af data for perioden 2000-2006 og i endnu højere grad for perioden 2007-2013.

| 43. | Med det nye redskab til elektronisk udveksling af oplysninger, »SFC2007«, vil det ikke være muligt at fremsende en ansøgning om et stort projekt, førend alle de strukturerede data (bilag XX i forordning (EF) nr. 1828/2006) er indkodet i systemet. |
| --- | --- |

43.

Med det nye redskab til elektronisk udveksling af oplysninger, »SFC2007«, vil det ikke være muligt at fremsende en ansøgning om et stort projekt, førend alle de strukturerede data (bilag XX i forordning (EF) nr. 1828/2006) er indkodet i systemet.

| 44. | Kommissionen har fulgt op på resultaterne af den evaluering, Retten omtaler, jf. svaret til punkt 41. Se endvidere de forskellige foranstaltninger, der er truffet for at forbedre de data, der er til rådighed med henblik på evaluering (svarene til punkt 24, 42 og 43).






  c) | Kommissionen har for nylig udarbejdet et arbejdsdokument om metoder til måling af effekten på beskæftigelsen. Den opfordrer medlemsstaterne til at anvende disse metoder for at forbedre informationen om jobskabelse. |
| --- | --- | --- |

44.

Kommissionen har fulgt op på resultaterne af den evaluering, Retten omtaler, jf. svaret til punkt 41. Se endvidere de forskellige foranstaltninger, der er truffet for at forbedre de data, der er til rådighed med henblik på evaluering (svarene til punkt 24, 42 og 43).

c)

Kommissionen har for nylig udarbejdet et arbejdsdokument om metoder til måling af effekten på beskæftigelsen. Den opfordrer medlemsstaterne til at anvende disse metoder for at forbedre informationen om jobskabelse.

| 45. | b) | Det er rigtigt, at udgangspositionen ikke er beskrevet tilstrækkeligt præcist eller udtømmende i mange støtteansøgninger. Da CBA gennemføres på et inkrementelt grundlag, dvs. baseret på forskellen mellem et scenarie med projektet og et scenarie uden projektet, vil sidstnævnte scenarie naturligvis bygge på den eksisterende situation. De nye ansøgningsformularer er mere specifikke på dette punkt. De anmoder også om de relevante indikatorer for resultater og for bidrag til gennemførelsen af programmets målsætninger. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Det er rigtigt, at udgangspositionen ikke er beskrevet tilstrækkeligt præcist eller udtømmende i mange støtteansøgninger. Da CBA gennemføres på et inkrementelt grundlag, dvs. baseret på forskellen mellem et scenarie med projektet og et scenarie uden projektet, vil sidstnævnte scenarie naturligvis bygge på den eksisterende situation. De nye ansøgningsformularer er mere specifikke på dette punkt. De anmoder også om de relevante indikatorer for resultater og for bidrag til gennemførelsen af programmets målsætninger.

| 46. | Se svaret til punkt 42. |
| --- | --- |

46.

Se svaret til punkt 42.

| 48. | b) | Kommissionen har til hensigt at foretage en mere dybtgående undersøgelse af spørgsmålet om enhedsomkostninger i forbindelse med den efterfølgende evaluering af EFRU 2000-2006. En af evalueringerne vil vedrøre effektiviteten af store EFRU-finansierede projekter. Kommissionen vil også udvikle og afprøve metoder til undersøgelse af enhedsomkostninger, som vil blive anvendt ved fremtidige evalueringer, såsom de planlagte efterfølgende evalueringer af projekter finansieret af Samhørighedsfonden og Ispa. Det endelige formål er at etablere en database over enhedsomkostninger, som omfatter både transaktioner finansieret under samhørighedspolitikken og de til rådighed stående internationale benchmarks. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Kommissionen har til hensigt at foretage en mere dybtgående undersøgelse af spørgsmålet om enhedsomkostninger i forbindelse med den efterfølgende evaluering af EFRU 2000-2006. En af evalueringerne vil vedrøre effektiviteten af store EFRU-finansierede projekter. Kommissionen vil også udvikle og afprøve metoder til undersøgelse af enhedsomkostninger, som vil blive anvendt ved fremtidige evalueringer, såsom de planlagte efterfølgende evalueringer af projekter finansieret af Samhørighedsfonden og Ispa. Det endelige formål er at etablere en database over enhedsomkostninger, som omfatter både transaktioner finansieret under samhørighedspolitikken og de til rådighed stående internationale benchmarks.

| d) | På tidspunktet for den efterfølgende omregning af projektets økonomiske rentabilitetssats forelå der i de fleste tilfælde kun faktiske resultater for investeringsfaserne (dvs. investeringsudgifter og tidsplaner) og kun delvis for de operationelle faser. Dette er grunden til, at det ved den efterfølgende omregning i flere tilfælde var nødvendigt at anvende tallene fra den forudgående evaluering til at måle projektets nettoudbytte, som fremkommer i den operationelle fase. |
| --- | --- |

d)

På tidspunktet for den efterfølgende omregning af projektets økonomiske rentabilitetssats forelå der i de fleste tilfælde kun faktiske resultater for investeringsfaserne (dvs. investeringsudgifter og tidsplaner) og kun delvis for de operationelle faser. Dette er grunden til, at det ved den efterfølgende omregning i flere tilfælde var nødvendigt at anvende tallene fra den forudgående evaluering til at måle projektets nettoudbytte, som fremkommer i den operationelle fase.

| e) | Det bør bemærkes, at det er vanskeligt at vurdere den indirekte jobskabelse, som skyldes infrastrukturprojekter. Dette er grunden til, at Kommissionen har besluttet ikke at anmode om disse oplysninger i forbindelse med ansøgninger vedrørende store infrastrukturprojekter for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

e)

Det bør bemærkes, at det er vanskeligt at vurdere den indirekte jobskabelse, som skyldes infrastrukturprojekter. Dette er grunden til, at Kommissionen har besluttet ikke at anmode om disse oplysninger i forbindelse med ansøgninger vedrørende store infrastrukturprojekter for perioden 2007-2013.

| 49. | a) | De indirekte virkninger, der forudses i CBA'er af infrastrukturprojekter, såsom indirekte jobskabelse eller mindre belastning af vejnettet som følge af udvidelse af jernbanenettet, kan ikke måles ved overvågning. Finansielle og fysiske resultater kan overvåges i investeringsfasen, men dette gælder ikke for økonomiske virkninger, der indtræffer i den operationelle fase og mere generelt på længere sigt. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

De indirekte virkninger, der forudses i CBA'er af infrastrukturprojekter, såsom indirekte jobskabelse eller mindre belastning af vejnettet som følge af udvidelse af jernbanenettet, kan ikke måles ved overvågning. Finansielle og fysiske resultater kan overvåges i investeringsfasen, men dette gælder ikke for økonomiske virkninger, der indtræffer i den operationelle fase og mere generelt på længere sigt.

| b) | Kommissionen mener, at evalueringen af bredere økonomiske virkninger på regionalt plan (oprettelse af virksomheder, indirekte jobskabelse, produktivitet og miljø) bedre kan foregå på programniveau end på projektniveau. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen mener, at evalueringen af bredere økonomiske virkninger på regionalt plan (oprettelse af virksomheder, indirekte jobskabelse, produktivitet og miljø) bedre kan foregå på programniveau end på projektniveau.

| 51. | Det er hensigten at lægge mere vægt på dette aspekt i den nye periode. Under alle omstændigheder vil sådanne oplysninger normalt kunne findes i de endelige rapporter efter projekternes afslutning. |
| --- | --- |

51.

Det er hensigten at lægge mere vægt på dette aspekt i den nye periode. Under alle omstændigheder vil sådanne oplysninger normalt kunne findes i de endelige rapporter efter projekternes afslutning.

| 52-53. | Selv om de indikatorer, der udvælges til overvågning af store projekter, bør være i overensstemmelse med dem, der anvendes for det overordnede prioriterede område, behøver de ikke nødvendigvis at være de samme. Dette gælder især for resultater eller virkninger, som kan måles med rimelighed for det overordnede prioriterede område, men ikke på projektniveau. F.eks. vil det være vanskeligt at måle en forbedret tilgængelighed på grund af et enkelt projekt, og en forbedret tilgængelighed målt for det prioriterede område vil ikke blot skyldes summen af de individuelle projektvirkninger, fordi netværkseffekterne sandsynligvis vil spille en betydelig rolle. |
| --- | --- |

52-53.

Selv om de indikatorer, der udvælges til overvågning af store projekter, bør være i overensstemmelse med dem, der anvendes for det overordnede prioriterede område, behøver de ikke nødvendigvis at være de samme. Dette gælder især for resultater eller virkninger, som kan måles med rimelighed for det overordnede prioriterede område, men ikke på projektniveau. F.eks. vil det være vanskeligt at måle en forbedret tilgængelighed på grund af et enkelt projekt, og en forbedret tilgængelighed målt for det prioriterede område vil ikke blot skyldes summen af de individuelle projektvirkninger, fordi netværkseffekterne sandsynligvis vil spille en betydelig rolle.

| 54. | Selv om der givetvis er svagheder og uoverensstemmelser i de data, der indsamles for perioden 2000-2006, mener Kommissionen, at situationen er blevet forbedret i forhold til tidligere, og at der indsamles en betydelig mængde relevant materiale, som kan anvendes til evalueringsformål (se svaret til punkt 55). For perioden 2007-2013 har Kommissionen for at øge standardiseringen og sammenligneligheden af oplysninger fastlagt et sæt »kerneindikatorer« (bilag I til arbejdsdokument nr. 2 om indikatorer for overvågning og evaluering). Kommissionen tilskynder medlemsstaterne til at anvende disse essentielle resultatindikatorer på programniveau og ikke på projektniveau. |
| --- | --- |

54.

Selv om der givetvis er svagheder og uoverensstemmelser i de data, der indsamles for perioden 2000-2006, mener Kommissionen, at situationen er blevet forbedret i forhold til tidligere, og at der indsamles en betydelig mængde relevant materiale, som kan anvendes til evalueringsformål (se svaret til punkt 55). For perioden 2007-2013 har Kommissionen for at øge standardiseringen og sammenligneligheden af oplysninger fastlagt et sæt »kerneindikatorer« (bilag I til arbejdsdokument nr. 2 om indikatorer for overvågning og evaluering). Kommissionen tilskynder medlemsstaterne til at anvende disse essentielle resultatindikatorer på programniveau og ikke på projektniveau.

| 55. | Den efterfølgende evaluering af EFRU 2000-2006 opdeles i 11 arbejdspakker, som evaluerer de generelle virkninger af politikken, herunder udvalgte tematiske aspekter. En af disse pakker er specielt udformet til at indsamle de tilgængelige oplysninger om indikatorer for så vidt angår alle programmeringsdokumenter. Arbejdspakken for dataindsamling vil lette arbejdet for de konsulenter, der arbejder med de andre arbejdspakker, som vil fokusere på at udfylde datahullerne og gennemføre de faktiske evalueringer. Medens Kommissionen ved den efterfølgende evaluering hovedsagelig vil evaluere investeringer, der er samfinansieret af EFRU, på grundlag af den samlede politik og på grundlag af de enkelte projekter, vil en af arbejdspakkerne fokusere på virkningen af store transportprojekter, som vil blive analyseret individuelt. En anden arbejdspakke vil samle oplysninger om de store projekters beskæftigelseseffekter. Enhedsomkostninger ved store infrastrukturprojekter vil også blive behandlet (se svaret til punkt 48, b)).
  Kommissionen vil i 2009 foretage en efterfølgende evaluering af projekter under Samhørighedsfonden i perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

55.

Den efterfølgende evaluering af EFRU 2000-2006 opdeles i 11 arbejdspakker, som evaluerer de generelle virkninger af politikken, herunder udvalgte tematiske aspekter. En af disse pakker er specielt udformet til at indsamle de tilgængelige oplysninger om indikatorer for så vidt angår alle programmeringsdokumenter. Arbejdspakken for dataindsamling vil lette arbejdet for de konsulenter, der arbejder med de andre arbejdspakker, som vil fokusere på at udfylde datahullerne og gennemføre de faktiske evalueringer. Medens Kommissionen ved den efterfølgende evaluering hovedsagelig vil evaluere investeringer, der er samfinansieret af EFRU, på grundlag af den samlede politik og på grundlag af de enkelte projekter, vil en af arbejdspakkerne fokusere på virkningen af store transportprojekter, som vil blive analyseret individuelt. En anden arbejdspakke vil samle oplysninger om de store projekters beskæftigelseseffekter. Enhedsomkostninger ved store infrastrukturprojekter vil også blive behandlet (se svaret til punkt 48, b)).

Kommissionen vil i 2009 foretage en efterfølgende evaluering af projekter under Samhørighedsfonden i perioden 2000-2006.

DE NYE BESTEMMELSER FOR PERIODEN 2007-2013

| 57. | Kommissionen skal også henvise til de forbedrede ansøgningsformularer, hvis data vil blive registreret i den centrale database »SFC2007«, ajourføringen af de interne instrukser (via en særlig sektion i det såkaldte »aide-mémoire« for sagsbehandlere), anvendelsen af programmel til at kontrollere, at CBA-parametrene og –resultaterne er sammenhængende og ensartede, samt indførelsen af en facilitet for teknisk bistand til medlemsstaterne ved projektforberedelse (»JASPERS« — Joint Assistance for Projects in European Regions). Se også svarene til punkt 22, 24, 29, 43 og 44. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen skal også henvise til de forbedrede ansøgningsformularer, hvis data vil blive registreret i den centrale database »SFC2007«, ajourføringen af de interne instrukser (via en særlig sektion i det såkaldte »aide-mémoire« for sagsbehandlere), anvendelsen af programmel til at kontrollere, at CBA-parametrene og –resultaterne er sammenhængende og ensartede, samt indførelsen af en facilitet for teknisk bistand til medlemsstaterne ved projektforberedelse (»JASPERS« — Joint Assistance for Projects in European Regions). Se også svarene til punkt 22, 24, 29, 43 og 44.

| 58. | Medens hovedvægten vil blive lagt på efterfølgende evaluering på programniveau, vil Kommissionen trække på data fra store projekter, som den også gør det ved den efterfølgende evaluering af perioden 2000-2006 (se svaret til punkt 55). Den vil også fortsat tilskynde medlemsstaterne til at foretage evalueringer, bl.a. på projekt- og sektorniveau, på frivillig basis. |
| --- | --- |

58.

Medens hovedvægten vil blive lagt på efterfølgende evaluering på programniveau, vil Kommissionen trække på data fra store projekter, som den også gør det ved den efterfølgende evaluering af perioden 2000-2006 (se svaret til punkt 55). Den vil også fortsat tilskynde medlemsstaterne til at foretage evalueringer, bl.a. på projekt- og sektorniveau, på frivillig basis.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 59. | Der skal i denne sammenhæng gøres opmærksom på kravene i kraft af den lovgivningsmæssige ramme for 2000-2006.






  a) | Kommissionen foretog generelt en grundig vurdering. De fleste projekter i perioden 2000-2006 blev forelagt efter 2003. |
| --- | --- | --- |

59.

Der skal i denne sammenhæng gøres opmærksom på kravene i kraft af den lovgivningsmæssige ramme for 2000-2006.

a)

Kommissionen foretog generelt en grundig vurdering. De fleste projekter i perioden 2000-2006 blev forelagt efter 2003.

| b) | Kommissionen er enig i, at støtteansøgningerne var af blandet kvalitet og relativt ringe, når det gælder erhvervsinvesteringsprojekter. Kommissionen bestræbte sig generelt på at forbedre sagernes kvalitet ved at udbede sig præciseringer. For så vidt angår perioden 2007-2013 er retsgrundlaget og redskaberne til Kommissionens gennemgang af ansøgninger om store projekter blevet forbedret. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er enig i, at støtteansøgningerne var af blandet kvalitet og relativt ringe, når det gælder erhvervsinvesteringsprojekter. Kommissionen bestræbte sig generelt på at forbedre sagernes kvalitet ved at udbede sig præciseringer. For så vidt angår perioden 2007-2013 er retsgrundlaget og redskaberne til Kommissionens gennemgang af ansøgninger om store projekter blevet forbedret.

| c) | Forordningerne vedrørende perioden 2000-2006 indebar en betydelig fleksibilitet med hensyn til fastsættelse af medfinansieringssatser. |
| --- | --- |

c)

Forordningerne vedrørende perioden 2000-2006 indebar en betydelig fleksibilitet med hensyn til fastsættelse af medfinansieringssatser.

| 60. | På grund af de meget betydelige finansielle midler, der indgår ved store projekter, mener Kommissionen, at det er vigtigt at disse projekter undergives en strengere ansøgningsproces og mere indgående undersøgelser. Dette vil hjælpe med til, at regionaludviklingen får den størst mulige virkning og sikre en effektiv anvendelse af Fællesskabets ressourcer.
  Kommissionen har truffet foranstaltninger til at forbedre medlemsstaternes udarbejdelse af projektansøgninger og dens egen vurdering. Disse foranstaltninger vil få deres fulde virkning i programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

60.

På grund af de meget betydelige finansielle midler, der indgår ved store projekter, mener Kommissionen, at det er vigtigt at disse projekter undergives en strengere ansøgningsproces og mere indgående undersøgelser. Dette vil hjælpe med til, at regionaludviklingen får den størst mulige virkning og sikre en effektiv anvendelse af Fællesskabets ressourcer.

Kommissionen har truffet foranstaltninger til at forbedre medlemsstaternes udarbejdelse af projektansøgninger og dens egen vurdering. Disse foranstaltninger vil få deres fulde virkning i programmeringsperioden 2007-2013.

| 61. | a) | Siden 2000 har der ikke været noget retsgrundlag for at kræve, at medlemsstaterne foretager efterfølgende evalueringer på projektniveau, selv om Kommissionen tilskynder hertil. Efterfølgende evaluering af projekter var kun krævet for Samhørighedsfondens vedkommende, og denne evaluering blev foretaget af Kommissionen. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Siden 2000 har der ikke været noget retsgrundlag for at kræve, at medlemsstaterne foretager efterfølgende evalueringer på projektniveau, selv om Kommissionen tilskynder hertil. Efterfølgende evaluering af projekter var kun krævet for Samhørighedsfondens vedkommende, og denne evaluering blev foretaget af Kommissionen.

| b) | Kommissionen erkendte svaghederne i de oplysninger, der blev givet i ansøgningerne vedrørende perioden 1994-1999, og den har truffet foranstaltninger til at forbedre indsamlingen af oplysninger vedrørende perioden 2000-2006 og i endnu højere grad for 2007-2013. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen erkendte svaghederne i de oplysninger, der blev givet i ansøgningerne vedrørende perioden 1994-1999, og den har truffet foranstaltninger til at forbedre indsamlingen af oplysninger vedrørende perioden 2000-2006 og i endnu højere grad for 2007-2013.

| c) | Der var svagheder ved overvågningen af data, hvilket vanskeliggjorde evalueringen. Der er truffet foranstaltninger til at afhjælpe disse svagheder, især for perioden 2007-2013. Dog mener Kommissionen ikke, at de indirekte virkninger kan overvåges på projektniveau (se svaret til punkt 49). |
| --- | --- |

c)

Der var svagheder ved overvågningen af data, hvilket vanskeliggjorde evalueringen. Der er truffet foranstaltninger til at afhjælpe disse svagheder, især for perioden 2007-2013. Dog mener Kommissionen ikke, at de indirekte virkninger kan overvåges på projektniveau (se svaret til punkt 49).

| 62. | Der var ganske rigtigt svagheder og uoverensstemmelser i de oplysninger, der er indhentet for perioden 2000-2006, men situationen er forbedret, og begrænsningerne ved de tidligere evalueringer er taget i betragtning ved planlægningen af evalueringerne for perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

62.

Der var ganske rigtigt svagheder og uoverensstemmelser i de oplysninger, der er indhentet for perioden 2000-2006, men situationen er forbedret, og begrænsningerne ved de tidligere evalueringer er taget i betragtning ved planlægningen af evalueringerne for perioden 2000-2006.

| 63. | Kommissionen er enig i Rettens anbefalinger, og den har til hensigt at sikre, at de forbedrede retsforskrifter anvendes korrekt.






  a) | Ligesom forordningernes krav om, hvilke oplysninger der skal fremgå af ansøgningerne, er blevet skærpet, og reglerne for fastsættelse af EU-støtten præciseret, er de interne instrukser blevet ajourført, og sagsbehandlingen er blevet edb-baseret. |
| --- | --- | --- |

63.

Kommissionen er enig i Rettens anbefalinger, og den har til hensigt at sikre, at de forbedrede retsforskrifter anvendes korrekt.

a)

Ligesom forordningernes krav om, hvilke oplysninger der skal fremgå af ansøgningerne, er blevet skærpet, og reglerne for fastsættelse af EU-støtten præciseret, er de interne instrukser blevet ajourført, og sagsbehandlingen er blevet edb-baseret.

| b) | Det forventes, at både de strengere krav til ansøgningerne, den edb-baserede sagsbehandling, et arbejdsdokument om cost-benefit-analyse og en ajourført CBA-vejledning vil forbedre CBA'ernes kvalitet og udgøre en fælles ramme for projektvurderingen. |
| --- | --- |

b)

Det forventes, at både de strengere krav til ansøgningerne, den edb-baserede sagsbehandling, et arbejdsdokument om cost-benefit-analyse og en ajourført CBA-vejledning vil forbedre CBA'ernes kvalitet og udgøre en fælles ramme for projektvurderingen.

| c) | Forordningerne for 2007-2013 omfatter mere præcise regler for fastsættelse af EU-bidraget til indtægtsskabende projekter. Arbejdsdokumentet har givet vejledning i anvendelsen af de nye regler. Kommissionen mener, at gradueringen af støtten bør baseres på den finansielle analyse, som allerede indirekte inddrager en række socioøkonomiske aspekter. |
| --- | --- |

c)

Forordningerne for 2007-2013 omfatter mere præcise regler for fastsættelse af EU-bidraget til indtægtsskabende projekter. Arbejdsdokumentet har givet vejledning i anvendelsen af de nye regler. Kommissionen mener, at gradueringen af støtten bør baseres på den finansielle analyse, som allerede indirekte inddrager en række socioøkonomiske aspekter.

| 64. | a) | Kommissionen er enig i, at medlemsstaterne ville kunne drage fordel af efterfølgende evalueringer af store projekter, og den har derfor altid tilskyndet til hertil. Det vil den fortsat gøre, men den mener, at de mere generelle økonomiske virkninger på regionalt plan i mange tilfælde bedre kan vurderes på programniveau. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Kommissionen er enig i, at medlemsstaterne ville kunne drage fordel af efterfølgende evalueringer af store projekter, og den har derfor altid tilskyndet til hertil. Det vil den fortsat gøre, men den mener, at de mere generelle økonomiske virkninger på regionalt plan i mange tilfælde bedre kan vurderes på programniveau.

| b) | Kommissionens anbefalinger til medlemsstaterne om overvågning tager hensyn til informationsbehovene ved fremtidige evalueringer, hvor projektdata fortsat vil spille en vigtig rolle. Det nye redskab til elektronisk udveksling af oplysninger vil lette indsamlingen af de strukturerede projektdata, som kræves i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning.
  De årlige gennemførelsesrapporter vil skulle omfatte oplysninger om udviklingen i og finansieringen af store projekter. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens anbefalinger til medlemsstaterne om overvågning tager hensyn til informationsbehovene ved fremtidige evalueringer, hvor projektdata fortsat vil spille en vigtig rolle. Det nye redskab til elektronisk udveksling af oplysninger vil lette indsamlingen af de strukturerede projektdata, som kræves i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning.

De årlige gennemførelsesrapporter vil skulle omfatte oplysninger om udviklingen i og finansieringen af store projekter.

| c) | I de nye ansøgningsformularer anmodes der specifikt om en beskrivelse af udgangspositionen og om de relevante indikatorer for resultater og for bidrag til gennemførelsen af programmålsætningerne. |
| --- | --- |

c)

I de nye ansøgningsformularer anmodes der specifikt om en beskrivelse af udgangspositionen og om de relevante indikatorer for resultater og for bidrag til gennemførelsen af programmålsætningerne.

| 65. | Kommissionen mener, at det er vigtigt at undergive store projekter yderligere krav og kontrol i betragtning af de omfattende ressourcer, de lægger beslag på. Den projektgennemgang, som Retten foreslår, bør tage hensyn til virkningen af de forbedringer af procedurerne, som Kommissionen har foreslået for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

65.

Kommissionen mener, at det er vigtigt at undergive store projekter yderligere krav og kontrol i betragtning af de omfattende ressourcer, de lægger beslag på. Den projektgennemgang, som Retten foreslår, bør tage hensyn til virkningen af de forbedringer af procedurerne, som Kommissionen har foreslået for perioden 2007-2013.

---