# Úřední věstník C 81/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 81 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 511. dubna 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 81

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 511. dubna 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2008/C 081/01 | Zvláštní zpráva č. 1/2008 o procesu vyřizování a schvalování žádostí o pomoc a hodnocení velkých investičních projektů za programová období 1994–1999 a 2000–2006, spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2008/C 081/01

Zvláštní zpráva č. 1/2008 o procesu vyřizování a schvalování žádostí o pomoc a hodnocení velkých investičních projektů za programová období 1994–1999 a 2000–2006, spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 1.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 81/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 1/2008

o procesu vyřizování a schvalování žádostí o pomoc a hodnocení velkých investičních projektů za programová období 1994–1999 a 2000–2006, spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2008/C 81/01)

OBSAH

GLOSÁŘ

| I–VII | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VII

| 1–8 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–8

| 1–7 | Definice a schvalovací rámec |
| --- | --- |

1–7

| 8 | Finanční rozsah |
| --- | --- |

8

| 9–13 | ROZSAH AUDITU A ZPRÁVY |
| --- | --- |

9–13

| 14–34 | JE FINANCOVÁNÍ VELKÝCH PROJEKTŮ Z PROSTŘEDKŮ SPOLEČENSTVÍ KOMISÍ ŘÁDNĚ PŘIPRAVENO? |
| --- | --- |

14–34

| 14–16 | Rámec procesu vyřizování a schvalování žádostí a kritéria auditu |
| --- | --- |

14–16

| 17–20 | Zkoumání projektů: zlepšení metodologického rámce, postupy je však třeba upevnit |
| --- | --- |

17–20

| 21–25 | Analýza nákladů a přínosů: rozdíly v kvalitě |
| --- | --- |

21–25

| 26–34 | Stanovení finanční pomoci Společenství: různý výklad a použití kritérií |
| --- | --- |

26–34

| 35–55 | POSKYTUJE NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ VELKÝCH PROJEKTŮ VÝSLEDKY, JEŽ JSOU UŽITEČNÉ PRO PŘIJÍMÁNÍ BUDOUCÍCH ROZHODNUTÍ? |
| --- | --- |

35–55

| 35–39 | Hodnotící rámec a kritéria auditu |
| --- | --- |

35–39

| 40–41 | Několik rozsáhlých hodnocení a velmi málo samostatných hodnocení velkých projektů |
| --- | --- |

40–41

| 42–49 | Faktory, které znesnadnily následné hodnocení velkých projektů |
| --- | --- |

42–49

| 43–46 | Žádosti o pomoc obsahují chyby |
| --- | --- |

43–46

| 47–49 | Nedostatečné monitorování |
| --- | --- |

47–49

| 50–55 | Období 2000–2006: hodnocení mohou být zpochybněna |
| --- | --- |

50–55

| 56–58 | NOVÉ PRÁVNÍ PŘEDPISY NA OBDOBÍ 2007–2013 |
| --- | --- |

56–58

| 59–65 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

59–65

| 59–62 | Závěry |
| --- | --- |

59–62

| 63–65 | Doporučení |
| --- | --- |

63–65

Příloha I Vzorky I a II dotyčného členského státu – Seznam kontrolovaných projektů

Příloha II Velké kontrolované projekty 2000–2006 – Diskontní míra a časový plán

Odpovědi Komise

GLOSÁŘ






  Analýza citlivosti

| Analýza citlivosti | Studie stability očekávaného výsledku projektu při změně základních proměnných. |
| --- | --- |
| Analýza nákladů a výnosů (nebo analýza nákladů a přínosů) | Technika srovnání veškerých nákladů a přínosů pomoci s cílem určit, zda výnosy převažují nad náklady, a je-li tomu tak, v jakém poměru. |
| Analýza rizika | Studie, jejímž úkolem je určit pravděpodobnost, s jakou bude prvotně vypočítaná hodnota základních proměnných projektu skutečně potvrzena. |
| Dopad | Socioekonomické důsledky, jež je možné přičítat pomoci. |
| Efekt mrtvé váhy | Zjevný efekt, který by se objevil i v případě, že by k veřejné pomoci nedošlo. |
| Efektivnost | Měří vztah mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky. |
| EFRR (Evropský fond pro regionální rozvoj) | Finanční nástroj, který má za cíl podporovat hospodářskou a sociální soudržnost v zemích Evropské unie nápravou zásadní nerovnováhy mezi regiony a transformací regionů, jejichž rozvoj zaostává. Pomoc z EFRR je prováděna prostřednictvím operačních programů zahrnujících velké množství projektů. |
| Fond soudržnosti | Nástroj, který má za cíl podporovat hospodářskou a sociální soudržnost financováním velkých projektů v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP nedosahuje 90 % průměru Společenství. Původně byla pomoc z Fondu soudržnosti poskytována ve Španělsku, Řecku, Irsku a Portugalsku. Od 1. ledna 2004 není již Irsko pro poskytnutí pomoci z Fondu soudržnosti způsobilé. Novým členským státům je poskytována pomoc z Fondu soudržnosti od jejich přistoupení ke Společenství. |
| IRR (vnitřní míra návratnosti) | Míra, kdy se stává investice výnosnou.






  — | Finanční IRR: míra návratnosti vypočítaná výlučně na základě částek financování, jež se týkají přímo projektu. |

Studie stability očekávaného výsledku projektu při změně základních proměnných.

Analýza nákladů a výnosů (nebo analýza nákladů a přínosů)

Technika srovnání veškerých nákladů a přínosů pomoci s cílem určit, zda výnosy převažují nad náklady, a je-li tomu tak, v jakém poměru.

Analýza rizika

Studie, jejímž úkolem je určit pravděpodobnost, s jakou bude prvotně vypočítaná hodnota základních proměnných projektu skutečně potvrzena.

Dopad

Socioekonomické důsledky, jež je možné přičítat pomoci.

Efekt mrtvé váhy

Zjevný efekt, který by se objevil i v případě, že by k veřejné pomoci nedošlo.

Efektivnost

Měří vztah mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.

EFRR (Evropský fond pro regionální rozvoj)

Finanční nástroj, který má za cíl podporovat hospodářskou a sociální soudržnost v zemích Evropské unie nápravou zásadní nerovnováhy mezi regiony a transformací regionů, jejichž rozvoj zaostává. Pomoc z EFRR je prováděna prostřednictvím operačních programů zahrnujících velké množství projektů.

Fond soudržnosti

Nástroj, který má za cíl podporovat hospodářskou a sociální soudržnost financováním velkých projektů v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP nedosahuje 90 % průměru Společenství. Původně byla pomoc z Fondu soudržnosti poskytována ve Španělsku, Řecku, Irsku a Portugalsku. Od 1. ledna 2004 není již Irsko pro poskytnutí pomoci z Fondu soudržnosti způsobilé. Novým členským státům je poskytována pomoc z Fondu soudržnosti od jejich přistoupení ke Společenství.

IRR (vnitřní míra návratnosti)

Míra, kdy se stává investice výnosnou.

—

Finanční IRR: míra návratnosti vypočítaná výlučně na základě částek financování, jež se týkají přímo projektu.

| — | Ekonomická IRR: míra návratnosti vypočítaná s přihlédnutím ke vnějším ekonomickým faktorům. |
| --- | --- |

—

Ekonomická IRR: míra návratnosti vypočítaná s přihlédnutím ke vnějším ekonomickým faktorům.

NPV (čistá současná hodnota)

Hodnota získaná aktuální indexací hodnoty všech hotovostních zůstatků generovaných v rámci projektu po dobu jeho trvání. Tato metoda umožňuje srovnání různých projektů.

Operační programy

Dokumenty schválené Komisí, které obsahují jednotný soubor priorit zahrnujících víceletá opatření, k jejichž uskutečnění je možné použít jednoho či více strukturálních fondů a podpůrně dalších finančních nástrojů stejně jako EIB.

Programové období

Víceletý rámec plánování a vynakládání výdajů ze strukturálních fondů.

Strukturální fondy

Fondy Společenství, z nichž se financují akce za účelem zmírnění nerovností v rozvoji regionů Evropské unie. EFRR je hlavním nástrojem financování těchto akcí.

Účelnost

Měří vztah mezi dosaženými výsledky a stanovenými cíli.

SHRNUTÍ

| I. | Tzv. „velké projekty“ investic do infrastruktury a do výrobních zařízení definují právní předpisy zejména v závislosti na objemech použitých finančních prostředků. Vzhledem ke svému ekonomickému významu a možnému dopadu jsou tyto projekty před svým schválením předmětem zvláštního procesu vyřizování a schvalování žádostí. Z týchž důvodů je tedy třeba shromáždit příslušné informace, aby mohly být skutečně dosažené účinky srovnány s účinky očekávanými (viz body 1–8). |
| --- | --- |

I.

Tzv. „velké projekty“ investic do infrastruktury a do výrobních zařízení definují právní předpisy zejména v závislosti na objemech použitých finančních prostředků. Vzhledem ke svému ekonomickému významu a možnému dopadu jsou tyto projekty před svým schválením předmětem zvláštního procesu vyřizování a schvalování žádostí. Z týchž důvodů je tedy třeba shromáždit příslušné informace, aby mohly být skutečně dosažené účinky srovnány s účinky očekávanými (viz body 1–8).

| II. | Audit Účetního dvora se zaměřil na velké projekty EFRR a analogicky na velké projekty Fondu soudržnosti v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006. Tato zpráva se zabývá dvěma hlavními prioritami: postupem přípravy schválení velkých projektů Komisí a postupem hodnocení, který následuje po provedení projektu (viz body 9–13). |
| --- | --- |

II.

Audit Účetního dvora se zaměřil na velké projekty EFRR a analogicky na velké projekty Fondu soudržnosti v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006. Tato zpráva se zabývá dvěma hlavními prioritami: postupem přípravy schválení velkých projektů Komisí a postupem hodnocení, který následuje po provedení projektu (viz body 9–13).

| III. | Účetní dvůr shledal v procesu vyřizování a schvalování žádostí u obou dotčených obdobích několik nedostatků, zejména v oblasti postupu zkoumání projektů a stanovení míry spolufinancování Společenství. Kvalita analýz nákladů a přínosů předkládaných navrhovateli projektů na podporu žádostí o pomoc se velmi lišila. Totéž platí o způsobu použití této analýzy Komisí. Tato zjištění vedla k pochybnostem o skutečné přidané hodnotě zvláštního systému schvalování velkých projektů (viz body 14–34). |
| --- | --- |

III.

Účetní dvůr shledal v procesu vyřizování a schvalování žádostí u obou dotčených obdobích několik nedostatků, zejména v oblasti postupu zkoumání projektů a stanovení míry spolufinancování Společenství. Kvalita analýz nákladů a přínosů předkládaných navrhovateli projektů na podporu žádostí o pomoc se velmi lišila. Totéž platí o způsobu použití této analýzy Komisí. Tato zjištění vedla k pochybnostem o skutečné přidané hodnotě zvláštního systému schvalování velkých projektů (viz body 14–34).

| IV. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise: používala efektivnější proces vyřizování a schvalování žádostí založený na nástrojích, které sama vypracovala; zajistila, aby se důsledně používala analýza nákladů a přínosů, zejména pokud jde o poskytnuté informace; usilovala i nadále o zohledňování faktorů umožňujících upravit výši příspěvku Společenství (viz bod 63). |
| --- | --- |

IV.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise: používala efektivnější proces vyřizování a schvalování žádostí založený na nástrojích, které sama vypracovala; zajistila, aby se důsledně používala analýza nákladů a přínosů, zejména pokud jde o poskytnuté informace; usilovala i nadále o zohledňování faktorů umožňujících upravit výši příspěvku Společenství (viz bod 63).

| V. | Pokud jde o následné hodnocení velkých projektů za období 1994–1999 (jediné hodnocení, které mohla Komise do doby auditu provést), ukázalo se, že je významně zkomplikovala nedostupnost relevantních a přesných informací jak o očekávaných výsledcích, tak o monitorování. Za těchto okolností nevyplynuly z hodnocení žádné informace, které by mohly být užitečné při přijímání rozhodnutí pro následující období, s výjimkou případu, jenž se týkal projektů spolufinancovaných z Fondu soudržnosti. Hodnocení velkých projektů EFRR za období 2000–2006, které ještě nebylo provedeno, se může opřít o přísnější ustanovení právní úpravy, zejména co se týče monitorování. Zatím se však pro uplatnění těchto pravidel v praxi mnoho neudělalo (viz body 35–55). |
| --- | --- |

V.

Pokud jde o následné hodnocení velkých projektů za období 1994–1999 (jediné hodnocení, které mohla Komise do doby auditu provést), ukázalo se, že je významně zkomplikovala nedostupnost relevantních a přesných informací jak o očekávaných výsledcích, tak o monitorování. Za těchto okolností nevyplynuly z hodnocení žádné informace, které by mohly být užitečné při přijímání rozhodnutí pro následující období, s výjimkou případu, jenž se týkal projektů spolufinancovaných z Fondu soudržnosti. Hodnocení velkých projektů EFRR za období 2000–2006, které ještě nebylo provedeno, se může opřít o přísnější ustanovení právní úpravy, zejména co se týče monitorování. Zatím se však pro uplatnění těchto pravidel v praxi mnoho neudělalo (viz body 35–55).

| VI. | Právní úprava strukturálních fondů pro období 2007–2013 nepožaduje, aby Komise provedla samostatné následné hodnocení velkých projektů. Účetní dvůr nicméně doporučuje, aby velké projekty po dokončení hodnotili samostatně s ohledem na cíle těchto projektů řídící orgány členských států a příjemci, pro něž mohou být informace vyplývající z takového hodnocení užitečné. Za tímto účelem musí Komise zajistit, aby žádosti o pomoc obsahovaly nezbytné informace o ukazatelích a výchozí situaci a aby tyto informace byly důsledně monitorovány. Pokud jde o informace vyplývající z tohoto hodnocení, jež musejí být předány Komisi, je nutné, aby Komise analyzovala své vlastní potřeby tak, aby získala relevantní a spolehlivé údaje o účincích velkých projektů (viz bod 64). |
| --- | --- |

VI.

Právní úprava strukturálních fondů pro období 2007–2013 nepožaduje, aby Komise provedla samostatné následné hodnocení velkých projektů. Účetní dvůr nicméně doporučuje, aby velké projekty po dokončení hodnotili samostatně s ohledem na cíle těchto projektů řídící orgány členských států a příjemci, pro něž mohou být informace vyplývající z takového hodnocení užitečné. Za tímto účelem musí Komise zajistit, aby žádosti o pomoc obsahovaly nezbytné informace o ukazatelích a výchozí situaci a aby tyto informace byly důsledně monitorovány. Pokud jde o informace vyplývající z tohoto hodnocení, jež musejí být předány Komisi, je nutné, aby Komise analyzovala své vlastní potřeby tak, aby získala relevantní a spolehlivé údaje o účincích velkých projektů (viz bod 64).

| VII. | Účetní dvůr vyzývá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby se v dlouhodobějším časovém horizontu zabývaly úlohou zvláštního režimu velkých projektů (viz bod 65). |
| --- | --- |

VII.

Účetní dvůr vyzývá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby se v dlouhodobějším časovém horizontu zabývaly úlohou zvláštního režimu velkých projektů (viz bod 65).

ÚVOD

Definice a schvalovací rámec

| 1. | Pojem „velké projekty“ je definován v právních předpisech týkajících se EFRR (1) a odvozuje se od finančního významu projektů. |
| --- | --- |

1.

Pojem „velké projekty“ je definován v právních předpisech týkajících se EFRR (1) a odvozuje se od finančního významu projektů.

| 2. | Pro programové období 1994–1999 jsou „velkými projekty“ ty projekty, „jejichž celkové náklady, ze kterých je určována částka pomoci Společenství, jsou zpravidla vyšší než 25 milionů ECU na investice do infrastruktury nebo vyšší než 15 milionů ECU na investice do výrobních zařízení“ (2). |
| --- | --- |

2.

Pro programové období 1994–1999 jsou „velkými projekty“ ty projekty, „jejichž celkové náklady, ze kterých je určována částka pomoci Společenství, jsou zpravidla vyšší než 25 milionů ECU na investice do infrastruktury nebo vyšší než 15 milionů ECU na investice do výrobních zařízení“ (2).

| 3. | Pro programové období 2000–2006 se definice „velkých projektů“ vztahuje na projekty, „jejichž celkové náklady brané v úvahu při určování příspěvku z fondů překračují částku 50 milionů EUR“ (3). Kromě toho tyto projekty musí zahrnovat ekonomicky neoddělitelné práce, jež plní přesnou technickou funkci a jež mají jasně identifikované cíle. Může se jednat stejně jako u předcházejícího období o investice do infrastruktury nebo o investice do výrobních zařízení (4). |
| --- | --- |

3.

Pro programové období 2000–2006 se definice „velkých projektů“ vztahuje na projekty, „jejichž celkové náklady brané v úvahu při určování příspěvku z fondů překračují částku 50 milionů EUR“ (3). Kromě toho tyto projekty musí zahrnovat ekonomicky neoddělitelné práce, jež plní přesnou technickou funkci a jež mají jasně identifikované cíle. Může se jednat stejně jako u předcházejícího období o investice do infrastruktury nebo o investice do výrobních zařízení (4).

| 4. | V právních předpisech k Fondu soudržnosti se naopak definice „velkých projektů“ pro žádné z obou dotyčných období nenachází (5). Avšak vzhledem k tomu, že v zemích, které čerpají prostředky z Fondu soudržnosti, mohou být podobné projekty v oblasti dopravní infrastruktury a životního prostředí financovány buď z Fondu soudržnosti, nebo z EFRR, audit rovněž analogicky zahrnul některé projekty Fondu soudržnosti, zvolené podle celkových výdajů na základě týchž kritérií, které se uplatňují u velkých projektů EFRR. |
| --- | --- |

4.

V právních předpisech k Fondu soudržnosti se naopak definice „velkých projektů“ pro žádné z obou dotyčných období nenachází (5). Avšak vzhledem k tomu, že v zemích, které čerpají prostředky z Fondu soudržnosti, mohou být podobné projekty v oblasti dopravní infrastruktury a životního prostředí financovány buď z Fondu soudržnosti, nebo z EFRR, audit rovněž analogicky zahrnul některé projekty Fondu soudržnosti, zvolené podle celkových výdajů na základě týchž kritérií, které se uplatňují u velkých projektů EFRR.

| 5. | Pokud jde o schvalovací rámec, mohly být velké projekty EFRR 1994–1999 předloženy samostatně nebo v rámci operačního programu. Komise byla v každém případě o velkých projektech informována, přičemž bylo třeba poskytnout dodatečné informace (6), ale žádné formální schvalovací rozhodnutí nebylo požadováno. |
| --- | --- |

5.

Pokud jde o schvalovací rámec, mohly být velké projekty EFRR 1994–1999 předloženy samostatně nebo v rámci operačního programu. Komise byla v každém případě o velkých projektech informována, přičemž bylo třeba poskytnout dodatečné informace (6), ale žádné formální schvalovací rozhodnutí nebylo požadováno.

| 6. | Velké projekty EFRR 2000–2006 jsou stále financovány v rámci širší pomoci (7). Právní předpisy však stanoví, že Komise tyto projekty schvaluje jednotlivě na rozdíl od ostatních projektů, které jsou schvalovány pouze orgány členských států (8). |
| --- | --- |

6.

Velké projekty EFRR 2000–2006 jsou stále financovány v rámci širší pomoci (7). Právní předpisy však stanoví, že Komise tyto projekty schvaluje jednotlivě na rozdíl od ostatních projektů, které jsou schvalovány pouze orgány členských států (8).

| 7. | V obou obdobích mohly být v rámci Fondu soudržnosti financovány pouze samostatné projekty, přičemž každý projekt byl předmětem zvláštního rozhodnutí. |
| --- | --- |

7.

V obou obdobích mohly být v rámci Fondu soudržnosti financovány pouze samostatné projekty, přičemž každý projekt byl předmětem zvláštního rozhodnutí.

Tabulka 1

Definice „velkých projektů“

| FONDY | Období 1994–1999 | Období 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| „Velké projekty“ EFRR

  (projekty investic do infrastruktury a investic do výrobních zařízení) | Celkové náklady vyšší než:






  — | 25 milionů ECU na infrastrukturu |

FONDY

Období 1994–1999

Období 2000–2006

„Velké projekty“ EFRR

(projekty investic do infrastruktury a investic do výrobních zařízení)

Celkové náklady vyšší než:

—

25 milionů ECU na infrastrukturu

| — | 15 milionů ECU na investice do výrobních zařízení |
| --- | --- |

—

15 milionů ECU na investice do výrobních zařízení

Celkové náklady vyšší než:

50 milionů EUR na všechny typy projektů

Navíc:

neoddělitelnost prací s přesnou ekonomickou a technickou funkcí a jasně identifikované cíle

Samostatné projekty nebo projekty v rámci širší pomoci

Projekty vždy součástí širší pomoci

„Velké projekty“ Fondu soudržnosti

(projekty dopravní infrastruktury a životního prostředí).

Neexistence definice v právní úpravě

Pro účely auditu celkové výdaje vyšší než 25 milionů ECU

Neexistence definice v právní úpravě

Pro účely auditu celkové výdaje vyšší než 50 milionů EUR

Samostatné projekty

Samostatné projekty

Finanční rozsah

| 8. | Tabulka 2 uvádí rozsah celkových nákladů na velké projekty, na které byla poskytnuta pomoc z EFRR nebo Fondu soudržnosti, pro obě programová období: |
| --- | --- |

8.

Tabulka 2 uvádí rozsah celkových nákladů na velké projekty, na které byla poskytnuta pomoc z EFRR nebo Fondu soudržnosti, pro obě programová období:

Tabulka 2

Celkové náklady na „velké projekty“, na které byla poskytnuta pomoc Společenství

| | Období 1994–1999 | Období 2000–2006 |
| --- | --- | --- |
| Miliard ECU | Počet projektů | Miliard EUR | Počet projektů |
| VP EFRR | 36 | 676 | 48 | 279 |
| VF Fond soudržnosti | 12 | 147 | 23 | 154 |
| Celkem | 48 | 823 | 71 | 437 |

Období 1994–1999

Období 2000–2006

Miliard ECU

Počet projektů

Miliard EUR

Počet projektů

VP EFRR

36

676

48

279

VF Fond soudržnosti

12

147

23

154

Celkem

48

823

71

437

ROZSAH AUDITU A ZPRÁVY

| 9. | Vzhledem k dopadu, který mohou mít některé projekty, jejichž objem finančních prostředků přesahuje určitou částku, na regionální rozvoj, podléhají velké investiční projekty procesu vyřizování a schvalování žádostí, který je často složitější, než bývá obvyklé, a přinejmenším od období 2000–2006 podléhají samostatnému rozhodnutí o schválení. Z téhož důvodu je nezbytné zpětně posoudit skutečné účinky vzniklé využitím zdrojů za účelem stanovení koncepce a výběru projektů příštích programových období. |
| --- | --- |

9.

Vzhledem k dopadu, který mohou mít některé projekty, jejichž objem finančních prostředků přesahuje určitou částku, na regionální rozvoj, podléhají velké investiční projekty procesu vyřizování a schvalování žádostí, který je často složitější, než bývá obvyklé, a přinejmenším od období 2000–2006 podléhají samostatnému rozhodnutí o schválení. Z téhož důvodu je nezbytné zpětně posoudit skutečné účinky vzniklé využitím zdrojů za účelem stanovení koncepce a výběru projektů příštích programových období.

| 10. | Účetní dvůr se tedy snažil odpovědět na tyto otázky:






  — | Je financování velkých projektů z prostředků Společenství Komisí řádně připraveno? |
| --- | --- | --- |

10.

Účetní dvůr se tedy snažil odpovědět na tyto otázky:

—

Je financování velkých projektů z prostředků Společenství Komisí řádně připraveno?

| — | Poskytuje následné hodnocení velkých projektů výsledky, jež jsou užitečné pro přijímání budoucích rozhodnutí? |
| --- | --- |

—

Poskytuje následné hodnocení velkých projektů výsledky, jež jsou užitečné pro přijímání budoucích rozhodnutí?

| 11. | Kontroly provedené na základě dokumentace a kontroly provedené v členských státech zahrnuly vzorek 20 velkých projektů za období 1994–1999 a 30 velkých projektů za období 2000–2006. Komise dále provedla kontrolu na základě dokumentace u doplňujícího vzorku 36 velkých projektů za období 2000–2006 (viz Příloha I). |
| --- | --- |

11.

Kontroly provedené na základě dokumentace a kontroly provedené v členských státech zahrnuly vzorek 20 velkých projektů za období 1994–1999 a 30 velkých projektů za období 2000–2006. Komise dále provedla kontrolu na základě dokumentace u doplňujícího vzorku 36 velkých projektů za období 2000–2006 (viz Příloha I).

| 12. | Pokud jde o systém procesu vyřizování a schvalování žádostí u velkých projektů, audit se týkal postupu Komise ve dvou obdobích: 1994–1999 a 2000–2006. Byla zjištěna postupná zlepšení. Doporučení týkající se této části mohou mít dopad na provádění projektů v období 2007–2013, v němž koncept „velkých projektů“ zůstává zachován pro všechny strukturální fondy (9). |
| --- | --- |

12.

Pokud jde o systém procesu vyřizování a schvalování žádostí u velkých projektů, audit se týkal postupu Komise ve dvou obdobích: 1994–1999 a 2000–2006. Byla zjištěna postupná zlepšení. Doporučení týkající se této části mohou mít dopad na provádění projektů v období 2007–2013, v němž koncept „velkých projektů“ zůstává zachován pro všechny strukturální fondy (9).

| 13. | Pokud jde o následné hodnocení, mohla být zohledněna pouze hodnocení týkající se projektů za období 1994–1999, neboť v době auditu Účetního dvora nebylo provádění projektů za období 2000–2006 ještě dokončeno, a jejich následné hodnocení tedy zatím nebylo provedeno (10). Zpráva se však také zabývá tím, zda je možné doufat ve zlepšení již u období 2000–2006. Připomínky vyjádřené po ukončení auditu mohou mít dopad na hodnocení za období 2000–2006, jež je ještě třeba provést, ale zejména na hodnocení za období 2007–2013, které právě začalo. |
| --- | --- |

13.

Pokud jde o následné hodnocení, mohla být zohledněna pouze hodnocení týkající se projektů za období 1994–1999, neboť v době auditu Účetního dvora nebylo provádění projektů za období 2000–2006 ještě dokončeno, a jejich následné hodnocení tedy zatím nebylo provedeno (10). Zpráva se však také zabývá tím, zda je možné doufat ve zlepšení již u období 2000–2006. Připomínky vyjádřené po ukončení auditu mohou mít dopad na hodnocení za období 2000–2006, jež je ještě třeba provést, ale zejména na hodnocení za období 2007–2013, které právě začalo.

JE FINANCOVÁNÍ VELKÝCH PROJEKTŮ Z PROSTŘEDKŮ SPOLEČENSTVÍ KOMISÍ ŘÁDNĚ PŘIPRAVENO?

Rámec procesu vyřizování a schvalování žádostí a kritéria auditu

| 14. | Za předkládání velkých projektů spolufinancovaných z prostředků Společenství jsou odpovědné členské státy. Děje se tak na základě jejich vlastních postupů a pravidel pro vyřizování a schvalování žádostí a s ohledem na priority sledované v rámci operačních programů EFRR a Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

14.

Za předkládání velkých projektů spolufinancovaných z prostředků Společenství jsou odpovědné členské státy. Děje se tak na základě jejich vlastních postupů a pravidel pro vyřizování a schvalování žádostí a s ohledem na priority sledované v rámci operačních programů EFRR a Fondu soudržnosti.

| 15. | Úlohou Komise není srovnávat projekty jednotlivých členských států, neboť objem finančních prostředků vyhrazený pro každý stát byl stanoven předem v rámci přípravy programového období. Jejím úkolem je však zkoumat kvalitu projektů, které mají být financovány, tj. zjistit, zda vybrané projekty mohou dosáhnout svých cílů v oblasti regionálního rozvoje, zda je finanční příspěvek Společenství nezbytný k jejich uskutečnění a zda představuje tento příspěvek skutečnou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

15.

Úlohou Komise není srovnávat projekty jednotlivých členských států, neboť objem finančních prostředků vyhrazený pro každý stát byl stanoven předem v rámci přípravy programového období. Jejím úkolem je však zkoumat kvalitu projektů, které mají být financovány, tj. zjistit, zda vybrané projekty mohou dosáhnout svých cílů v oblasti regionálního rozvoje, zda je finanční příspěvek Společenství nezbytný k jejich uskutečnění a zda představuje tento příspěvek skutečnou přidanou hodnotu.

| 16. | Účetní dvůr se zabýval fází procesu vyřizování a schvalování žádostí Komisí a usoudil, že k tomu, aby tato fáze vedla k přijetí vhodných projektů, jsou nutné tyto faktory:






  a) | společný rámec pro vyřizování žádostí o pomoc, který by zajistil řádnou přípravu projektu a obsahoval by prvky umožňující určit, zda je poskytnutí pomoci oprávněné; |
| --- | --- | --- |

16.

Účetní dvůr se zabýval fází procesu vyřizování a schvalování žádostí Komisí a usoudil, že k tomu, aby tato fáze vedla k přijetí vhodných projektů, jsou nutné tyto faktory:

a)

společný rámec pro vyřizování žádostí o pomoc, který by zajistil řádnou přípravu projektu a obsahoval by prvky umožňující určit, zda je poskytnutí pomoci oprávněné;

| b) | rozhodovací postup založený na osvědčených metodách, pojímaných a používaných podobně členskými státy i Komisí; |
| --- | --- |

b)

rozhodovací postup založený na osvědčených metodách, pojímaných a používaných podobně členskými státy i Komisí;

| c) | stanovení finanční pomoci Společenství na základě pravidel umožňujících maximalizovat efektivnost veřejné pomoci. |
| --- | --- |

c)

stanovení finanční pomoci Společenství na základě pravidel umožňujících maximalizovat efektivnost veřejné pomoci.

Zkoumání projektů: zlepšení metodologického rámce, postupy je však třeba upevnit

| 17. | Audit Účetního dvora prokázal, že nástroje referenčního rámce zavedené Komisí byly postupně dále rozvinuty a vylepšeny. Formuláře žádostí o pomoc na velké projekty EFRR a Fondu soudržnosti pro období 2000–2006 jsou, ačkoli vzájemně odlišné, ucelenější a vhodnější než formuláře pro předcházející období. Stejně tak Manuál k analýze nákladů a přínosů (11), který poskytla Komise členským státům, byl zlepšen jak co do prezentace teoretického rámce, tak co do jeho praktičtějšího použití (12). |
| --- | --- |

17.

Audit Účetního dvora prokázal, že nástroje referenčního rámce zavedené Komisí byly postupně dále rozvinuty a vylepšeny. Formuláře žádostí o pomoc na velké projekty EFRR a Fondu soudržnosti pro období 2000–2006 jsou, ačkoli vzájemně odlišné, ucelenější a vhodnější než formuláře pro předcházející období. Stejně tak Manuál k analýze nákladů a přínosů (11), který poskytla Komise členským státům, byl zlepšen jak co do prezentace teoretického rámce, tak co do jeho praktičtějšího použití (12).

| 18. | Zkoumání žádostí však vykazovalo různou kvalitu:






  — | vzhledem k tomu, že proces vyřizování a schvalování žádostí vedly různé řídící útvary (geografická oddělení Komise posuzovala projekty z obecného hlediska, zatímco oddělení pro hodnocení se zabývalo analýzou nákladů a přínosů), neexistovala po delší dobu společná koncepce zejména ve formě kontrolního seznamu. Kromě vádemék a manuálů postupů, které se použijí obecně na Fond soudržnosti a strukturální fondy, byly až v roce 2003 vytvořeny appraisal summary tables a kontrolní seznamy týkající se zejména velkých projektů, |
| --- | --- | --- |

18.

Zkoumání žádostí však vykazovalo různou kvalitu:

—

vzhledem k tomu, že proces vyřizování a schvalování žádostí vedly různé řídící útvary (geografická oddělení Komise posuzovala projekty z obecného hlediska, zatímco oddělení pro hodnocení se zabývalo analýzou nákladů a přínosů), neexistovala po delší dobu společná koncepce zejména ve formě kontrolního seznamu. Kromě vádemék a manuálů postupů, které se použijí obecně na Fond soudržnosti a strukturální fondy, byly až v roce 2003 vytvořeny appraisal summary tables a kontrolní seznamy týkající se zejména velkých projektů,

| — | konzultace mezi jednotlivými útvary vede v některých případech k protichůdným stanoviskům zpochybňujícím zejména vhodnost a výši pomoci. Geografická oddělení, jež jsou pověřena řízením, ne vždy věnují této skutečnosti pozornost a ne vždy ji v dokumentaci náležitě vysvětlují. Stává se rovněž, že žádosti jiných než řídících útvarů o doplňující informace zůstávají bez odezvy (viz rámeček 1), |
| --- | --- |

—

konzultace mezi jednotlivými útvary vede v některých případech k protichůdným stanoviskům zpochybňujícím zejména vhodnost a výši pomoci. Geografická oddělení, jež jsou pověřena řízením, ne vždy věnují této skutečnosti pozornost a ne vždy ji v dokumentaci náležitě vysvětlují. Stává se rovněž, že žádosti jiných než řídících útvarů o doplňující informace zůstávají bez odezvy (viz rámeček 1),

| — | v zemích, které čerpají prostředky z Fondu soudržnosti, neexistují jasná pravidla pro přidělování velkých projektů v oblasti dopravy a životního prostředí EFRR nebo Fondu soudržnosti, s výjimkou toho, že Fond soudržnosti musí přednostně financovat transevropské dopravní sítě (TEN-T). Skutečnost, že maximální částky určené k financování projektů jsou u Fondu soudržnosti vyšší, vedla k tomu, že podobným projektům byly přidělovány různé finanční příspěvky. Přidělení projektu EFRR, nebo Fondu soudržnosti má navíc i právně podložené důsledky, pokud jde o monitorování a následné hodnocení projektů (viz rámeček 2). |
| --- | --- |

—

v zemích, které čerpají prostředky z Fondu soudržnosti, neexistují jasná pravidla pro přidělování velkých projektů v oblasti dopravy a životního prostředí EFRR nebo Fondu soudržnosti, s výjimkou toho, že Fond soudržnosti musí přednostně financovat transevropské dopravní sítě (TEN-T). Skutečnost, že maximální částky určené k financování projektů jsou u Fondu soudržnosti vyšší, vedla k tomu, že podobným projektům byly přidělovány různé finanční příspěvky. Přidělení projektu EFRR, nebo Fondu soudržnosti má navíc i právně podložené důsledky, pokud jde o monitorování a následné hodnocení projektů (viz rámeček 2).

Rámeček 1Jeden útvar Komise poukázal na velkou návratnost investice u projektů na výrobní zařízení, jež neodůvodňuje pomoc. Jiný útvar navrhl u projektu dopravní infrastruktury snížení požadované 60 % míry pomoci, neboť projekt byl určen pro nejbohatší region členského státu a orgány používají i u chudších regionů nižší míru pomoci. Snížení míry pomoci bylo požadováno rovněž u jiného projektu, jehož investiční návratnost byla velice vysoká. U žádného z těchto projektů ke snížení požadované míry pomoci nakonec nedošlo. V případě stavby metra byl projekt poté, co jej GŘ TREN odmítlo uznat jako projekt dopravní infrastruktury, přesunut do projektů životního prostředí Fondu soudržnosti, přestože GŘ ENV, které mělo za to, že pouze 1 až 3 % z celkových přínosů projektu by se týkala zlepšení životního prostředí, učinilo výhradu.

Rámeček 2V Řecku se projekty přidělují EFRR nebo Fondu soudržnosti po konzultaci s Komisí a v závislosti na úrovni přípravy a plánování projektů a dostupnosti finančních prostředků. Toto vedlo k poněkud nelogické situaci, kdy jedno rozšíření velkého projektu v oblasti dopravy bylo financováno z Fondu soudržnosti ve výši 66,3 % a jiné z EFRR v rámci operačního programu ve výši 50 %.

| 19. | Proces vyřizování a schvalování žádostí provázela značná zpoždění. Dvouměsíční lhůta stanovená pro schválení Komise (13) po přijetí formulářů žádostí se obvykle nedodržuje. Průměrná lhůta u projektů EFRR a Fondu soudržnosti kontrolovaných na místě je 187 dní, přičemž k nejrychlejšímu schválení došlo po 46 dnech, nejpomalejší pak trvalo až 1 001 dní. Průtahy jsou způsobené žádostmi o doplňující informace, které Komise vyžaduje u převážné většiny velkých projektů. Důvodem těchto žádosti je zejména nedostatečná kvalita studií dopadu na životní prostředí, nebo dokonce neexistence takových studií, jež jsou v řadě případů povinné, jakož i zvláštní aspekty finančních a ekonomických analýz projektů (14). Členské státy také často odpovídají se značným zpožděním. Tyto průtahy částečně vysvětlují dlouhodobě přetrvávající nedostatky v referenčním rámci (viz bod 17). |
| --- | --- |

19.

Proces vyřizování a schvalování žádostí provázela značná zpoždění. Dvouměsíční lhůta stanovená pro schválení Komise (13) po přijetí formulářů žádostí se obvykle nedodržuje. Průměrná lhůta u projektů EFRR a Fondu soudržnosti kontrolovaných na místě je 187 dní, přičemž k nejrychlejšímu schválení došlo po 46 dnech, nejpomalejší pak trvalo až 1 001 dní. Průtahy jsou způsobené žádostmi o doplňující informace, které Komise vyžaduje u převážné většiny velkých projektů. Důvodem těchto žádosti je zejména nedostatečná kvalita studií dopadu na životní prostředí, nebo dokonce neexistence takových studií, jež jsou v řadě případů povinné, jakož i zvláštní aspekty finančních a ekonomických analýz projektů (14). Členské státy také často odpovídají se značným zpožděním. Tyto průtahy částečně vysvětlují dlouhodobě přetrvávající nedostatky v referenčním rámci (viz bod 17).

| 20. | Komise byla při schvalování některých projektů značně nedůsledná:






  — | schvalovaly se projekty, které nebyly ještě zcela připraveny, což dokládá i přečerpání jejich finančních rozpočtů a nesplnění časového plánu provedení. Komise je schválila i přesto, že si tohoto nedostatku byla vědoma, |
| --- | --- | --- |

20.

Komise byla při schvalování některých projektů značně nedůsledná:

—

schvalovaly se projekty, které nebyly ještě zcela připraveny, což dokládá i přečerpání jejich finančních rozpočtů a nesplnění časového plánu provedení. Komise je schválila i přesto, že si tohoto nedostatku byla vědoma,

| — | některé projekty byly naopak k datu předložení téměř dokončeny. U projektů na výrobní zařízení se stává, že datum zaslání dokumentace s žádostí Komisi se blíží datu fyzického dokončení projektu, i když předchází datu jeho účetní uzávěrky. Vzhledem k tomu, že za těchto podmínek již nemůže být projekt měněn, je jedinou možností Komise ho schválit či jej odmítnout, |
| --- | --- |

—

některé projekty byly naopak k datu předložení téměř dokončeny. U projektů na výrobní zařízení se stává, že datum zaslání dokumentace s žádostí Komisi se blíží datu fyzického dokončení projektu, i když předchází datu jeho účetní uzávěrky. Vzhledem k tomu, že za těchto podmínek již nemůže být projekt měněn, je jedinou možností Komise ho schválit či jej odmítnout,

| — | u investic do výrobních zařízení se ověřovalo jen zřídkakdy použití zásad opravňujících veřejnou pomoc a ohled na kritéria související s kompenzací nedostatků trhu a bráněním spolufinancování efektů mrtvé váhy nehrál při rozhodnutí o financování významnou roli, |
| --- | --- |

—

u investic do výrobních zařízení se ověřovalo jen zřídkakdy použití zásad opravňujících veřejnou pomoc a ohled na kritéria související s kompenzací nedostatků trhu a bráněním spolufinancování efektů mrtvé váhy nehrál při rozhodnutí o financování významnou roli,

| — | některé velké projekty neodpovídají kritériu, podle kterého má velký projekt zahrnovat ekonomicky neoddělitelné práce, jež plní přesnou technickou funkci a jež mají jasně identifikované cíle (viz bod 3). Některé projekty EFRR, které byly schváleny jako velké projekty, jsou ve skutečnosti souborem několika samostatných projektů. To je důležité, protože podání žádosti pro velký projekt de facto umožňuje užívat po dobu procesu vyřizování a schvalování žádostí, která může být značně dlouhá, rozšířeného použití „pravidla n + 2“ (15). |
| --- | --- |

—

některé velké projekty neodpovídají kritériu, podle kterého má velký projekt zahrnovat ekonomicky neoddělitelné práce, jež plní přesnou technickou funkci a jež mají jasně identifikované cíle (viz bod 3). Některé projekty EFRR, které byly schváleny jako velké projekty, jsou ve skutečnosti souborem několika samostatných projektů. To je důležité, protože podání žádosti pro velký projekt de facto umožňuje užívat po dobu procesu vyřizování a schvalování žádostí, která může být značně dlouhá, rozšířeného použití „pravidla n + 2“ (15).

Analýza nákladů a přínosů: rozdíly v kvalitě

| 21. | Analýza nákladů a přínosů, jež vyžadují právní předpisy k odůvodnění žádostí o pomoc, je hlavním nástrojem, který má Komise k dispozici, když se rozhoduje, zda bude financování z prostředků Společenství poskytnuto či nikoliv. Pro posouzení kvality předkládaných projektů je uspokojivé využití tohoto nástroje zásadní. Jeho cílem je porovnání zdrojů s dosaženým socioekonomickým přínosem, který by z navrhované akce mohl vzejít ve střednědobém časovém horizontu (16). Komise může požadovat revizi či rozšíření analýzy předložené na podporu žádosti nebo může sama provést posouzení projektu, případně je-li to nezbytné, využít posudku nezávislého experta či asistence Evropské investiční banky. |
| --- | --- |

21.

Analýza nákladů a přínosů, jež vyžadují právní předpisy k odůvodnění žádostí o pomoc, je hlavním nástrojem, který má Komise k dispozici, když se rozhoduje, zda bude financování z prostředků Společenství poskytnuto či nikoliv. Pro posouzení kvality předkládaných projektů je uspokojivé využití tohoto nástroje zásadní. Jeho cílem je porovnání zdrojů s dosaženým socioekonomickým přínosem, který by z navrhované akce mohl vzejít ve střednědobém časovém horizontu (16). Komise může požadovat revizi či rozšíření analýzy předložené na podporu žádosti nebo může sama provést posouzení projektu, případně je-li to nezbytné, využít posudku nezávislého experta či asistence Evropské investiční banky.

| 22. | Přestože Komise zveřejnila Manuál k analýze nákladů a přínosů velkých projektů (viz bod 17), byl v kvalitě finančních a ekonomických analýz předložených navrhovateli projektů zjištěn značný nepoměr. |
| --- | --- |

22.

Přestože Komise zveřejnila Manuál k analýze nákladů a přínosů velkých projektů (viz bod 17), byl v kvalitě finančních a ekonomických analýz předložených navrhovateli projektů zjištěn značný nepoměr.

| 23. | Postoj Komise není v tomto ohledu jednoznačný. V některých případech přehlíží řadu nedostatků a schvaluje projekty, aniž by vyžadovala doplňující informace, zatímco v jiných případech oddaluje schválení projektu do doby, než získá nezbytné informace z finanční analýzy. |
| --- | --- |

23.

Postoj Komise není v tomto ohledu jednoznačný. V některých případech přehlíží řadu nedostatků a schvaluje projekty, aniž by vyžadovala doplňující informace, zatímco v jiných případech oddaluje schválení projektu do doby, než získá nezbytné informace z finanční analýzy.

| 24. | Audit Účetního dvora umožnil odhalit následující nedostatky a nesrovnalosti, jež narušují posuzování projektů.






  — | Nedostatečné informace k posouzení správnosti provedené analýzy: Finanční a ekonomické analýzy některých projektů uvádějí pouze investiční částku, náklady a příjmy, aniž by uváděly podrobný číselný rozpis těchto údajů. U jiných projektů jsou předloženy pouze výsledky analýz. |
| --- | --- | --- |

24.

Audit Účetního dvora umožnil odhalit následující nedostatky a nesrovnalosti, jež narušují posuzování projektů.

—

Nedostatečné informace k posouzení správnosti provedené analýzy: Finanční a ekonomické analýzy některých projektů uvádějí pouze investiční částku, náklady a příjmy, aniž by uváděly podrobný číselný rozpis těchto údajů. U jiných projektů jsou předloženy pouze výsledky analýz.

| — | Chybějící informace: Někdy chybí ekonomická analýza nebo zpráva o nákladech a přínosech; obsah analýzy rizika a analýzy citlivosti je často neúplný; není upřesněna výše podpory a časový plán (viz Příloha II); přímé dopady na životní prostředí jsou jednoduše popsány či zmíněny, aniž by byly finančně vyčísleny, nebo jsou vyčísleny pouze částečně. U některých velkých projektů dopravní infrastruktury, které jsou součástí širších projektů, není poskytnut nástin celkového projektu, jenž je však nezbytný k posouzení části předložené ke spolufinancování (viz rámeček 3). U velkých průmyslových projektů jsou jen zřídkakdy vyčísleny ukazatele výsledků a dopadů, s výjimkou pracovních míst (přímé a nepřímé vytváření a zachování pracovních míst). |
| --- | --- |

—

Chybějící informace: Někdy chybí ekonomická analýza nebo zpráva o nákladech a přínosech; obsah analýzy rizika a analýzy citlivosti je často neúplný; není upřesněna výše podpory a časový plán (viz Příloha II); přímé dopady na životní prostředí jsou jednoduše popsány či zmíněny, aniž by byly finančně vyčísleny, nebo jsou vyčísleny pouze částečně. U některých velkých projektů dopravní infrastruktury, které jsou součástí širších projektů, není poskytnut nástin celkového projektu, jenž je však nezbytný k posouzení části předložené ke spolufinancování (viz rámeček 3). U velkých průmyslových projektů jsou jen zřídkakdy vyčísleny ukazatele výsledků a dopadů, s výjimkou pracovních míst (přímé a nepřímé vytváření a zachování pracovních míst).

| — | Rozporné a chybné postupy: Jak u veřejných infrastruktur, tak u investic do výrobních zařízení byly použity odlišné finanční a ekonomické diskontní míry, a to dokonce v rámci téhož členského státu (viz Příloha II). V některých případech není zřejmé, zda výpočet míry návratnosti zahrnoval pomoc či nikoliv; při výpočtu finanční IRR a NPV jsou zohledněny odpisy, což je v rozporu s obecně uznávanými zásadami finanční analýzy. A konečně u poměrně významné části zkoumaných investic do výrobních zařízení byly finanční a ekonomické IRR a NPV totožné. |
| --- | --- |

—

Rozporné a chybné postupy: Jak u veřejných infrastruktur, tak u investic do výrobních zařízení byly použity odlišné finanční a ekonomické diskontní míry, a to dokonce v rámci téhož členského státu (viz Příloha II). V některých případech není zřejmé, zda výpočet míry návratnosti zahrnoval pomoc či nikoliv; při výpočtu finanční IRR a NPV jsou zohledněny odpisy, což je v rozporu s obecně uznávanými zásadami finanční analýzy. A konečně u poměrně významné části zkoumaných investic do výrobních zařízení byly finanční a ekonomické IRR a NPV totožné.

Rámeček 3V rámci realizace přeshraničního tunelu byla jedním z dotčených členských států předložena žádost na velký projekt. K posouzení části tunelu, která připadala na předkládající členský stát, by byl býval užitečný přehled celkového projektu tunelu. Podobně tomu je i u přeshraničních dálnic. U vnitrostátních silnic a železnic se standardně prováděla ekonomická analýza každého jednotlivého úseku, přičemž každý představoval velký projekt, nicméně celková ekonomická analýza provedena nebyla.

Je zřejmé, že kvalita analýz je obecně nižší u projektů na výrobní zařízení.

| 25. | Nedostatečná kvalita analýz provázejících žádosti o podporu ukazuje, že Komise neprováděla vždy účelné posouzení analýz nákladů a přínosů projektů v rámci procesu vyřizování a schvalování žádostí. Ke konečnému zamítnutí projektů, ať už u investic do infrastruktury, nebo u investic do výrobních zařízení, dochází za těchto okolností velice zřídka a výskyt žádostí o přepracování projektů po posouzení Komise je rovněž málo častý. |
| --- | --- |

25.

Nedostatečná kvalita analýz provázejících žádosti o podporu ukazuje, že Komise neprováděla vždy účelné posouzení analýz nákladů a přínosů projektů v rámci procesu vyřizování a schvalování žádostí. Ke konečnému zamítnutí projektů, ať už u investic do infrastruktury, nebo u investic do výrobních zařízení, dochází za těchto okolností velice zřídka a výskyt žádostí o přepracování projektů po posouzení Komise je rovněž málo častý.

Stanovení finanční pomoci Společenství: různý výklad a použití kritérií

| 26. | Proces vyřizování a schvalování žádostí Komisí má rovněž za cíl „potvrdit nebo změnit výši pomoci Společenství“ (17). Tento nástroj zajišťující účelné poskytnutí pomoci byl tedy zaveden proto, aby financovaný projekt získal dostatek zdrojů, aby mohl být uskutečněn, aniž by byla příjemci poskytnuta neoprávněná výhoda. To je důležité zejména v případě, kdy jsou příjemci soukromé podniky, neboť financování Společenství může deformovat fungování trhu. |
| --- | --- |

26.

Proces vyřizování a schvalování žádostí Komisí má rovněž za cíl „potvrdit nebo změnit výši pomoci Společenství“ (17). Tento nástroj zajišťující účelné poskytnutí pomoci byl tedy zaveden proto, aby financovaný projekt získal dostatek zdrojů, aby mohl být uskutečněn, aniž by byla příjemci poskytnuta neoprávněná výhoda. To je důležité zejména v případě, kdy jsou příjemci soukromé podniky, neboť financování Společenství může deformovat fungování trhu.

| 27. | Výše pomoci Společenství podléhá maximálním částkám uvedeným v právní úpravě, která stanoví nižší maximální částky pro investice do infrastruktury, jež vytvářejí značné příjmy, a pro investice do podniků (18). Krom toho je třeba dodržet pravidla Společenství a maximální částky týkající se státních podpor. |
| --- | --- |

27.

Výše pomoci Společenství podléhá maximálním částkám uvedeným v právní úpravě, která stanoví nižší maximální částky pro investice do infrastruktury, jež vytvářejí značné příjmy, a pro investice do podniků (18). Krom toho je třeba dodržet pravidla Společenství a maximální částky týkající se státních podpor.

| 28. | Jediným konkrétním prvkem, který Komise použila pro stanovení pomoci Společenství v rámci omezení těmito maximálními částkami, byla zásada finanční mezery (financing gap), jež se uplatní pouze u projektů v oblasti infrastruktury, které generují příjmy. Tato zásada spočívá ve výpočtu té části diskontovaných původních investičních nákladů projektu, na kterou se nevztahuje čistá současná hodnota provozních příjmů (včetně zbytkové hodnoty) (19). Tímto výpočtem se stanovuje maximální výše veřejné pomoci. V roce 2003 zavedla Komise pro velké projekty v oblasti sanací a zpracování tuhých odpadů pozměněnou metodu výpočtu (20), která zohledňuje tvorbu příjmů a zároveň se snaží neznevýhodňovat příjemce, kteří striktně dodržují zásadu „znečišťovatel platí“ (21). |
| --- | --- |

28.

Jediným konkrétním prvkem, který Komise použila pro stanovení pomoci Společenství v rámci omezení těmito maximálními částkami, byla zásada finanční mezery (financing gap), jež se uplatní pouze u projektů v oblasti infrastruktury, které generují příjmy. Tato zásada spočívá ve výpočtu té části diskontovaných původních investičních nákladů projektu, na kterou se nevztahuje čistá současná hodnota provozních příjmů (včetně zbytkové hodnoty) (19). Tímto výpočtem se stanovuje maximální výše veřejné pomoci. V roce 2003 zavedla Komise pro velké projekty v oblasti sanací a zpracování tuhých odpadů pozměněnou metodu výpočtu (20), která zohledňuje tvorbu příjmů a zároveň se snaží neznevýhodňovat příjemce, kteří striktně dodržují zásadu „znečišťovatel platí“ (21).

| 29. | V některých případech zkoumaných Účetním dvorem vedlo použití zásady finanční mezery ke stanovení příliš vysokého příspěvku Společenství nebo existují pochybnosti o správném použití této zásady. |
| --- | --- |

29.

V některých případech zkoumaných Účetním dvorem vedlo použití zásady finanční mezery ke stanovení příliš vysokého příspěvku Společenství nebo existují pochybnosti o správném použití této zásady.

| 30. | Kromě metody finanční mezery neexistují žádné jiné pokyny, které by zmiňovaly další faktory, jež je třeba zohlednit při upravování míry pomoci Společenství, což také vysvětluje některé protichůdné názory vyjádřené během konzultace mezi útvary (viz bod 18). Výše pomoci se v případě neexistence předem stanovených kritérii upravuje nahodile, a není tak možné ověření jejího jednotného použití. |
| --- | --- |

30.

Kromě metody finanční mezery neexistují žádné jiné pokyny, které by zmiňovaly další faktory, jež je třeba zohlednit při upravování míry pomoci Společenství, což také vysvětluje některé protichůdné názory vyjádřené během konzultace mezi útvary (viz bod 18). Výše pomoci se v případě neexistence předem stanovených kritérii upravuje nahodile, a není tak možné ověření jejího jednotného použití.

| 31. | Audit Účetního dvora prokázal, že v oblasti investic do veřejných infrastruktur, které nevytvářejí příjmy, nebyly při snížení výše pomoci zohledněny socioekonomické aspekty (související prvky, jakými jsou míra industrializace regionu nebo jeho relativní prosperita). Totéž platí o kritériích, jakým je například komplementárnost s ostatními akcemi Společenství. Komise rovněž nezpochybnila strukturu financování předloženou navrhovatelem projektu. |
| --- | --- |

31.

Audit Účetního dvora prokázal, že v oblasti investic do veřejných infrastruktur, které nevytvářejí příjmy, nebyly při snížení výše pomoci zohledněny socioekonomické aspekty (související prvky, jakými jsou míra industrializace regionu nebo jeho relativní prosperita). Totéž platí o kritériích, jakým je například komplementárnost s ostatními akcemi Společenství. Komise rovněž nezpochybnila strukturu financování předloženou navrhovatelem projektu.

| 32. | Pokud jde o investice do výrobních zařízení, ze zkoumání projektů vyplynulo, že stanovování výše pomoci je relativně automatické:






  — | ve většině případů výše poskytnuté pomoci jednoduše odpovídá požadované částce, |
| --- | --- | --- |

32.

Pokud jde o investice do výrobních zařízení, ze zkoumání projektů vyplynulo, že stanovování výše pomoci je relativně automatické:

—

ve většině případů výše poskytnuté pomoci jednoduše odpovídá požadované částce,

| — | finanční analýza nákladů a přínosů (která zahrnuje zejména finanční IRR a NPV, analýzu rizika a analýzu citlivosti) nebyla při upravování výše pomoci zohledněna. Některé projekty s velkou mírou návratnosti vykazující významnou finanční IRR získaly vysokou částku na spolufinancování, přestože některé útvary Komise, nikoliv však geografická oddělení vyřizující žádosti, poukázaly na efekt mrtvé váhy pomoci. Při auditu byly skutečně zjištěny některé případy efektu mrtvé váhy poté, co byly projekty uskutečněny (viz rámeček 4), |
| --- | --- |

—

finanční analýza nákladů a přínosů (která zahrnuje zejména finanční IRR a NPV, analýzu rizika a analýzu citlivosti) nebyla při upravování výše pomoci zohledněna. Některé projekty s velkou mírou návratnosti vykazující významnou finanční IRR získaly vysokou částku na spolufinancování, přestože některé útvary Komise, nikoliv však geografická oddělení vyřizující žádosti, poukázaly na efekt mrtvé váhy pomoci. Při auditu byly skutečně zjištěny některé případy efektu mrtvé váhy poté, co byly projekty uskutečněny (viz rámeček 4),

| — | socioekonomické pojmy (jakými jsou přidaná hodnota, vytvoření či zachování pracovních míst, pákový efekt, účast soukromého sektoru) nebyly při stanovování výše pomoci v rámci maximálních částek daných právními předpisy a maximálních částek stanovených pravidly o státní podpoře obecně zohledněny. Vhodný postup byl však zjištěn u španělských investic do výrobních zařízení, u nichž dotčené vnitrostátní orgány u požadované výše pomoci rovněž vycházely z nefinančních kritériích a u nichž byla výše spolufinancování vypočtena v závislosti na zaměstnanosti, použití přírodních zdrojů regionu, přidané hodnotě (zejména ve smyslu zvýšení produktivity), inovační povaze technologií a schopnosti podpořit rozvoj, |
| --- | --- |

—

socioekonomické pojmy (jakými jsou přidaná hodnota, vytvoření či zachování pracovních míst, pákový efekt, účast soukromého sektoru) nebyly při stanovování výše pomoci v rámci maximálních částek daných právními předpisy a maximálních částek stanovených pravidly o státní podpoře obecně zohledněny. Vhodný postup byl však zjištěn u španělských investic do výrobních zařízení, u nichž dotčené vnitrostátní orgány u požadované výše pomoci rovněž vycházely z nefinančních kritériích a u nichž byla výše spolufinancování vypočtena v závislosti na zaměstnanosti, použití přírodních zdrojů regionu, přidané hodnotě (zejména ve smyslu zvýšení produktivity), inovační povaze technologií a schopnosti podpořit rozvoj,

| — | útvary Komise se nezabývaly možností využití půjček namísto grantů. Půjčky však zváženy být měly, zejména u investic do výrobních zařízení s vysokou finanční IRR nebo u podniků s dobrými finančními ukazateli. Obecně lze říci, že aspekty, jakými jsou finanční situace podniku nebo situace na trhu, nejsou při stanovování výše pomoci zohledňovány. |
| --- | --- |

—

útvary Komise se nezabývaly možností využití půjček namísto grantů. Půjčky však zváženy být měly, zejména u investic do výrobních zařízení s vysokou finanční IRR nebo u podniků s dobrými finančními ukazateli. Obecně lze říci, že aspekty, jakými jsou finanční situace podniku nebo situace na trhu, nejsou při stanovování výše pomoci zohledňovány.

Rámeček 4V případě jedné společnosti, která dosahovala značných zisků, by byl projekt úspěšný i bez pomoci Společenství. Stejně tak tomu bylo v případě jiného projektu z oblasti průmyslové výroby, kde dotyčný podnik téměř neměl na evropském trhu konkurenci. V některých případech může poskytnutí grantu projektu s příznivou IRR odůvodnit umístění projektu v konkrétní lokalitě. U velkého projektu jiné společnosti, která měla v dané době významný podíl na světovém trhu různých výrobků, získala spolufinancovanou investici provozovna společnosti nacházející se v regionu cíle 1, přičemž granty Společenství sehrály při výběru dané lokality významnou úlohu.

| 33. | Komise si je těchto nedostatků vědoma. Koncem roku 2004 se pokusila o racionálnější vynakládaní prostředků upravením výše pomoci Společenství podle daných kritérií. To vedlo ke stanovení orientační výše pomoci v závislosti na běžné očekávané návratnosti v dané oblasti, vypočtené na základě finanční IRR ze vzorku 200 velkých projektů v oblasti infrastruktury a projektů na výrobní zařízení. Jde o užitečný, i když zatím velmi omezený nástroj. Pro účely zkoumání dokumentace však nebyl k dispozici včas. |
| --- | --- |

33.

Komise si je těchto nedostatků vědoma. Koncem roku 2004 se pokusila o racionálnější vynakládaní prostředků upravením výše pomoci Společenství podle daných kritérií. To vedlo ke stanovení orientační výše pomoci v závislosti na běžné očekávané návratnosti v dané oblasti, vypočtené na základě finanční IRR ze vzorku 200 velkých projektů v oblasti infrastruktury a projektů na výrobní zařízení. Jde o užitečný, i když zatím velmi omezený nástroj. Pro účely zkoumání dokumentace však nebyl k dispozici včas.

| 34. | Nové pokyny zveřejněné v roce 2006 (22) navrhují zahrnout do výpočtu finanční mezery faktory, které nejsou čistě finanční povahy, jako existenci partnerství v rámci soukromého a veřejného sektoru a spravedlnost (tj. relativní prosperitu dotyčného regionu). Zabývají se rovněž způsobem kombinování grantů a půjček podle běžně očekávané návratnosti v jednotlivých oblastech. I když tyto „kontextové“ faktory nejsou ještě v plném rozsahu zohledněny, jde o zlepšení, která jsou v souladu s koncepcí, jež spočívá v hledání širšího a objektivnějšího rámce pro stanovování výše podpory a s níž se ztotožňuje i tato zpráva. Při rozhodování o financování nového období je třeba tyto faktory používat soustavně a transparentně. |
| --- | --- |

34.

Nové pokyny zveřejněné v roce 2006 (22) navrhují zahrnout do výpočtu finanční mezery faktory, které nejsou čistě finanční povahy, jako existenci partnerství v rámci soukromého a veřejného sektoru a spravedlnost (tj. relativní prosperitu dotyčného regionu). Zabývají se rovněž způsobem kombinování grantů a půjček podle běžně očekávané návratnosti v jednotlivých oblastech. I když tyto „kontextové“ faktory nejsou ještě v plném rozsahu zohledněny, jde o zlepšení, která jsou v souladu s koncepcí, jež spočívá v hledání širšího a objektivnějšího rámce pro stanovování výše podpory a s níž se ztotožňuje i tato zpráva. Při rozhodování o financování nového období je třeba tyto faktory používat soustavně a transparentně.

POSKYTUJE NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ VELKÝCH PROJEKTŮ VÝSLEDKY, JEŽ JSOU UŽITEČNÉ PRO PŘIJÍMÁNÍ BUDOUCÍCH ROZHODNUTÍ?

Hodnotící rámec a kritéria auditu

| 35. | Hodnocení projektu po jeho uskutečnění má za cíl vysvětlit použití zdrojů, jakož i účelnost a efektivnost provedené akce. Zajímá zejména politické představitele, řídící orgány a příjemce. Musí umožnit vyvodit ponaučení, zda je nezbytné přijmout v budoucnu doplňující nebo nápravná opatření. Vzhledem k tomu, že výsledky hodnocení poskytují informace o dopadu projektu, budou rovněž použity ke kvantifikaci cílů budoucích projektů. |
| --- | --- |

35.

Hodnocení projektu po jeho uskutečnění má za cíl vysvětlit použití zdrojů, jakož i účelnost a efektivnost provedené akce. Zajímá zejména politické představitele, řídící orgány a příjemce. Musí umožnit vyvodit ponaučení, zda je nezbytné přijmout v budoucnu doplňující nebo nápravná opatření. Vzhledem k tomu, že výsledky hodnocení poskytují informace o dopadu projektu, budou rovněž použity ke kvantifikaci cílů budoucích projektů.

| 36. | Právní předpisy týkající se strukturálních fondů stanoví, že pomoc Společenství podléhá tomuto typu hodnocení. Jde o hodnocení označované jako „následné“ a odpovídá za ně Komise ve spolupráci se členskými státy (23). Vzhledem k tomu, že velký projekt EFRR, který není předložen v rámci operačního programu, je považován za opatření pomoci, podléhá tedy následnému hodnocení. Pokud jde o jednotlivé velké projekty, které představují opatření pomoci, právní předpisy výslovně nestanoví žádné požadavky (24). |
| --- | --- |

36.

Právní předpisy týkající se strukturálních fondů stanoví, že pomoc Společenství podléhá tomuto typu hodnocení. Jde o hodnocení označované jako „následné“ a odpovídá za ně Komise ve spolupráci se členskými státy (23). Vzhledem k tomu, že velký projekt EFRR, který není předložen v rámci operačního programu, je považován za opatření pomoci, podléhá tedy následnému hodnocení. Pokud jde o jednotlivé velké projekty, které představují opatření pomoci, právní předpisy výslovně nestanoví žádné požadavky (24).

| 37. | Pro Fond soudržnosti je naopak následné hodnocení každého projektu výslovně stanoveno (25). |
| --- | --- |

37.

Pro Fond soudržnosti je naopak následné hodnocení každého projektu výslovně stanoveno (25).

| 38. | Základní údaje používané při následném hodnocení shromažďují zejména členské státy prostřednictvím systému monitorování. V období 1994–1999 byly předmětem monitorování a výročních zpráv o provádění pouze projekty Fondu soudržnosti, zatímco projekty strukturálních fondů byly monitorovány na vyšší úrovni v souladu s tím, co bylo výslovně stanoveno v právní úpravě (opatření, priority, operační programy, rámce podpory Společenství (26)). |
| --- | --- |

38.

Základní údaje používané při následném hodnocení shromažďují zejména členské státy prostřednictvím systému monitorování. V období 1994–1999 byly předmětem monitorování a výročních zpráv o provádění pouze projekty Fondu soudržnosti, zatímco projekty strukturálních fondů byly monitorovány na vyšší úrovni v souladu s tím, co bylo výslovně stanoveno v právní úpravě (opatření, priority, operační programy, rámce podpory Společenství (26)).

| 39. | Účetní dvůr zkoumal hodnotící fázi, přičemž vycházel z toho, že:






  a) | hodnocení velkých projektů musí sloužit k nasměrování provádění budoucích projektů. Těmito hodnoceními, jež mohou poskytnout informace umožňující posílit účelnost a efektivnost pomoci na místě, jsou dotčeny v prvé řadě orgány členských států a příjemci; |
| --- | --- | --- |

39.

Účetní dvůr zkoumal hodnotící fázi, přičemž vycházel z toho, že:

a)

hodnocení velkých projektů musí sloužit k nasměrování provádění budoucích projektů. Těmito hodnoceními, jež mohou poskytnout informace umožňující posílit účelnost a efektivnost pomoci na místě, jsou dotčeny v prvé řadě orgány členských států a příjemci;

| b) | je třeba od samého počátku definovat nástroje umožňující monitorovat provádění projektů a porovnávat jejich realizaci; |
| --- | --- |

b)

je třeba od samého počátku definovat nástroje umožňující monitorovat provádění projektů a porovnávat jejich realizaci;

| c) | je třeba získat informace potřebné k tomu, aby mohly být takto zavedené nástroje používány. |
| --- | --- |

c)

je třeba získat informace potřebné k tomu, aby mohly být takto zavedené nástroje používány.

Několik rozsáhlých hodnocení a velmi málo samostatných hodnocení velkých projektů

| 40. | Členské státy provádějí následná hodnocení velkých projektů pouze zřídka (27). Z dvaceti dokončených projektů kontrolovaných Účetním dvorem byl následně hodnocen pouze jeden (viz rámeček 5). Studie týkající se oblastí, jichž jsou velké projekty součástí, jako například přístavní či automobilové odvětví, mohou samozřejmě provádět i příjemci, řídící správní orgány či externí subjekty (univerzity, výzkumná střediska). Tyto studie se však nezaměřují přímo na projekty a nemají povahu následného hodnocení. Krom toho nejsou vždy předávány útvarům odpovědným za řízení prostředků Společenství.

  Rámeček 5Pouze u jediného projektu ze vzorku Účetního dvora bylo provedeno samostatné následné hodnocení. Makroekonomický dopad byl hodnocen na základě jiných skutečností, než které byly původně stanoveny v předběžném hodnocení na podporu žádosti. Tento dopad tedy nebylo lze porovnat s tím, co bylo předem určeno. Navíc nebyla aktualizovaná předpokládaná finanční návratnost. |
| --- | --- |

40.

Členské státy provádějí následná hodnocení velkých projektů pouze zřídka (27). Z dvaceti dokončených projektů kontrolovaných Účetním dvorem byl následně hodnocen pouze jeden (viz rámeček 5). Studie týkající se oblastí, jichž jsou velké projekty součástí, jako například přístavní či automobilové odvětví, mohou samozřejmě provádět i příjemci, řídící správní orgány či externí subjekty (univerzity, výzkumná střediska). Tyto studie se však nezaměřují přímo na projekty a nemají povahu následného hodnocení. Krom toho nejsou vždy předávány útvarům odpovědným za řízení prostředků Společenství.

Rámeček 5Pouze u jediného projektu ze vzorku Účetního dvora bylo provedeno samostatné následné hodnocení. Makroekonomický dopad byl hodnocen na základě jiných skutečností, než které byly původně stanoveny v předběžném hodnocení na podporu žádosti. Tento dopad tedy nebylo lze porovnat s tím, co bylo předem určeno. Navíc nebyla aktualizovaná předpokládaná finanční návratnost.

| 41. | Na úrovni Komise mají hodnocení týkající se konkrétně velkých projektů za období 1994–1999 (jediných projektů, které byly do dnešní doby hodnoceny, viz bod 13) nebo některých jejich aspektů velmi nesourodné cíle a metody. Řídící orgány členských států ani příjemci tato hodnocení, s výjimkou jediného z nich (viz písm. d)), nepoužily. Jedná se o:






  a) | tematické hodnocení dopadu strukturálních fondů na dopravní infrastrukturu, založené zejména na strategiích pro jednotlivé země a způsoby dopravy na úrovni programů. Toto hodnocení obsahuje velmi málo informací o efektivnosti a účelnosti a dopadu samostatných projektů; |
| --- | --- | --- |

41.

Na úrovni Komise mají hodnocení týkající se konkrétně velkých projektů za období 1994–1999 (jediných projektů, které byly do dnešní doby hodnoceny, viz bod 13) nebo některých jejich aspektů velmi nesourodné cíle a metody. Řídící orgány členských států ani příjemci tato hodnocení, s výjimkou jediného z nich (viz písm. d)), nepoužily. Jedná se o:

a)

tematické hodnocení dopadu strukturálních fondů na dopravní infrastrukturu, založené zejména na strategiích pro jednotlivé země a způsoby dopravy na úrovni programů. Toto hodnocení obsahuje velmi málo informací o efektivnosti a účelnosti a dopadu samostatných projektů;

| b) | následné hodnocení cíle 1, které zkoumalo 60 velkých projektů EFRR a Fondu soudržnosti. Toto hodnocení upřednostnilo širokospektrální přístup zahrnující zkoumání vhodnosti strategie, účelnosti, efektivnosti, dopadu, řídících a prováděcích systémů a přidané hodnoty Společenství. Z hlediska některých aspektů účelnosti bylo však posuzováno pouze několik projektů; |
| --- | --- |

b)

následné hodnocení cíle 1, které zkoumalo 60 velkých projektů EFRR a Fondu soudržnosti. Toto hodnocení upřednostnilo širokospektrální přístup zahrnující zkoumání vhodnosti strategie, účelnosti, efektivnosti, dopadu, řídících a prováděcích systémů a přidané hodnoty Společenství. Z hlediska některých aspektů účelnosti bylo však posuzováno pouze několik projektů;

| c) | hodnocení makroekonomického dopadu jednotlivých projektů Fondu soudržnosti, které je jediným hodnocením zabývajícím se tímto aspektem, prostřednictvím k tomuto účelu speciálně upravených makroekonomických modelů. Skutečné účinky projektů však nebyly zkoumány, neboť byly použity pouze údaje vyplývající z předběžné analýzy nákladů a příjmů (28); |
| --- | --- |

c)

hodnocení makroekonomického dopadu jednotlivých projektů Fondu soudržnosti, které je jediným hodnocením zabývajícím se tímto aspektem, prostřednictvím k tomuto účelu speciálně upravených makroekonomických modelů. Skutečné účinky projektů však nebyly zkoumány, neboť byly použity pouze údaje vyplývající z předběžné analýzy nákladů a příjmů (28);

| d) | následné hodnocení vzorku 200 projektů Fondu soudržnosti (29). Hodnocení se týkalo vhodnosti postupů strategického plánování, návrhu a výběru projektů, řídících a prováděcích systémů, jakož i účelnosti a efektivnosti. Později byla zkoumána podrobněji a s ohledem na socioekonomický dopad podskupina 60 projektů. Ekonomická IRR byla přepočítána na základě Manuálu k analýze nákladů a přínosů. Doporučení vyplývající z této studie byla s členskými státy projednána a vedla k metodologickým upřesněním. |
| --- | --- |

d)

následné hodnocení vzorku 200 projektů Fondu soudržnosti (29). Hodnocení se týkalo vhodnosti postupů strategického plánování, návrhu a výběru projektů, řídících a prováděcích systémů, jakož i účelnosti a efektivnosti. Později byla zkoumána podrobněji a s ohledem na socioekonomický dopad podskupina 60 projektů. Ekonomická IRR byla přepočítána na základě Manuálu k analýze nákladů a přínosů. Doporučení vyplývající z této studie byla s členskými státy projednána a vedla k metodologickým upřesněním.

Faktory, které znesnadnily následné hodnocení velkých projektů

| 42. | Účetní dvůr několikrát upozornil (30) na nedostatky v hodnoceních za období 1994–1999, jejichž příčinou byla zejména neexistence či nespolehlivost dostupných údajů. Účetní dvůr ve svých zprávách vyzval Komisi, aby posoudila možnost shromažďovat informace o jednotlivých projektech, bez nichž jsou používané metodologie příliš teoretické a nepoužitelné. Audit velkých projektů za totéž období tato zjištění potvrdil. |
| --- | --- |

42.

Účetní dvůr několikrát upozornil (30) na nedostatky v hodnoceních za období 1994–1999, jejichž příčinou byla zejména neexistence či nespolehlivost dostupných údajů. Účetní dvůr ve svých zprávách vyzval Komisi, aby posoudila možnost shromažďovat informace o jednotlivých projektech, bez nichž jsou používané metodologie příliš teoretické a nepoužitelné. Audit velkých projektů za totéž období tato zjištění potvrdil.

Žádosti o pomoc obsahují chyby

| 43. | Následné hodnocení velkých projektů nejprve zdržovaly chybějící informace v žádostech o pomoc, což bylo zjištěno jak v rámci studií o velkých projektech, tak při auditu Účetního dvora. |
| --- | --- |

43.

Následné hodnocení velkých projektů nejprve zdržovaly chybějící informace v žádostech o pomoc, což bylo zjištěno jak v rámci studií o velkých projektech, tak při auditu Účetního dvora.

| 44. | Obzvláště jedno z uskutečněných hodnocení poukázalo na to, že:






  a) | cíle projektů nebyly vždy kvantifikovány; |
| --- | --- | --- |

44.

Obzvláště jedno z uskutečněných hodnocení poukázalo na to, že:

a)

cíle projektů nebyly vždy kvantifikovány;

| b) | pokud jde o analýzu nákladů a přínosů, přínosy, jež bylo nesnadné vyhodnotit, zejména v oblasti životního prostředí, nebyly kvantifikovány nebo nebyly zohledněny při výpočtu předběžné ekonomické IRR, aniž by byly získány dostatečně konkrétní informace a odůvodnění. Očekávané výsledky nebyly v řadě případů kvantifikovány; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o analýzu nákladů a přínosů, přínosy, jež bylo nesnadné vyhodnotit, zejména v oblasti životního prostředí, nebyly kvantifikovány nebo nebyly zohledněny při výpočtu předběžné ekonomické IRR, aniž by byly získány dostatečně konkrétní informace a odůvodnění. Očekávané výsledky nebyly v řadě případů kvantifikovány;

| c) | se ne vždy rozlišovalo mezi trvalými a dočasnými pracovními místy. Nebyly vysvětleny metodologické hypotézy předběžného odhadu dopadu na zaměstnanost nebo byly použity odlišné metodologie. |
| --- | --- |

c)

se ne vždy rozlišovalo mezi trvalými a dočasnými pracovními místy. Nebyly vysvětleny metodologické hypotézy předběžného odhadu dopadu na zaměstnanost nebo byly použity odlišné metodologie.

| 45. | Vedle nedostatečnosti analýzy nákladů a přínosů, která již byla zdůrazněna (viz body 21–25), potvrdil audit provedený Účetním dvorem nedostatky, které se objevily v předcházejících zprávách, tedy zejména:






  a) | neexistenci, nedostatečnost či nevhodnost ukazatelů; |
| --- | --- | --- |

45.

Vedle nedostatečnosti analýzy nákladů a přínosů, která již byla zdůrazněna (viz body 21–25), potvrdil audit provedený Účetním dvorem nedostatky, které se objevily v předcházejících zprávách, tedy zejména:

a)

neexistenci, nedostatečnost či nevhodnost ukazatelů;

| b) | neexistenci spolehlivých informací o výchozí situaci, tedy o situaci před prováděním projektu. |
| --- | --- |

b)

neexistenci spolehlivých informací o výchozí situaci, tedy o situaci před prováděním projektu.

| 46. | Vzhledem k tomu, že tyto faktory jsou k hodnocení pomoci nezbytné, zjištěné nedostatky následná hodnocení znesnadňují. |
| --- | --- |

46.

Vzhledem k tomu, že tyto faktory jsou k hodnocení pomoci nezbytné, zjištěné nedostatky následná hodnocení znesnadňují.

Nedostatečné monitorování

| 47. | Dokonce i v případech, kdy byl zaveden monitorovací systém na úrovni projektů, uskutečněné studie a audit Účetního dvora prokázaly, že provedené monitorování nezajistilo shromáždění údajů vhodných pro účely hodnocení. |
| --- | --- |

47.

Dokonce i v případech, kdy byl zaveden monitorovací systém na úrovni projektů, uskutečněné studie a audit Účetního dvora prokázaly, že provedené monitorování nezajistilo shromáždění údajů vhodných pro účely hodnocení.

| 48. | V jednom z uskutečněných hodnocení bylo totiž zjištěno, že:






  a) | shromažďování statistických údajů o používání dopravních infrastruktur se nezaměřilo na jeho ekonomické dopady, například na snižování cestovních nákladů; |
| --- | --- | --- |

48.

V jednom z uskutečněných hodnocení bylo totiž zjištěno, že:

a)

shromažďování statistických údajů o používání dopravních infrastruktur se nezaměřilo na jeho ekonomické dopady, například na snižování cestovních nákladů;

| b) | analýzy jednotkových nákladů nevedly ke srovnání projektů na základě referenčních hodnot; |
| --- | --- |

b)

analýzy jednotkových nákladů nevedly ke srovnání projektů na základě referenčních hodnot;

| c) | v některých případech nebyly informace o vytvořených příjmech a použití zásady znečišťovatel platí dostatečné; |
| --- | --- |

c)

v některých případech nebyly informace o vytvořených příjmech a použití zásady znečišťovatel platí dostatečné;

| d) | následné přepočítání ekonomické IRR komplikoval nedostatek informací o skutečných výsledcích. Často bylo třeba vycházet z hypotéz a v případě neexistence protichůdných informací z údajů obsažených v předběžném hodnocení; |
| --- | --- |

d)

následné přepočítání ekonomické IRR komplikoval nedostatek informací o skutečných výsledcích. Často bylo třeba vycházet z hypotéz a v případě neexistence protichůdných informací z údajů obsažených v předběžném hodnocení;

| e) | informace týkající se nepřímého vytváření pracovních míst a vytváření trvalých pracovních míst byly někdy nedostupné či velmi nízké kvality. |
| --- | --- |

e)

informace týkající se nepřímého vytváření pracovních míst a vytváření trvalých pracovních míst byly někdy nedostupné či velmi nízké kvality.

| 49. | Z auditu velkých projektů za období 1994–1999 provedeného Účetním dvorem rovněž vyplynuly nedostatky v monitorování.






  a) | Pokud jde o investice do infrastruktury, monitorování se, s výjimkou jediného projektu, zaměřilo pouze na dopady, jež bylo snadné sledovat, jako přímé vytváření pracovních míst, přepravu zboží a osob, počet spojení, prodané plochy, počet postelí na 1 000 obyvatel. Jiné přímé dopady, jež bylo obtížnější sledovat (spotřeba benzinu, komfort, dopad na životní prostředí, kvalita zdravotní péče), předmětem monitorování nebyly. Totéž platí dvojnásob u nepřímých a dlouhodobějších dopadů (jakými jsou produktivita, vznik podniků a pracovních míst, ceny atd.) Krom toho aspekty, jež použil příjemce při výpočtu odhadované ekonomické návratnosti (například u silniční infrastruktury: časová úspora, snížení nákladů na dopravu, snížení počtu dopravních nehod, dopad na plynulost vzniklé a dodatečné dopravy), nebyly obvykle považovány za ukazatele, jež je třeba monitorovat. |
| --- | --- | --- |

49.

Z auditu velkých projektů za období 1994–1999 provedeného Účetním dvorem rovněž vyplynuly nedostatky v monitorování.

a)

Pokud jde o investice do infrastruktury, monitorování se, s výjimkou jediného projektu, zaměřilo pouze na dopady, jež bylo snadné sledovat, jako přímé vytváření pracovních míst, přepravu zboží a osob, počet spojení, prodané plochy, počet postelí na 1 000 obyvatel. Jiné přímé dopady, jež bylo obtížnější sledovat (spotřeba benzinu, komfort, dopad na životní prostředí, kvalita zdravotní péče), předmětem monitorování nebyly. Totéž platí dvojnásob u nepřímých a dlouhodobějších dopadů (jakými jsou produktivita, vznik podniků a pracovních míst, ceny atd.) Krom toho aspekty, jež použil příjemce při výpočtu odhadované ekonomické návratnosti (například u silniční infrastruktury: časová úspora, snížení nákladů na dopravu, snížení počtu dopravních nehod, dopad na plynulost vzniklé a dodatečné dopravy), nebyly obvykle považovány za ukazatele, jež je třeba monitorovat.

| b) | Pokud jde o investice do výrobních zařízení, monitorování se omezuje na fyzické a finanční aspekty investice a obecně na přímé vytváření pracovních míst, neboť konečné zprávy vyhotovované v souvislosti s konečnou platbou musí splňovat smluvní požadavky. Řídící správní orgán nemá obvykle k dispozici informace o faktorech jako vznik podniků nebo nepřímé vytváření pracovních míst, zvýšení produktivity nebo životní prostředí. |
| --- | --- |

b)

Pokud jde o investice do výrobních zařízení, monitorování se omezuje na fyzické a finanční aspekty investice a obecně na přímé vytváření pracovních míst, neboť konečné zprávy vyhotovované v souvislosti s konečnou platbou musí splňovat smluvní požadavky. Řídící správní orgán nemá obvykle k dispozici informace o faktorech jako vznik podniků nebo nepřímé vytváření pracovních míst, zvýšení produktivity nebo životní prostředí.

Období 2000–2006: hodnocení mohou být zpochybněna

| 50. | Právní přepisy týkající se EFRR pro období 2000–2006 stanoví, že u velkých projektů musí výroční zprávy o provádění pomoci obsahovat samostatnou kapitolu o stavu provádění a financování. Navíc finanční ukazatele a ukazatele provádění musí být takové, aby informace o velkých projektech mohly být uváděny samostatně (31). |
| --- | --- |

50.

Právní přepisy týkající se EFRR pro období 2000–2006 stanoví, že u velkých projektů musí výroční zprávy o provádění pomoci obsahovat samostatnou kapitolu o stavu provádění a financování. Navíc finanční ukazatele a ukazatele provádění musí být takové, aby informace o velkých projektech mohly být uváděny samostatně (31).

| 51. | Přestože výroční zprávy o provádění obsahují kapitolu týkající se velkých projektů, jsou tyto kapitoly často omezeny na pouhý popis projektů, aniž by zmiňovaly vlastní fyzický pokrok či jednotlivé ukazatele výsledků a dopadů. |
| --- | --- |

51.

Přestože výroční zprávy o provádění obsahují kapitolu týkající se velkých projektů, jsou tyto kapitoly často omezeny na pouhý popis projektů, aniž by zmiňovaly vlastní fyzický pokrok či jednotlivé ukazatele výsledků a dopadů.

| 52. | Podobně priority a opatření vztahující se k velkým projektům nezahrnují vždy související ukazatele nebo ukazatele na úrovni priorit a opatření neodpovídají těm, které se týkají velkých projektů. |
| --- | --- |

52.

Podobně priority a opatření vztahující se k velkým projektům nezahrnují vždy související ukazatele nebo ukazatele na úrovni priorit a opatření neodpovídají těm, které se týkají velkých projektů.

| 53. | Pokud jde o projekty kontrolované na místě, některé velké projekty mají vhodný seznam ukazatelů provádění a ukazatelů výsledků a dopadu. Jiné projekty neodkazují buď na žádný ukazatel, nebo jim byly přiděleny pouze ukazatele pro fyzické a finanční provádění. |
| --- | --- |

53.

Pokud jde o projekty kontrolované na místě, některé velké projekty mají vhodný seznam ukazatelů provádění a ukazatelů výsledků a dopadu. Jiné projekty neodkazují buď na žádný ukazatel, nebo jim byly přiděleny pouze ukazatele pro fyzické a finanční provádění.

| 54. | Někdy neexistuje jasná souvislost mezi obecnými cíli, konkrétními cíli a stanovenými ukazateli. Některé cíle nemají žádný ukazatel. Ukazatele stanovené pro podobné projekty se liší v závislosti na tom, zda jsou tyto projekty spolufinancovány z EFRR, nebo z Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

54.

Někdy neexistuje jasná souvislost mezi obecnými cíli, konkrétními cíli a stanovenými ukazateli. Některé cíle nemají žádný ukazatel. Ukazatele stanovené pro podobné projekty se liší v závislosti na tom, zda jsou tyto projekty spolufinancovány z EFRR, nebo z Fondu soudržnosti.

| 55. | Průběh budoucích následných hodnocení bude podobně jako v předcházejícím období ovlivněn nedostatky zjištěnými v oblasti monitorování a ukazatelů. Nakolik velké projekty přispívají k obecnějším cílům regionálního rozvoje, bude tedy i v budoucnu možné vymezit jen velmi obtížně. |
| --- | --- |

55.

Průběh budoucích následných hodnocení bude podobně jako v předcházejícím období ovlivněn nedostatky zjištěnými v oblasti monitorování a ukazatelů. Nakolik velké projekty přispívají k obecnějším cílům regionálního rozvoje, bude tedy i v budoucnu možné vymezit jen velmi obtížně.

NOVÉ PRÁVNÍ PŘEDPISY NA OBDOBÍ 2007–2013

| 56. | Nové rámcové nařízení pro období 2007–2013 (32), které se týká současně EFRR i Fondu soudržnosti, přináší u velkých projektů určitá zlepšení:






  a) | koncepce je nově definována (33), přičemž projekty EFRR a Fondu soudržnosti jsou pojímány rovnocenně; |
| --- | --- | --- |

56.

Nové rámcové nařízení pro období 2007–2013 (32), které se týká současně EFRR i Fondu soudržnosti, přináší u velkých projektů určitá zlepšení:

a)

koncepce je nově definována (33), přičemž projekty EFRR a Fondu soudržnosti jsou pojímány rovnocenně;

| b) | informace, jež musejí členské státy poskytovat, byly upřesněny. Výslovně vysvětlena musí být zejména účast veřejných prostředků na financování; |
| --- | --- |

b)

informace, jež musejí členské státy poskytovat, byly upřesněny. Výslovně vysvětlena musí být zejména účast veřejných prostředků na financování;

| c) | projekty vytvářející příjmy jsou lépe definovány a je lépe vysvětlen způsob, jak s nimi nakládat; |
| --- | --- |

c)

projekty vytvářející příjmy jsou lépe definovány a je lépe vysvětlen způsob, jak s nimi nakládat;

| d) | výroční zpráva a konečná zpráva o provádění musí uvádět jasný přehled o stavu provádění a financování velkých projektů. |
| --- | --- |

d)

výroční zpráva a konečná zpráva o provádění musí uvádět jasný přehled o stavu provádění a financování velkých projektů.

| 57. | Komise navíc v roce 2006 zveřejnila pokyny k přípravě velkých projektů pro nové období, které přinášejí řadu zlepšení (viz bod 34). |
| --- | --- |

57.

Komise navíc v roce 2006 zveřejnila pokyny k přípravě velkých projektů pro nové období, které přinášejí řadu zlepšení (viz bod 34).

| 58. | Právní předpisy konečně stanoví, že provádění následných hodnocení Komisí má probíhat pouze na úrovni programů. Ani u EFRR, ani u Fondu soudržnosti není stanoveno samostatné hodnocení jednotlivých velkých projektů. |
| --- | --- |

58.

Právní předpisy konečně stanoví, že provádění následných hodnocení Komisí má probíhat pouze na úrovni programů. Ani u EFRR, ani u Fondu soudržnosti není stanoveno samostatné hodnocení jednotlivých velkých projektů.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 59. | Proces vyřizování a schvalování žádostí vykazuje u velkých projektů řadu nedostatků:






  a) | Kvalita zkoumání jednotlivých projektů byla často proměnlivá. Řídící útvary obdržely společnou koncepci až v roce 2003 (viz body 17–20). |
| --- | --- | --- |

59.

Proces vyřizování a schvalování žádostí vykazuje u velkých projektů řadu nedostatků:

a)

Kvalita zkoumání jednotlivých projektů byla často proměnlivá. Řídící útvary obdržely společnou koncepci až v roce 2003 (viz body 17–20).

| b) | Mnoho nedostatků Komise přehlížela. Kvalita finančních a socioekonomických analýz předkládaných na podporu projektů se často velmi liší. Zejména projekty na investice do výrobních zařízení jsou dokládány analýzami velmi nízké kvality. V důsledku toho jsou velké projekty schvalovány, přestože předložené informace neumožňují jejich dostatečné posouzení (viz body 21–25). |
| --- | --- |

b)

Mnoho nedostatků Komise přehlížela. Kvalita finančních a socioekonomických analýz předkládaných na podporu projektů se často velmi liší. Zejména projekty na investice do výrobních zařízení jsou dokládány analýzami velmi nízké kvality. V důsledku toho jsou velké projekty schvalovány, přestože předložené informace neumožňují jejich dostatečné posouzení (viz body 21–25).

| c) | I přes zlepšení zavedená Komisí nejsou faktory pro úpravu výše spolufinancování dostatečně určeny. U investic do výrobních zařízení nebyla prověřována možnost poskytnutí půjčky namísto grantu (viz body 26–34). |
| --- | --- |

c)

I přes zlepšení zavedená Komisí nejsou faktory pro úpravu výše spolufinancování dostatečně určeny. U investic do výrobních zařízení nebyla prověřována možnost poskytnutí půjčky namísto grantu (viz body 26–34).

| 60. | Vzhledem k těmto skutečnostem si Účetní dvůr klade otázku, zda postup schvalování velkých projektů, jak jej provádí Komise, má skutečnou přidanou hodnotu. Postup je těžkopádný a nevede ani k vyloučení projektů nízké kvality, ani k uspokojivé úpravě míry pomoci. Nezajišťuje rovněž vhodnou přípravu budoucího hodnocení. Nedostatky zjištěné na úrovni procesu vyřizování a schvalování žádostí mají dopad na postup následného hodnocení. |
| --- | --- |

60.

Vzhledem k těmto skutečnostem si Účetní dvůr klade otázku, zda postup schvalování velkých projektů, jak jej provádí Komise, má skutečnou přidanou hodnotu. Postup je těžkopádný a nevede ani k vyloučení projektů nízké kvality, ani k uspokojivé úpravě míry pomoci. Nezajišťuje rovněž vhodnou přípravu budoucího hodnocení. Nedostatky zjištěné na úrovni procesu vyřizování a schvalování žádostí mají dopad na postup následného hodnocení.

| 61. | Při postupu následného hodnocení byly rovněž zjištěny nedostatky:






  a) | Z podnětu členských států se neprovádějí téměř žádná samostatná následná hodnocení. Na úrovni Komise nebyla schválena žádná celková koncepce následného hodnocení velkých projektů. Provedená hodnocení se vyznačovala velmi nesourodými cíli a metodami (viz body 40–41). |
| --- | --- | --- |

61.

Při postupu následného hodnocení byly rovněž zjištěny nedostatky:

a)

Z podnětu členských států se neprovádějí téměř žádná samostatná následná hodnocení. Na úrovni Komise nebyla schválena žádná celková koncepce následného hodnocení velkých projektů. Provedená hodnocení se vyznačovala velmi nesourodými cíli a metodami (viz body 40–41).

| b) | Následné hodnocení velkých projektů za období 1994–1999 vykazovalo významné nedostatky, pokud jde o žádosti o pomoc, zejména v oblasti předpokládaných dopadů, ukazatelů a výchozí situace. Tyto nedostatky znemožnily posoudit skutečné dopady pomoci a vyvodit z nich ponaučení pro přijímání budoucích rozhodnutí (viz body 43–46); |
| --- | --- |

b)

Následné hodnocení velkých projektů za období 1994–1999 vykazovalo významné nedostatky, pokud jde o žádosti o pomoc, zejména v oblasti předpokládaných dopadů, ukazatelů a výchozí situace. Tyto nedostatky znemožnily posoudit skutečné dopady pomoci a vyvodit z nich ponaučení pro přijímání budoucích rozhodnutí (viz body 43–46);

| c) | Způsob, jakým se monitorování v tomto období provádělo, komplikoval následná hodnocení, neboť četné aspekty byly opomenuty (viz body 47–49). |
| --- | --- |

c)

Způsob, jakým se monitorování v tomto období provádělo, komplikoval následná hodnocení, neboť četné aspekty byly opomenuty (viz body 47–49).

| 62. | V roce 2003 přijala Komise v návaznosti na nedostatky zjištěné po následném hodnocení za období 1994–1999 jistá opatření. V oblasti schvalování a monitorování velkých projektů za období 2000–2006 však nedošlo k významného pokroku a příští následné hodnocení může být zpochybněno (viz body 50–55). |
| --- | --- |

62.

V roce 2003 přijala Komise v návaznosti na nedostatky zjištěné po následném hodnocení za období 1994–1999 jistá opatření. V oblasti schvalování a monitorování velkých projektů za období 2000–2006 však nedošlo k významného pokroku a příští následné hodnocení může být zpochybněno (viz body 50–55).

Doporučení

| 63. | Právní předpisy Společenství stanoví pro období 2007–2013, stejně jako pro předcházející období, že Komise schvaluje poskytnutí pomoci Společenství u každého velkého projektu. Aby se zabránilo tomu, že rozhodnutí o financování se stanou pouhým administrativním úkonem bez ohledu na kvalitu přijímaných projektů, je Komise povinna:






  a) | používat efektivnější proces vyřizování a schvalování žádostí založený na nástrojích, které sama vypracovala; |
| --- | --- | --- |

63.

Právní předpisy Společenství stanoví pro období 2007–2013, stejně jako pro předcházející období, že Komise schvaluje poskytnutí pomoci Společenství u každého velkého projektu. Aby se zabránilo tomu, že rozhodnutí o financování se stanou pouhým administrativním úkonem bez ohledu na kvalitu přijímaných projektů, je Komise povinna:

a)

používat efektivnější proces vyřizování a schvalování žádostí založený na nástrojích, které sama vypracovala;

| b) | zajistit, aby se důsledně používala analýza nákladů a přínosů, zejména pokud jde o informace umožňující ověřit spolehlivost používaných hypotéz; |
| --- | --- |

b)

zajistit, aby se důsledně používala analýza nákladů a přínosů, zejména pokud jde o informace umožňující ověřit spolehlivost používaných hypotéz;

| c) | usilovat i nadále o zohledňování socioekonomických faktorů umožňujících upravit výši příspěvku Společenství, který nyní vychází zejména z finančních aspektů. Toto zohlednění by se mělo opírat o jednotně uplatňovaná, méně nahodilá a explicitně stanovená pravidla. |
| --- | --- |

c)

usilovat i nadále o zohledňování socioekonomických faktorů umožňujících upravit výši příspěvku Společenství, který nyní vychází zejména z finančních aspektů. Toto zohlednění by se mělo opírat o jednotně uplatňovaná, méně nahodilá a explicitně stanovená pravidla.

| 64. | Právní úprava strukturálních fondů pro období 2007–2013 nestanoví Komisi povinnost provádět následné hodnocení velkých projektů. Účetní dvůr je však toho názoru, že hodnocení po provedení velkého projektu je významné pro orgány členských států i příjemce, v jejichž zájmu je ověření skutečné efektivnosti a účelnosti výdajů za účelem zlepšení řízení a kterým by mělo být hodnocení nápomocné při programování. Z toho vyplývají následující skutečnosti:






  a) | je třeba, aby orgány členských států a příjemci hodnotili velké projekty samostatně s ohledem na jejich vlastní cíle; |
| --- | --- | --- |

64.

Právní úprava strukturálních fondů pro období 2007–2013 nestanoví Komisi povinnost provádět následné hodnocení velkých projektů. Účetní dvůr je však toho názoru, že hodnocení po provedení velkého projektu je významné pro orgány členských států i příjemce, v jejichž zájmu je ověření skutečné efektivnosti a účelnosti výdajů za účelem zlepšení řízení a kterým by mělo být hodnocení nápomocné při programování. Z toho vyplývají následující skutečnosti:

a)

je třeba, aby orgány členských států a příjemci hodnotili velké projekty samostatně s ohledem na jejich vlastní cíle;

| b) | pokud jde o informace vyplývající z hodnocení, které musejí být předány Komisi, je nutné, aby Komise analyzovala své potřeby s ohledem na informace potřebné k provedení hodnocení. Musí se zejména zabývat informacemi, které je třeba k posouzení účinků velkých projektů na cíle regionálního rozvoje, ke kterým mají velké projekty významně přispět. Účetní dvůr je toho názoru, že hodnocení je možné založit na údajích vzešlých z velkých projektů. Za tímto účelem a ve snaze zajistit proveditelnost hodnocení je třeba požadavky na údaje, jež mají být shromážděny, a na vyhotovování zpráv racionalizovat; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o informace vyplývající z hodnocení, které musejí být předány Komisi, je nutné, aby Komise analyzovala své potřeby s ohledem na informace potřebné k provedení hodnocení. Musí se zejména zabývat informacemi, které je třeba k posouzení účinků velkých projektů na cíle regionálního rozvoje, ke kterým mají velké projekty významně přispět. Účetní dvůr je toho názoru, že hodnocení je možné založit na údajích vzešlých z velkých projektů. Za tímto účelem a ve snaze zajistit proveditelnost hodnocení je třeba požadavky na údaje, jež mají být shromážděny, a na vyhotovování zpráv racionalizovat;

| c) | za účelem zajištění kvality budoucích hodnocení je Komise povinna dbát při zkoumání dokumentace na to, aby předložené žádosti neobsahovaly nedostatky, pokud jde o ukazatele a výchozí situaci; |
| --- | --- |

c)

za účelem zajištění kvality budoucích hodnocení je Komise povinna dbát při zkoumání dokumentace na to, aby předložené žádosti neobsahovaly nedostatky, pokud jde o ukazatele a výchozí situaci;

| d) | z téhož důvodu se monitorování po vyřízení a schválení žádostí Komisí musí zaměřit na cíle a ukazatele realizace a výsledků, jak jsou uvedeny v žádostech o pomoc. |
| --- | --- |

d)

z téhož důvodu se monitorování po vyřízení a schválení žádostí Komisí musí zaměřit na cíle a ukazatele realizace a výsledků, jak jsou uvedeny v žádostech o pomoc.

| 65. | Účetní dvůr vyzývá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby se v dlouhodobějším časovém horizontu zabývaly úlohou zvláštního režimu schvalování velkých projektů. |
| --- | --- |

65.

Účetní dvůr vyzývá Komisi, Evropský parlament a Radu, aby se v dlouhodobějším časovém horizontu zabývaly úlohou zvláštního režimu schvalování velkých projektů.

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 14. února 2008.

Za Účetní dvůr

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

předseda

---

(1)  Tento koncept je již obsažen v nařízení Rady (EHS) č. 4253/88 ze dne 19. prosince 1988 (Úř. věst. L 374, 31.12.1988, s. 1). Používá se rovněž v právní úpravě pro nové období 2007–2013 (články 39 až 41 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25)).

1

(2)  Čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 4253/88 ve znění nařízení (EHS) č. 2082/93 ze dne 20. července 1993 (Úř. věst. L 193, 31.7.1993, s. 20).

2

(3)  Članek 25 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1).

3

(4)  Članek 26 nařízení (ES) č. 1260/1999.

4

(5)  Úlohou Fondu soudržnosti je financovat projekty velkého rozsahu v oblasti dopravy a životního prostředí. Čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1164/94 ze dne 16. května 1994 (Úř. věst. L 130, 25.5.1994, s. 1) uváděl pro programové období 1994–1999, že „celkové náklady na projekty či skupiny projektů nesmějí být v zásadě nižší než 10 milionů ECU“. Nařízení Rady (ES) č. 1264/1999 ze dne 21. června 1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 57) nahradilo pro následující programové období zkratku „ECU“ slovem „euro“.

5

(6)  Článek 5 nařízení (EHS) č. 4254/88, ve znění nařízení Rady (EHS) č. 2083/93 ze dne 20. července 1993 (Úř. věst. L 193, 31.7.1993, s. 34).

6

(7)  A to zejména v rámci operačních programů, jednotné programové dokumentace a programů iniciativ Společenství.

7

(8)  Nařízení (ES) č. 1260/1999, čl. 26 odst. 3.

8

(9)  Viz zejména články 39 až 41 nařízení (ES) č. 1083/2006.

9

(10)  Osm projektů přijatých v letech 2000–2002 bylo zkoumáno v rámci následného hodnocení provedeného na účet Komise (viz bod 41).

10

(11)  Viz Manuál k analýze nákladů a přínosů velkých projektů EFRR v rámci regionální politiky Společenství, který byl dokončen v roce 1994. Pozměněný manuál zveřejněný v roce 1997 se týkal rovněž projektů Fondu soudržnosti. Pro následující období nahradil v roce 2002 původní nástroj referenčního rámce Manuál analýzy nákladů a přínosů investičních projektů v rámci strukturálních fondů (EFRR), Fondu soudržnosti a ISPA. Tyto dokumenty jsou k dispozici na internetové stránce Komise: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

(12)  Manuál zveřejněný v roce 2002 zejména upřesňuje finanční a ekonomickou diskontní míru a časový harmonogram, jež je třeba použít v jednotlivých oblastech k posouzení návratnosti projektů. Neuvádí však žádné podrobnosti ani prognózovací techniky týkající se dopadu na životní prostředí a vytváření pracovních míst.

12

(13)  Čl. 26 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999; tato lhůta je tříměsíční v případech, kdy je nezbytná konzultace Evropské investiční banky.

13

(14)  V této souvislosti rovněž body 22 až 24.

14

(15)  Toto pravidlo stanoví automatické zrušení přidělení prostředků na závazky, které nevedly k platbám v průběhu dvou let po zahrnutí odpovídajících rozpočtových prostředků do rozpočtu Společenství. Jde o opatření podporující rychlé provádění projektů.

15

(16)  Čl. 26 odst. 1 nařízení (EHS) č. 4253/88, ve znění nařízení (EHS) č. 2082/93 pro projekty EFRR za období 1994–1999; články 25 a 26 nařízení (ES) č. 1260/1999 pro projekty EFRR za období 2000–2006. Článek 10 nařízení (ES) č. 1164/94 a nařízení (ES) č. 1264/1999 pro projekty Fondů soudržnosti za období 1994–1999, respektive 2000–2006.

16

(17)  Viz čl. 26 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999.

17

(18)  Viz článek 13 nařízení (EHS) č. 2052/88 ve znění nařízení Rady (EHS) č. 2081/93 ze dne 20. července 1993 (Úř. věst. L 193, 31.7.1993, s. 5) a článek 29 nařízení (ES) č. 1260/1999 pro EFRR; článek 17 nařízení (EHS) č. 4253/88 ve znění nařízení (EHS) č. 2082/93 a článek 7 nařízení (ES) č. 1264/1999 pro Fond soudržnosti.

18

(19)  Vzorec pro výpočet finanční mezery: r = (C – R)/C, kde C představuje celkové diskontované původní investiční náklady a R čistou současnou hodnotu provozních příjmů.

19

(20)  „Zjednodušení, transparentnost a jednotnost při hodnocení velkých projektů v oblasti veřejné infrastruktury: použití čtyř základních pravidel“, GŘ pro regionální politiku, sdělení ze dne 14. dubna 2003 formálně adresované příslušným orgánům členských států a kandidátských zemí. Výboru pro rozvoj a přeměnu regionů bylo sdělení o nových pravidlech použití vzorců finanční mezery zasláno již v červenci 2002.

20

(21)  Podle zásady „znečišťovatel platí“ je u obou těchto typů projektů třeba stanovit vyšší úroveň zpoplatnění k pokrytí provozních a investičních nákladů, což vede ke snížení finanční mezery, a následkem toho i pomoci Společenství. Změny provedené v tradičním vzorci tuto „deformaci“ opravují, neboť jejich podstata spočívá v tom, že vzorec nyní nezohledňuje celkovou čistou hodnotu provozních příjmů, nýbrž pouze jejich poměrný díl, který odpovídá části investiční pomoci poskytnuté Komisi. Vzorec pro Fond soudržnosti a vzorec pro EFRR se nepatrně liší.

21

(22)  Viz pracovní dokument č. 4 „Nové programové období 2007–2013, metodické pokyny pro provedení analýzy nákladů a přínosů“, srpen 2006.

22

(23)  Čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2052/88 ve znění nařízení (EHS) č. 2081/93 a článek 43 nařízení (ES) č. 1260/1999.

23

(24)  Samostatné následné hodnocení je i přesto možné. Čl. 27 odst. 4 finančního nařízení z roku 2002 stanoví hodnocení u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji. Článek 21 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení požaduje průběžné hodnocení nebo následné hodnocení všech programů nebo činností přesahujících 5 milionů EUR. Aniž by byla dotčena tato ustanovení, Komise uplatnila své právo volby míry hodnocení, přičemž přihlédla k některým kritériím včetně zejména finančního rozsahu a očekávaného dopadu (viz nedávné Sdělení D. Grybauskaiteové určené Komisi: Odpovědět na strategické potřeby: posílit použití hodnocení, SEC(2007) 213 ze dne 14. února 2007, bod 2.1).

24

posílit použití hodnocení

(25)  Článek 13 nařízení (ES) č. 1164/94 a (ES) č. 1264/1999.

25

(26)  Článek 25 nařízení (EHS) č. 2082/93.

26

(27)  Například v Irsku provádí Forfás jednoročně následné hodnocení vzorku investic do výrobních zařízení; v Portugalsku provedl Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) následné hodnocení makroekonomického dopadu některých investic do infrastruktury za použití ekonometrických modelů.

27

(28)  Modely byly použity zejména u investic do devíti velkých dopravních infrastruktur ve španělských projektech životního prostředí. Použitím těchto modelů se zabývala zvláštní zpráva č. 15/2000.

28

(29)  Všechny projekty spadaly do programového období 1994–1999 s výjimkou osmi projektů přijatých Komisí v letech 2000–2002.

29

(30)  Viz zejména zvláštní zprávy č. 15/2000 o Fondu soudržnosti, č. 12/2001 o některých strukturálních opatřeních ke zlepšení situace v oblasti zaměstnanosti, č. 7/2003 o programování provádění pomoci na období 2000–2006, č. 10/2006 k následným hodnocením cílů 1 a 3 programů z období 1994–1999.

30

(31)  Čl. 36 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999.

31

(32)  Nařízení (ES) č. 1083/2006. Uváděné aspekty se týkají článků 39 až 41, článku 37, článku 55 a čl. 67 odst. 2 písm. g).

32

(33)  Používají se nové maximální částky: 25 milionů EUR pro projekty v oblasti životního prostředí a 50 milionů EUR pro ostatní projekty.

33

---

PŘÍLOHA I

VZORKY I A II DOTYČNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU – SEZNAM KONTROLOVANÝCH PROJEKTŮ

| Kontroly v členských státech prováděné na základě dokumentace (50 projektů) | Dodatečné kontroly prováděné v Komisi na základě dokumentace (36 projektů) |
| --- | --- |
| Německo







  — | Buna Sow – project 25153584 |

Kontroly v členských státech prováděné na základě dokumentace (50 projektů)

Dodatečné kontroly prováděné v Komisi na základě dokumentace (36 projektů)

Německo

—

Buna Sow – project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Německo

/

Řecko

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994–1999)

| — | General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Řecko

| — | Développement du tram d'Athènes – C(2003) 122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes – C(2003) 122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004) 4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004) 4367

Španělsko

| — | Túnel de Somport – 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport – 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia – 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia – 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Španělsko

| — | Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

| — | Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303

| — | Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594

Francie

| — | RN 20 – Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 – Déviation de Foix

| — | RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265

| — | Sevelnord – C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord – C(2003) 53

| — | Pilkington – C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington – C(2002) 3478

Francie

| — | Tunnel du Lioran – C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran – C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131

Irsko

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Irsko

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617

Itálie

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697

| — | RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Itálie

| — | Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

| — | FRIEL – C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL – C(2005) 2839

| — | IVECO – C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO – C(2005) 1481

Portugalsko

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal – C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II et V–C(2000) 3486 et C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

| — | Infineon technologies – C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies – C(2004) 3220

| — | Mabor Continental – C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental – C(2004) 661

Portugalsko

| — | IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011

| — | EPCOS – C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS – C(2003) 183

| — | CIMPOR – C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR – C(2003) 5099

| — | MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Spojené království

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386

Spojené království

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinbourgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinbourgh Biomedical Research Institute

---

PŘÍLOHA II

VELKÉ KONTROLOVANÉ PROJEKTY 2000–2006 – DISKONTNÍ MÍRA A ČASOVÝ PLÁN

| Projekt | Oblast | Finanční diskontní míra | Hospodářská diskontní míra | Časový plán |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Německo |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder | infrastruktura | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | infrastruktura | 6 a 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Řecko |
| Extension Metro Athens (CF) | infrastruktura | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | infrastruktura | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | infrastruktura | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | infrastruktura | 6 | 5 | 12 |
| Extensions Metro Athens (OP OALAA) | infrastruktura | nestanovená | 6 | nestanovený |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | infrastruktura | 6 | 6 | 25 |
| Francie |
| RCEA | infrastruktura | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | výrobní zař. | — | — | — |
| Pilkington | výrobní zař. | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | infrastruktura | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | infrastruktura | 4 a 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | infrastruktura | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | infrastruktura | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | infrastruktura | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | infrastruktura | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | výrobní zař. | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | výrobní zař. | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | výrobní zař. | 6 | 6 | 5 |
| Španělsko |
| Ampliación del Puerto de Alicante | infrastruktura | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | infrastruktura | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | infrastruktura – životní prostředí | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | infrastruktura – životní prostředí | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | infrastruktura | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | infrastruktura | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | výrobní zař. | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | výrobní zař. | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española- Andalucia | výrobní zař. | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz | výrobní zař. | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 | výrobní zař. | 3,5 | — | nestanovený |
| Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 | výrobní zař. | 6 | — | nestanovený |
| Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 | výrobní zař. | nestanovená | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 | výrobní zař. | nestanovená | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 | výrobní zař. | nestanovená | — | 5 |
| Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 | výrobní zař. | nestanovená | — | nestanovený |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 | výrobní zař. | nestanovená | — | nestanovený |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 | výrobní zař. | nestanovená | — | nestanovený |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 | výrobní zař. | nestanovená | — | nestanovený |
| Ford España – C(2003) 4229 | výrobní zař. | 4,5 | — | 11 |
| Ford España – C(2004) 2303 | výrobní zař. | 4,5 | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 2304 | výrobní zař. | nestanovená | — | 7 |
| Renault España – C(2004) 3444 | výrobní zař. | nestanovená | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 3702 | výrobní zař. | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 275 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 0141 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 245 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 2440 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 | infrastruktura | — | 5 | 30 |
| Irsko |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Itálie |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 | výrobní zař. | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 | infrastruktura | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 | infrastruktura | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 | infrastruktura | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 | infrastruktura | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL – C(2005) 2839 | infrastruktura – energetika | 5 | 5 | 16 |
| IVECO – C(2005) 1481 | výrobní zař. | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugalsko |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 | infrastruktura – životní prostředí | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal – C(2003) 4458 | infrastruktura | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 | infrastruktura | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 | infrastruktura | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 | infrastruktura | 5 | | 35 |
| Infineon technologies – C(2004) 3220 | výrobní zař. | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental – C(2004) 661 | výrobní zař. | 3 | — | 10 |
| IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 | infrastruktura | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 | infrastruktura – energetika | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS – C(2003) 183 | výrobní zař. | 10 | — | 10 |
| CIMPOR – C(2003) 5099 | výrobní zař. | 8 | — | 6 |
| MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 | infrastruktura | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | infrastruktura | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Spojené království |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | výrobní zař. | nestanovená | nestanovená | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | výrobní zař. | nestanovená | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinbourgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Projekt

Oblast

Finanční diskontní míra

Hospodářská diskontní míra

Časový plán

Německo

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

infrastruktura

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

infrastruktura

6 a 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Řecko

Extension Metro Athens (CF)

infrastruktura

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

infrastruktura

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

infrastruktura

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

infrastruktura

6

5

12

Extensions Metro Athens (OP OALAA)

infrastruktura

nestanovená

6

nestanovený

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

infrastruktura

6

6

25

Francie

RCEA

infrastruktura

—

8

25

Sevelnord

výrobní zař.

—

—

—

Pilkington

výrobní zař.

—

—

—

Tunnel de Lioran

infrastruktura

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

infrastruktura

4 a 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

infrastruktura

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

infrastruktura

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

infrastruktura

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

infrastruktura

6

8

30

ATMEL II

výrobní zař.

5,5

—

5

ATMEL III

výrobní zař.

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

výrobní zař.

6

6

5

Španělsko

Ampliación del Puerto de Alicante

infrastruktura

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

infrastruktura

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

infrastruktura – životní prostředí

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

infrastruktura – životní prostředí

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

infrastruktura

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

infrastruktura

6

6

20

Glapilk, AIE

výrobní zař.

5

—

25

Tableros Tradema SA

výrobní zař.

10

—

10

EADS Petroquimica Española- Andalucia

výrobní zař.

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz

výrobní zař.

8

—

10

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

výrobní zař.

3,5

—

nestanovený

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

výrobní zař.

6

—

nestanovený

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

výrobní zař.

nestanovená

—

5

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

výrobní zař.

nestanovená

—

10

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

výrobní zař.

nestanovená

—

5

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

výrobní zař.

nestanovená

—

nestanovený

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

výrobní zař.

nestanovená

—

nestanovený

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

výrobní zař.

nestanovená

—

nestanovený

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

výrobní zař.

nestanovená

—

nestanovený

Ford España – C(2003) 4229

výrobní zař.

4,5

—

11

Ford España – C(2004) 2303

výrobní zař.

4,5

—

10

Renault España – C(2004) 2304

výrobní zař.

nestanovená

—

7

Renault España – C(2004) 3444

výrobní zař.

nestanovená

—

10

Renault España – C(2004) 3702

výrobní zař.

—

—

5

Autovia de la Plata – C(2004) 275

infrastruktura

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 0141

infrastruktura

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 245

infrastruktura

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 2440

infrastruktura

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336

infrastruktura

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809

infrastruktura

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209

infrastruktura

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 211

infrastruktura

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594

infrastruktura

—

5

30

Irsko

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Itálie

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697

výrobní zař.

6

5

10

RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268

infrastruktura

6

5

30

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

infrastruktura

6

6

30

Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241

infrastruktura

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

infrastruktura

5

5

35

FRIEL – C(2005) 2839

infrastruktura – energetika

5

5

16

IVECO – C(2005) 1481

výrobní zař.

6

6

4 + 7

Portugalsko

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

infrastruktura – životní prostředí

6

6

30

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

infrastruktura

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486

infrastruktura

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590

infrastruktura

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

infrastruktura

5

35

Infineon technologies – C(2004) 3220

výrobní zař.

3

—

10

Mabor Continental – C(2004) 661

výrobní zař.

3

—

10

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

infrastruktura

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011

infrastruktura – energetika

8,4

—

30

EPCOS – C(2003) 183

výrobní zař.

10

—

10

CIMPOR – C(2003) 5099

výrobní zař.

8

—

6

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

infrastruktura

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

infrastruktura

6,62

12

25/27

Spojené království

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

výrobní zař.

nestanovená

nestanovená

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

výrobní zař.

nestanovená

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinbourgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| I. | Vzhledem k tomu, že s velkými projekty souvisejí velké finanční částky, Komise se domnívá, že je důležité tyto projekty podrobovat přísnějšímu procesu vyřizování žádostí a podrobnějšímu zkoumání. Přispěje se tak k zajištění maximálního dopadu na regionální rozvoj a efektivnímu využívání prostředků Společenství. |
| --- | --- |

I.

Vzhledem k tomu, že s velkými projekty souvisejí velké finanční částky, Komise se domnívá, že je důležité tyto projekty podrobovat přísnějšímu procesu vyřizování žádostí a podrobnějšímu zkoumání. Přispěje se tak k zajištění maximálního dopadu na regionální rozvoj a efektivnímu využívání prostředků Společenství.

| III. | Komise souhlasí, že žádosti členských států týkající se velkých projektů mají různou úroveň. Aby zlepšila kvalitu dokumentace, z které vycházela při posuzování projektů, vyžadovala od předkladatelů projektů další informace a objasnění.
  Komise přijala opatření na zkvalitnění přípravy projektových žádostí členskými státy i na zkvalitnění svého vlastního hodnocení. Tato opatření se v úplnosti projeví v programovém období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

III.

Komise souhlasí, že žádosti členských států týkající se velkých projektů mají různou úroveň. Aby zlepšila kvalitu dokumentace, z které vycházela při posuzování projektů, vyžadovala od předkladatelů projektů další informace a objasnění.

Komise přijala opatření na zkvalitnění přípravy projektových žádostí členskými státy i na zkvalitnění svého vlastního hodnocení. Tato opatření se v úplnosti projeví v programovém období 2007 až 2013.

| IV. | Komise souhlasí s doporučeními Účetního dvora a hodlá zajistit řádné uplatňování pozměněných pravidel.
  Pro programové období 2007 až 2013 Komise zveřejnila pracovní dokument o analýze nákladů a přínosů, který by měl zlepšit kvalitu těchto analýz a vytvořit společný rámec pro posuzování projektů. Dokument rovněž stanovuje způsob výpočtu úrovně grantu EU na základě nařízení (ES) č. 1083/2006. |
| --- | --- |

IV.

Komise souhlasí s doporučeními Účetního dvora a hodlá zajistit řádné uplatňování pozměněných pravidel.

Pro programové období 2007 až 2013 Komise zveřejnila pracovní dokument o analýze nákladů a přínosů, který by měl zlepšit kvalitu těchto analýz a vytvořit společný rámec pro posuzování projektů. Dokument rovněž stanovuje způsob výpočtu úrovně grantu EU na základě nařízení (ES) č. 1083/2006.

| V. | Komise využije informace o velkých projektech k řešení konkrétních stránek hodnocení, například hodnocení jednotkových nákladů v projektech infrastruktury, v kontextu svého širšího následného hodnocení Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) za období 2000 až 2006. |
| --- | --- |

V.

Komise využije informace o velkých projektech k řešení konkrétních stránek hodnocení, například hodnocení jednotkových nákladů v projektech infrastruktury, v kontextu svého širšího následného hodnocení Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) za období 2000 až 2006.

| VI. | Komise souhlasí, že by následné hodnocení velkých projektů mohlo být pro členské státy přínosné, a proto tento postup vždy podporovala.
  Nové formuláře žádostí výslovně požadují popis výchozí pozice spolu s příslušnými ukazateli výstupů a příspěvku k cílům programu. Nový nástroj pro elektronickou výměnu informací usnadní shromažďování strukturovaných údajů o projektech, které vyžaduje prováděcí nařízení Komise.
  Výroční zprávy o provádění budou muset obsahovat informace o pokroku a financování velkých projektů. |
| --- | --- |

VI.

Komise souhlasí, že by následné hodnocení velkých projektů mohlo být pro členské státy přínosné, a proto tento postup vždy podporovala.

Nové formuláře žádostí výslovně požadují popis výchozí pozice spolu s příslušnými ukazateli výstupů a příspěvku k cílům programu. Nový nástroj pro elektronickou výměnu informací usnadní shromažďování strukturovaných údajů o projektech, které vyžaduje prováděcí nařízení Komise.

Výroční zprávy o provádění budou muset obsahovat informace o pokroku a financování velkých projektů.

| VII. | Při každém přezkoumání požadavků kladených na velké projekty by se mělo přihlédnout k dopadu vylepšení postupů pro období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

VII.

Při každém přezkoumání požadavků kladených na velké projekty by se mělo přihlédnout k dopadu vylepšení postupů pro období 2007 až 2013.

JE FINANCOVÁNÍ VELKÝCH PROJEKTŮ Z PROSTŘEDKŮ SPOLEČENSTVÍ KOMISÍ ŘÁDNĚ PŘIPRAVENO?

| 15. | Aby mohla Komise provést úplné posouzení, zkoumá projektové žádosti co možná nejdůkladněji, s ohledem na faktory a kritéria uvedená v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999, provádí nezbytné interní konzultace a v případě potřeby využívá pomoci Evropské investiční banky (EIB). |
| --- | --- |

15.

Aby mohla Komise provést úplné posouzení, zkoumá projektové žádosti co možná nejdůkladněji, s ohledem na faktory a kritéria uvedená v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999, provádí nezbytné interní konzultace a v případě potřeby využívá pomoci Evropské investiční banky (EIB).

| 16. | Komise souhlasí se zásadami uvedenými Účetním dvorem, pokud jde o standardy, o jejichž dosažení se má při zkoumání velkých projektů usilovat. Je však důležité pamatovat na omezení kladená regulačním prostředím:






  a) | Komise musí spoléhat na informace poskytnuté členskými státy; |
| --- | --- | --- |

16.

Komise souhlasí se zásadami uvedenými Účetním dvorem, pokud jde o standardy, o jejichž dosažení se má při zkoumání velkých projektů usilovat. Je však důležité pamatovat na omezení kladená regulačním prostředím:

a)

Komise musí spoléhat na informace poskytnuté členskými státy;

| b) a c) | pro EFRR a Fond soudržnosti platila různá pravidla, která členské státy interpretovaly různě. Komise neměla žádná jasná právní kritéria, která by mohla použít za účelem přijetí poskytnutého finančního příspěvku členskými státy. |
| --- | --- |

b) a c)

pro EFRR a Fond soudržnosti platila různá pravidla, která členské státy interpretovaly různě. Komise neměla žádná jasná právní kritéria, která by mohla použít za účelem přijetí poskytnutého finančního příspěvku členskými státy.

| 17. | Kromě toho byla členským státům v roce 2000 rozeslána příručka k Fondu soudržnosti na období 2000–2006. Obsahovala dodatky o zásadě „znečišťovatel platí“ a o financování projektů, které produkují příjmy.
  Příručka o analýze nákladů a přínosů z roku 2002 se v současné době aktualizuje, aby odpovídala novému regulačnímu rámci a zahrnovala nejnovější metodický vývoj. Nová verze bude vydána ve druhém čtvrtletí roku 2008. Rozšíří oddíly zabývající se začleněním dopadu na životní prostředí a účinků na zaměstnanost do výsledků analýz nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

17.

Kromě toho byla členským státům v roce 2000 rozeslána příručka k Fondu soudržnosti na období 2000–2006. Obsahovala dodatky o zásadě „znečišťovatel platí“ a o financování projektů, které produkují příjmy.

Příručka o analýze nákladů a přínosů z roku 2002 se v současné době aktualizuje, aby odpovídala novému regulačnímu rámci a zahrnovala nejnovější metodický vývoj. Nová verze bude vydána ve druhém čtvrtletí roku 2008. Rozšíří oddíly zabývající se začleněním dopadu na životní prostředí a účinků na zaměstnanost do výsledků analýz nákladů a přínosů.

| 18. | První odrážka – Většina projektů z období 2000 až 2006 byla ve skutečnosti předložena až po rozeslání podrobných pokynů v roce 2003.
  Druhá odrážka – Výsledky konzultace mezi útvary jsou uvedeny na kartě přiložené k návrhu rozhodnutí, aby Komise byla ještě před přijetím rozhodnutí informována o všech nesouhlasných názorech. Generální ředitelství pro regionální politiku se snaží získat další dokumentaci, kterou ostatní útvary vyžadují pro vyjasnění určitých bodů.
  Třetí odrážka – Nařízení neobsahují žádná základní pravidla pro kritéria zařazování projektů do jednoho či druhého fondu. Škála projektů, na které je možné fondy použít, je vymezena v příslušných nařízeních, konkrétně v článku 2 nařízení (ES) č. 1783/1999 v případě EFRR a článku 3 nařízení (ES) č. 1164/94 v případě Fondu soudržnosti. Fond soudržnosti má mnohem užší zaměření a omezuje se na projekty zabývající se TEN-T a životním prostředím.
  Rámeček 1 – U projektů investic do výrobních zařízení mohou být argumenty proti financování vycházející z finanční rentability projektů převáženy zájmy regionálního rozvoje. Státní podpora je přípustná za účelem kompenzace nevýhod plynoucích ze zeměpisné polohy.
  Pokud jde o projekt metra, rozhodlo se, že neexistence přímého spojení s TEN-T by neměla projekt diskvalifikovat z financování z Fondu soudržnosti. Generální ředitelství pro životní prostředí se obávalo, aby k přijetí tohoto projektu nedošlo na úkor tradičních projektů v oblasti životního prostředí financovaných z Fondu soudržnosti, což se nestalo. Vzhledem k počtu faktorů, které ovlivňují znečištění ovzduší a využívání energie ve větší městské aglomeraci, bývá velmi obtížné vyčíslit účinky konkrétního projektu na životní prostředí.
  Rámeček 2 – V případě projektu, který je způsobilý pro financování z obou fondů, je platným argumentem připravenost projektu, protože lhůty pro dokončení jsou u projektů financovaných z Fondu soudržnosti poněkud pružnější než u projektů financovaných z programů EFRR. Míra spolufinancování u projektu financovaného z Fondu soudržnosti ve výši 66 % byla ospravedlněna vzhledem k vyšším mírám spolufinancování u Fondu soudržnosti a k omezení spolufinancování z EFRR u projektů produkujících podstatné příjmy realizovaných v členských státech, na něž se vztahuje Fond soudržnosti, na 50 % (čl. 29 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/1999). |
| --- | --- |

18.

První odrážka – Většina projektů z období 2000 až 2006 byla ve skutečnosti předložena až po rozeslání podrobných pokynů v roce 2003.

Druhá odrážka – Výsledky konzultace mezi útvary jsou uvedeny na kartě přiložené k návrhu rozhodnutí, aby Komise byla ještě před přijetím rozhodnutí informována o všech nesouhlasných názorech. Generální ředitelství pro regionální politiku se snaží získat další dokumentaci, kterou ostatní útvary vyžadují pro vyjasnění určitých bodů.

Třetí odrážka – Nařízení neobsahují žádná základní pravidla pro kritéria zařazování projektů do jednoho či druhého fondu. Škála projektů, na které je možné fondy použít, je vymezena v příslušných nařízeních, konkrétně v článku 2 nařízení (ES) č. 1783/1999 v případě EFRR a článku 3 nařízení (ES) č. 1164/94 v případě Fondu soudržnosti. Fond soudržnosti má mnohem užší zaměření a omezuje se na projekty zabývající se TEN-T a životním prostředím.

Rámeček 1 – U projektů investic do výrobních zařízení mohou být argumenty proti financování vycházející z finanční rentability projektů převáženy zájmy regionálního rozvoje. Státní podpora je přípustná za účelem kompenzace nevýhod plynoucích ze zeměpisné polohy.

Pokud jde o projekt metra, rozhodlo se, že neexistence přímého spojení s TEN-T by neměla projekt diskvalifikovat z financování z Fondu soudržnosti. Generální ředitelství pro životní prostředí se obávalo, aby k přijetí tohoto projektu nedošlo na úkor tradičních projektů v oblasti životního prostředí financovaných z Fondu soudržnosti, což se nestalo. Vzhledem k počtu faktorů, které ovlivňují znečištění ovzduší a využívání energie ve větší městské aglomeraci, bývá velmi obtížné vyčíslit účinky konkrétního projektu na životní prostředí.

Rámeček 2 – V případě projektu, který je způsobilý pro financování z obou fondů, je platným argumentem připravenost projektu, protože lhůty pro dokončení jsou u projektů financovaných z Fondu soudržnosti poněkud pružnější než u projektů financovaných z programů EFRR. Míra spolufinancování u projektu financovaného z Fondu soudržnosti ve výši 66 % byla ospravedlněna vzhledem k vyšším mírám spolufinancování u Fondu soudržnosti a k omezení spolufinancování z EFRR u projektů produkujících podstatné příjmy realizovaných v členských státech, na něž se vztahuje Fond soudržnosti, na 50 % (čl. 29 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/1999).

| 19. | Omezené období pro zpracování žádostí začíná běžet od okamžiku obdržení úplných informací. Proto časové údaje uváděné Účetním dvorem nemusí nezbytně představovat překročení lhůty. Jak sám Účetní dvůr poznamenává, důvody zpoždění spočívaly především v potřebě žádat řídící orgány o objasnění či doplnění chybějících informací. |
| --- | --- |

19.

Omezené období pro zpracování žádostí začíná běžet od okamžiku obdržení úplných informací. Proto časové údaje uváděné Účetním dvorem nemusí nezbytně představovat překročení lhůty. Jak sám Účetní dvůr poznamenává, důvody zpoždění spočívaly především v potřebě žádat řídící orgány o objasnění či doplnění chybějících informací.

| 20. | První odrážka – Komise vybízí členské státy, aby předkládaly žádosti o financování projektů, které jsou dostatečně připravené. Aby nedocházelo k předkládání žádostí o financování u nepřipravených projektů, rozhodla Komise v roce 2002, že rozhodnutí o projektech v rámci Fondu soudržnosti bude možné měnit pouze jednou za trvání projektu. Nástroj JASPERS, který byl nyní zřízen pro období 2007 až 2013 (viz odpověď na bod 57), má rovněž pomáhat členským státům s lepší přípravou projektů. K překročení nákladů může dojít dokonce i u řádně zpracovaných a připravených projektů, zvláště v důsledku inflace nákladů na suroviny a v případech, kdy je provádění rozvrženo do období několika let. Zpoždění bývají někdy způsobena administrativními či právními postupy v členském státě, jež jsou rovněž nezávislé na stavu připravenosti projektu při jeho předložení.
  Druhá odrážka – Nařízení povolují, aby členské státy předkládaly žádosti o financování projektů, které jsou prakticky hotové. U projektů v oblasti investic do výrobních zařízení je grant EU často udělen jako „doplněk“ vnitrostátní podpory poskytované v rámci přípustného limitu státní podpory; rozhodnutí vnitrostátních orgánů je přijato dávno před dokončením projektu. Informace, které je třeba přiložit k žádostem, v každém případě a bez ohledu na dobu předložení pomáhají zlepšit disciplínu členských států při odůvodňování projektů a zvyšují transparentnost.
  Třetí odrážka – Projekty v oblasti investic do výrobních zařízení podléhají pravidlům státní podpory, která zahrnují kritéria pro posuzování přípustnosti podpory a slučitelnosti navrženého balíčku pomoci s pravidly pro poskytování státní podpory. Standardní formulář žádosti navíc vyžaduje informace o tom, jak příspěvek EFRR urychlí realizaci projektu či jak je pro ni zásadní. Účetní dvůr odkazujeme též na odpověď k bodu 32.
  Čtvrtá odrážka – Případy, kdy byly jako velký projekt EFRR přijaty skupiny projektů, jsou vzácné a ospravedlňují je zvláštní okolnosti. Výhoda statusu velkého projektu v rámci pravidla „n + 2“ je vyvážena přísnějšími informačními požadavky. Tak se snižuje riziko nelegitimních žádostí o velké projekty. Podle zkušeností Komise existuje větší riziko, že členské státy neoznámí projekty, které kritéria kladená na velké projekty splňují, a právě toto riziko stálo za definicí projektu jako „hospodářsky nedělitelného souboru prací“. |
| --- | --- |

20.

První odrážka – Komise vybízí členské státy, aby předkládaly žádosti o financování projektů, které jsou dostatečně připravené. Aby nedocházelo k předkládání žádostí o financování u nepřipravených projektů, rozhodla Komise v roce 2002, že rozhodnutí o projektech v rámci Fondu soudržnosti bude možné měnit pouze jednou za trvání projektu. Nástroj JASPERS, který byl nyní zřízen pro období 2007 až 2013 (viz odpověď na bod 57), má rovněž pomáhat členským státům s lepší přípravou projektů. K překročení nákladů může dojít dokonce i u řádně zpracovaných a připravených projektů, zvláště v důsledku inflace nákladů na suroviny a v případech, kdy je provádění rozvrženo do období několika let. Zpoždění bývají někdy způsobena administrativními či právními postupy v členském státě, jež jsou rovněž nezávislé na stavu připravenosti projektu při jeho předložení.

Druhá odrážka – Nařízení povolují, aby členské státy předkládaly žádosti o financování projektů, které jsou prakticky hotové. U projektů v oblasti investic do výrobních zařízení je grant EU často udělen jako „doplněk“ vnitrostátní podpory poskytované v rámci přípustného limitu státní podpory; rozhodnutí vnitrostátních orgánů je přijato dávno před dokončením projektu. Informace, které je třeba přiložit k žádostem, v každém případě a bez ohledu na dobu předložení pomáhají zlepšit disciplínu členských států při odůvodňování projektů a zvyšují transparentnost.

Třetí odrážka – Projekty v oblasti investic do výrobních zařízení podléhají pravidlům státní podpory, která zahrnují kritéria pro posuzování přípustnosti podpory a slučitelnosti navrženého balíčku pomoci s pravidly pro poskytování státní podpory. Standardní formulář žádosti navíc vyžaduje informace o tom, jak příspěvek EFRR urychlí realizaci projektu či jak je pro ni zásadní. Účetní dvůr odkazujeme též na odpověď k bodu 32.

Čtvrtá odrážka – Případy, kdy byly jako velký projekt EFRR přijaty skupiny projektů, jsou vzácné a ospravedlňují je zvláštní okolnosti. Výhoda statusu velkého projektu v rámci pravidla „n + 2“ je vyvážena přísnějšími informačními požadavky. Tak se snižuje riziko nelegitimních žádostí o velké projekty. Podle zkušeností Komise existuje větší riziko, že členské státy neoznámí projekty, které kritéria kladená na velké projekty splňují, a právě toto riziko stálo za definicí projektu jako „hospodářsky nedělitelného souboru prací“.

| 22. | Komise souhlasí, že předložené analýzy nákladů a přínosů byly různé kvality. Použití příručky o analýze nákladů a přínosů nebylo povinné, ale generální ředitelství pro regionální politiku vyzývalo vnitrostátní orgány, aby podle ní postupovaly, a přispívalo na vzdělávací akce. Komise se však především snažila podporovat vnitřní konzistenci metodických přístupů k analýzám nákladů a přínosů napříč projekty na úrovni jednoho členského státu, protože analýza nákladů a přínosů se používá pro přiřazení finančních prostředků k projektům, a proto musí být aplikována konzistentním způsobem.
  Aby se zlepšila kvalita a srovnatelnost analýz nákladů a přínosů pro programové období 2007 až 2013, vytvořilo generální ředitelství pro regionální politiku pracovní dokument poskytující pokyny pro provádění analýzy nákladů a přínosů (pracovní dokument č. 4 – viz odpověď k bodu 24). |
| --- | --- |

22.

Komise souhlasí, že předložené analýzy nákladů a přínosů byly různé kvality. Použití příručky o analýze nákladů a přínosů nebylo povinné, ale generální ředitelství pro regionální politiku vyzývalo vnitrostátní orgány, aby podle ní postupovaly, a přispívalo na vzdělávací akce. Komise se však především snažila podporovat vnitřní konzistenci metodických přístupů k analýzám nákladů a přínosů napříč projekty na úrovni jednoho členského státu, protože analýza nákladů a přínosů se používá pro přiřazení finančních prostředků k projektům, a proto musí být aplikována konzistentním způsobem.

Aby se zlepšila kvalita a srovnatelnost analýz nákladů a přínosů pro programové období 2007 až 2013, vytvořilo generální ředitelství pro regionální politiku pracovní dokument poskytující pokyny pro provádění analýzy nákladů a přínosů (pracovní dokument č. 4 – viz odpověď k bodu 24).

| 23. | Míra podrobnosti požadovaná v analýze uvedené v odůvodnění návrhu financování je rovněž věcí úsudku, zvláště tam, kde je předkládaná analýza založena na vnitrostátních kritériích pro investice do infrastruktury nebo vyšetřování státní podpory. |
| --- | --- |

23.

Míra podrobnosti požadovaná v analýze uvedené v odůvodnění návrhu financování je rovněž věcí úsudku, zvláště tam, kde je předkládaná analýza založena na vnitrostátních kritériích pro investice do infrastruktury nebo vyšetřování státní podpory.

| 24. | První odstavec – Je pravda, že žádosti o velké projekty občas trpěly chybami, na které Účetní dvůr upozornil, a že Komise v některých případech nedokázala před schválením projektů získat doplňující informace nezbytné pro zaplnění mezer.
  Pro období 2007 až 2013 stanovuje pracovní dokument č. 4, který obsahuje pokyny pro provádění analýzy nákladů a přínosů, soubor pracovních pravidel a orientačních hodnot základních parametrů analýzy nákladů a přínosů (např. diskontní sazby, referenční období). Komise v dokumentu doporučuje, aby členské státy vypracovaly vlastní pokyny pro analýzu nákladů a přínosů, které budou přihlížet k jejich specifickým institucionálním a hospodářským podmínkám. V současné době napomáhá členským státům při přípravě vnitrostátních pravidel systém JASPERS (viz odpověď na bod 57).
  První odrážka – Díky rozšíření prováděcího nařízení Komise (příloha XX nařízení (ES) č. 1828/2006) o strukturovaný seznam údajů, jejichž uvádění je v žádostech pro velké projekty povinné, nebude od roku 2007 možné opomenout klíčové údaje, například míru návratnosti či referenční období, takže projekty postrádající základní součásti analýzy nákladů a přínosů nebudou v zásadě považovány za přípustné.
  Druhá odrážka – Pro programové období 2007 až 2013 doporučuje Komise použít standardní referenční časové horizonty podle odvětví (pracovní dokument č. 4). Vyčíslení dopadů na životní prostředí není jednoduché; příručka pro analýzu nákladů a přínosů však jasně stanoví, že by mělo být provedeno, a doporučuje použít některou z různých metod, které byly vypracovány.
  Třetí odrážka – Diskontní sazby doporučované Komisí jsou zamýšleny jako srovnávací hodnoty, od nichž se vnitrostátní sazby mohou odlišovat, ale Komise doporučuje interní konzistenci napříč obdobnými projekty v určitém členském státu či regionu. Formuláře žádostí pro období 2007 až 2013 jasně rozlišují mezi finanční rentabilitou s grantem EU, či bez něj. Pokud jde o začlenění odpisů, jak příručka pro analýzu nákladů a přínosů, tak pracovní dokument č. 4 objasňují, že se zde jedná o účetní položku a nikoli o peněžní tok, a proto musí být z analýzy diskontovaných peněžních toků vyloučeny.
  Druhý odstavec – Komise souhlasí, že analýzy nákladů a přínosů u investic do výrobních zařízení jsou ve srovnání s projekty infrastruktury relativně méně kvalitní. Aby Komise pomohla členským státům s vypracováním analýz nákladů a přínosů u investic do výrobních zařízení, má v úmyslu doplnit do příručky pro analýzu nákladů a přínosů případovou studii o investicích do výrobních zařízení. Zaměří se v ní na rozdíly mezi finanční analýzou a ekonomickou analýzou průmyslových projektů.
  Rámeček 3 – Komise souhlasí, že při přípravě žádosti k velkému projektu je třeba brát v úvahu v maximální možné míře informace o dopadu souvisejících projektů na jejich příslušné lokality. Je třeba poznamenat, že síťové dopady jsou zpravidla zpracovány v analýze dopravy a poptávky, a proto jsou již v analýzách nákladů a přínosů nepřímo zahrnuty. |
| --- | --- |

24.

První odstavec – Je pravda, že žádosti o velké projekty občas trpěly chybami, na které Účetní dvůr upozornil, a že Komise v některých případech nedokázala před schválením projektů získat doplňující informace nezbytné pro zaplnění mezer.

Pro období 2007 až 2013 stanovuje pracovní dokument č. 4, který obsahuje pokyny pro provádění analýzy nákladů a přínosů, soubor pracovních pravidel a orientačních hodnot základních parametrů analýzy nákladů a přínosů (např. diskontní sazby, referenční období). Komise v dokumentu doporučuje, aby členské státy vypracovaly vlastní pokyny pro analýzu nákladů a přínosů, které budou přihlížet k jejich specifickým institucionálním a hospodářským podmínkám. V současné době napomáhá členským státům při přípravě vnitrostátních pravidel systém JASPERS (viz odpověď na bod 57).

První odrážka – Díky rozšíření prováděcího nařízení Komise (příloha XX nařízení (ES) č. 1828/2006) o strukturovaný seznam údajů, jejichž uvádění je v žádostech pro velké projekty povinné, nebude od roku 2007 možné opomenout klíčové údaje, například míru návratnosti či referenční období, takže projekty postrádající základní součásti analýzy nákladů a přínosů nebudou v zásadě považovány za přípustné.

Druhá odrážka – Pro programové období 2007 až 2013 doporučuje Komise použít standardní referenční časové horizonty podle odvětví (pracovní dokument č. 4). Vyčíslení dopadů na životní prostředí není jednoduché; příručka pro analýzu nákladů a přínosů však jasně stanoví, že by mělo být provedeno, a doporučuje použít některou z různých metod, které byly vypracovány.

Třetí odrážka – Diskontní sazby doporučované Komisí jsou zamýšleny jako srovnávací hodnoty, od nichž se vnitrostátní sazby mohou odlišovat, ale Komise doporučuje interní konzistenci napříč obdobnými projekty v určitém členském státu či regionu. Formuláře žádostí pro období 2007 až 2013 jasně rozlišují mezi finanční rentabilitou s grantem EU, či bez něj. Pokud jde o začlenění odpisů, jak příručka pro analýzu nákladů a přínosů, tak pracovní dokument č. 4 objasňují, že se zde jedná o účetní položku a nikoli o peněžní tok, a proto musí být z analýzy diskontovaných peněžních toků vyloučeny.

Druhý odstavec – Komise souhlasí, že analýzy nákladů a přínosů u investic do výrobních zařízení jsou ve srovnání s projekty infrastruktury relativně méně kvalitní. Aby Komise pomohla členským státům s vypracováním analýz nákladů a přínosů u investic do výrobních zařízení, má v úmyslu doplnit do příručky pro analýzu nákladů a přínosů případovou studii o investicích do výrobních zařízení. Zaměří se v ní na rozdíly mezi finanční analýzou a ekonomickou analýzou průmyslových projektů.

Rámeček 3 – Komise souhlasí, že při přípravě žádosti k velkému projektu je třeba brát v úvahu v maximální možné míře informace o dopadu souvisejících projektů na jejich příslušné lokality. Je třeba poznamenat, že síťové dopady jsou zpravidla zpracovány v analýze dopravy a poptávky, a proto jsou již v analýzách nákladů a přínosů nepřímo zahrnuty.

| 25. | Komise obecně prováděla důkladné posuzování. Důvodem relativně dlouhého schvalování projektových žádostí bývají zpravidla „žádosti o doplňující informace, které Komise vyžaduje u převážné většiny velkých projektů“ (viz bod 19).
  Zatímco Komise projekty jen velmi zřídka zamítá, v některých případech členské státy po připomínkách Komise své projekty stáhly. |
| --- | --- |

25.

Komise obecně prováděla důkladné posuzování. Důvodem relativně dlouhého schvalování projektových žádostí bývají zpravidla „žádosti o doplňující informace, které Komise vyžaduje u převážné většiny velkých projektů“ (viz bod 19).

Zatímco Komise projekty jen velmi zřídka zamítá, v některých případech členské státy po připomínkách Komise své projekty stáhly.

| 27. | Účelem prošetřování státní podpory je zajistit, že je státní podpora povolena pouze v míře nezbytné pro kompenzaci nevýhod plynoucích z konkrétní zeměpisné polohy nebo pro odměnění provádění určitých činností ve veřejném zájmu (jako např. výzkum, vzdělávání či ochrana životního prostředí). |
| --- | --- |

27.

Účelem prošetřování státní podpory je zajistit, že je státní podpora povolena pouze v míře nezbytné pro kompenzaci nevýhod plynoucích z konkrétní zeměpisné polohy nebo pro odměnění provádění určitých činností ve veřejném zájmu (jako např. výzkum, vzdělávání či ochrana životního prostředí).

| 29. | V případech uváděných Účetním dvorem bylo po často obsáhlé interní diskusi shledáno, že analýza nákladů a přínosů či finanční analýza navrženou míru spolufinancování ospravedlňuje.
  Oddělení, které provádí hodnocení, vyvinulo software pro analýzu nákladů a přínosů, s jehož pomocí mohou příslušní úředníci při výpočtu výše grantu EU ověřit správnost analýz, které provedly členské státy, včetně výpočtu finanční mezery. Software je k dispozici od konce roku 2004 a v nedávné době byl aktualizován, aby zahrnoval nová pravidla spolufinancování pro období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

29.

V případech uváděných Účetním dvorem bylo po často obsáhlé interní diskusi shledáno, že analýza nákladů a přínosů či finanční analýza navrženou míru spolufinancování ospravedlňuje.

Oddělení, které provádí hodnocení, vyvinulo software pro analýzu nákladů a přínosů, s jehož pomocí mohou příslušní úředníci při výpočtu výše grantu EU ověřit správnost analýz, které provedly členské státy, včetně výpočtu finanční mezery. Software je k dispozici od konce roku 2004 a v nedávné době byl aktualizován, aby zahrnoval nová pravidla spolufinancování pro období 2007 až 2013.

| 30. | Nařízení pro období 2000 až 2006 umožňovala při určování míry spolufinancování značnou pružnost. V případě Fondu soudržnosti byla pružnost umožněná nařízením ještě vyšší než v případě EFRR. Pokyny Komise (například „souhrnné tabulky pro posuzování“ uváděné v bodu 18) usilují o maximální konzistenci použitých metod, zvláště interně v rámci určitého členského státu, nemohou však uložit kompletně standardní postupy.
  Pro programové období 2007 až 2013 byla stanovena jasnější pravidla pro úpravu příspěvku z fondu článkem 55 nařízení (ES) č. 1083/2006. Způsob výpočtu pro úpravu grantu EU byl vysvětlen v pracovním dokumentu 4 (viz odpověď na bod 24). Formulář žádosti byl rovněž pozměněn, aby bylo zajištěno poskytování relevantních informací. |
| --- | --- |

30.

Nařízení pro období 2000 až 2006 umožňovala při určování míry spolufinancování značnou pružnost. V případě Fondu soudržnosti byla pružnost umožněná nařízením ještě vyšší než v případě EFRR. Pokyny Komise (například „souhrnné tabulky pro posuzování“ uváděné v bodu 18) usilují o maximální konzistenci použitých metod, zvláště interně v rámci určitého členského státu, nemohou však uložit kompletně standardní postupy.

Pro programové období 2007 až 2013 byla stanovena jasnější pravidla pro úpravu příspěvku z fondu článkem 55 nařízení (ES) č. 1083/2006. Způsob výpočtu pro úpravu grantu EU byl vysvětlen v pracovním dokumentu 4 (viz odpověď na bod 24). Formulář žádosti byl rovněž pozměněn, aby bylo zajištěno poskytování relevantních informací.

| 31. | Společensko-ekonomické podmínky, například relativní prosperita regionu, ve kterém se investuje, mohou výši grantu ovlivnit nepřímo, prostřednictvím analýzy poptávky v analýze nákladů a přínosů.
  Ekonomická analýza hraje roli především při rozhodování, zda projekt infrastruktury vůbec financovat. Jakmile je však určitý projekt vybrán na základě svého společensko-ekonomického dopadu, určuje se výše grantu obvykle na základě finanční analýzy. Komise se domnívá, že tento přístup je správný. Poskytování nižších částek ekonomicky velmi žádoucím projektům by je mohlo ohrozit.
  Komise se domnívá, že nemůže rozhodovat o struktuře celkového balíčku financování, který je navržen členským státem, ale pouze o úrovni grantu Společenství. |
| --- | --- |

31.

Společensko-ekonomické podmínky, například relativní prosperita regionu, ve kterém se investuje, mohou výši grantu ovlivnit nepřímo, prostřednictvím analýzy poptávky v analýze nákladů a přínosů.

Ekonomická analýza hraje roli především při rozhodování, zda projekt infrastruktury vůbec financovat. Jakmile je však určitý projekt vybrán na základě svého společensko-ekonomického dopadu, určuje se výše grantu obvykle na základě finanční analýzy. Komise se domnívá, že tento přístup je správný. Poskytování nižších částek ekonomicky velmi žádoucím projektům by je mohlo ohrozit.

Komise se domnívá, že nemůže rozhodovat o struktuře celkového balíčku financování, který je navržen členským státem, ale pouze o úrovni grantu Společenství.

| 32. | V případech, kdy u investice do výrobního zařízení proběhlo schválení státní podpory ad hoc nebo kdy je investice v souladu se schváleným režimem státní podpory, je normální spoléhat na toto posouzení při posuzování příspěvku žádaného v rámci schváleného balíčku veřejné podpory (viz též odpovědi na body 20 a 27).
  Pokud jde o zohledňování společensko-ekonomických faktorů pro účely úpravy úrovně grantu, viz odpověď na bod 31.
  Komise souhlasí, že postupy srovnávacího hodnocení žádostí o podporu jsou u projektů v oblasti investic do výrobních zařízení na vnitrostátní úrovni žádoucí, aby se přihlíželo k širším ekonomickým otázkám a aby se předešlo nadměrnému financování.
  Rámeček 4 – Rozhodujícím faktorem při rozhodování o udělení podpory není finanční postavení společnosti, která zvažuje investici v konkrétní lokalitě, ale je jím očekávaná finanční rentabilita (přírůstkové) investice v dané lokalitě. Efekt mrtvé váhy představuje typické riziko režimů státní podpory, protože u značné části velkých projektů se lze domnívat, že mají kladnou finanční čistou současnou hodnotu a finanční míru návratnosti vyšší než finanční diskontní sazba a občas je hlavním cílem podpory přitáhnout do méně rozvinuté oblasti investici, která by byla tak jako tak realizována v jiných oblastech. |
| --- | --- |

32.

V případech, kdy u investice do výrobního zařízení proběhlo schválení státní podpory ad hoc nebo kdy je investice v souladu se schváleným režimem státní podpory, je normální spoléhat na toto posouzení při posuzování příspěvku žádaného v rámci schváleného balíčku veřejné podpory (viz též odpovědi na body 20 a 27).

Pokud jde o zohledňování společensko-ekonomických faktorů pro účely úpravy úrovně grantu, viz odpověď na bod 31.

Komise souhlasí, že postupy srovnávacího hodnocení žádostí o podporu jsou u projektů v oblasti investic do výrobních zařízení na vnitrostátní úrovni žádoucí, aby se přihlíželo k širším ekonomickým otázkám a aby se předešlo nadměrnému financování.

Rámeček 4 – Rozhodujícím faktorem při rozhodování o udělení podpory není finanční postavení společnosti, která zvažuje investici v konkrétní lokalitě, ale je jím očekávaná finanční rentabilita (přírůstkové) investice v dané lokalitě. Efekt mrtvé váhy představuje typické riziko režimů státní podpory, protože u značné části velkých projektů se lze domnívat, že mají kladnou finanční čistou současnou hodnotu a finanční míru návratnosti vyšší než finanční diskontní sazba a občas je hlavním cílem podpory přitáhnout do méně rozvinuté oblasti investici, která by byla tak jako tak realizována v jiných oblastech.

| 33. | Kromě pokynů, které Účetní dvůr zmiňuje, poskytla Komise již v letech 1999 až 2001 pokyny zmiňované v bodech 17 a 18, v roce 2002 pokyn o určování míry podpory ze strukturálních fondů v případě investic produkujících příjmy a v roce 2003 doporučila členským státům používat pro diskontní sazby a další parametry finančních analýz společné zásady (viz bod 28). |
| --- | --- |

33.

Kromě pokynů, které Účetní dvůr zmiňuje, poskytla Komise již v letech 1999 až 2001 pokyny zmiňované v bodech 17 a 18, v roce 2002 pokyn o určování míry podpory ze strukturálních fondů v případě investic produkujících příjmy a v roce 2003 doporučila členským státům používat pro diskontní sazby a další parametry finančních analýz společné zásady (viz bod 28).

| 34. | Pro projekty veřejného a soukromého partnerství navrhuje pracovní dokument č. 4, že použití vyšší diskontní sazby může být vhodné pro zohlednění vyšších nákladů alternativních příležitostí vloženého kapitálu pro soukromého investora. Pokud jde o úvahy o relativní prosperitě, doporučuje pracovní dokument, aby byl explicitně brán ohled na cenovou dostupnost při určování příjmů projektu, které vstupují do rovnice pro výpočet finanční mezery. |
| --- | --- |

34.

Pro projekty veřejného a soukromého partnerství navrhuje pracovní dokument č. 4, že použití vyšší diskontní sazby může být vhodné pro zohlednění vyšších nákladů alternativních příležitostí vloženého kapitálu pro soukromého investora. Pokud jde o úvahy o relativní prosperitě, doporučuje pracovní dokument, aby byl explicitně brán ohled na cenovou dostupnost při určování příjmů projektu, které vstupují do rovnice pro výpočet finanční mezery.

POSKYTUJE NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ VELKÝCH PROJEKTŮ VÝSLEDKY, JEŽ JSOU UŽITEČNÉ PRO PŘIJÍMÁNÍ BUDOUCÍCH ROZHODNUTÍ?

| 36. | Následné hodnocení EFRR bylo prováděno pro období 1994 až 1999 pro celý „cíl“, a proto zahrnovalo zásahy na různých úrovních, přestože se jednalo především o agregovanou úroveň programu. Pokud jde o následné hodnocení za období 2000 až 2006, viz odpověď na bod 55. |
| --- | --- |

36.

Následné hodnocení EFRR bylo prováděno pro období 1994 až 1999 pro celý „cíl“, a proto zahrnovalo zásahy na různých úrovních, přestože se jednalo především o agregovanou úroveň programu. Pokud jde o následné hodnocení za období 2000 až 2006, viz odpověď na bod 55.

| 38. | Informace ze systému monitorování nejsou jediným podkladem pro následné hodnocení. Údaje z tohoto systému je třeba doplňovat například o analýzu síťových efektů, dlouhodobější poptávky a dopadů po investičních fázích atd. |
| --- | --- |

38.

Informace ze systému monitorování nejsou jediným podkladem pro následné hodnocení. Údaje z tohoto systému je třeba doplňovat například o analýzu síťových efektů, dlouhodobější poptávky a dopadů po investičních fázích atd.

| 39. | Komise souhlasí s Účetním dvorem, pokud jde o význam hodnocení pro budoucí rozhodování o financování a provádění projektů, a souhlasí rovněž s tím, že je nutné vyvinout nástroje pro získávání a shromažďování údajů potřebných pro provádění hodnocení. Vyvíjela značné úsilí, aby zlepšila mechanismus hodnocení a vypěstovala u subjektů odpovídajících za výdaje na strukturální opatření „kulturu“ hodnocení. |
| --- | --- |

39.

Komise souhlasí s Účetním dvorem, pokud jde o význam hodnocení pro budoucí rozhodování o financování a provádění projektů, a souhlasí rovněž s tím, že je nutné vyvinout nástroje pro získávání a shromažďování údajů potřebných pro provádění hodnocení. Vyvíjela značné úsilí, aby zlepšila mechanismus hodnocení a vypěstovala u subjektů odpovídajících za výdaje na strukturální opatření „kulturu“ hodnocení.

| 40. | Další výjimky představovalo následné hodnocení analýz nákladů a přínosů u environmentálních projektů v Irsku v letech 2002 až 2003 a nedávno zveřejněné následné hodnocení projektů financovaných z Fondu soudržnosti v Portugalsku v letech 1993 až 1999 a 2000 až 2006. V období 1994 až 1999 nebylo v nařízeních výslovně uvedeno, kdo má provádět následná hodnocení (což platí i pro období 2000 až 2006 a 2007 až 2013). Nakonec se tohoto úkolu ujala Komise (nikoli členské státy). Neexistoval žádný právní požadavek na provádění následného hodnocení na úrovni projektu, přestože se to doporučuje.
  O výsledcích velkých projektů infrastruktury se často podávají zprávy pro účely dalšího rozvoje, jako v případě projektu aténského metra s jeho „Studií rozvoje metra“ a dvacetiletým podnikatelským plánem. Tyto studie obsahují mnoho informací o předchozích fázích projektu, které se podobají informacím uváděným v následných hodnoceních. |
| --- | --- |

40.

Další výjimky představovalo následné hodnocení analýz nákladů a přínosů u environmentálních projektů v Irsku v letech 2002 až 2003 a nedávno zveřejněné následné hodnocení projektů financovaných z Fondu soudržnosti v Portugalsku v letech 1993 až 1999 a 2000 až 2006. V období 1994 až 1999 nebylo v nařízeních výslovně uvedeno, kdo má provádět následná hodnocení (což platí i pro období 2000 až 2006 a 2007 až 2013). Nakonec se tohoto úkolu ujala Komise (nikoli členské státy). Neexistoval žádný právní požadavek na provádění následného hodnocení na úrovni projektu, přestože se to doporučuje.

O výsledcích velkých projektů infrastruktury se často podávají zprávy pro účely dalšího rozvoje, jako v případě projektu aténského metra s jeho „Studií rozvoje metra“ a dvacetiletým podnikatelským plánem. Tyto studie obsahují mnoho informací o předchozích fázích projektu, které se podobají informacím uváděným v následných hodnoceních.

| 41. | Hodnocení, na které Účetní dvůr odkazuje v bodě 41 písm. d), poskytlo užitečné informace pro budoucí rozhodování a debata o zjištěních vedla ke zlepšení nového regulačního rámce pro programové období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

41.

Hodnocení, na které Účetní dvůr odkazuje v bodě 41 písm. d), poskytlo užitečné informace pro budoucí rozhodování a debata o zjištěních vedla ke zlepšení nového regulačního rámce pro programové období 2007 až 2013.

| 42. | Komise ve vztahu k období 1994 až 1999 plně akceptovala existenci slabých míst z důvodu nedostatku údajů a přijala kroky pro zlepšení shromažďování údajů v období 2000 až 2006 a ještě více v období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

42.

Komise ve vztahu k období 1994 až 1999 plně akceptovala existenci slabých míst z důvodu nedostatku údajů a přijala kroky pro zlepšení shromažďování údajů v období 2000 až 2006 a ještě více v období 2007 až 2013.

| 43. | S novým nástrojem pro elektronickou výměnu informací „SFC2007“ nebude možné předložit žádost k velkému projektu, dokud nebudou v systému zadány veškeré strukturované údaje (příloha XX nařízení (ES) č. 1828/2006). |
| --- | --- |

43.

S novým nástrojem pro elektronickou výměnu informací „SFC2007“ nebude možné předložit žádost k velkému projektu, dokud nebudou v systému zadány veškeré strukturované údaje (příloha XX nařízení (ES) č. 1828/2006).

| 44. | Komise v návaznosti na výsledky hodnocení, na které Účetní dvůr poukazuje, přijala opatření popsaná v odpovědi na bod 41. Viz též různé kroky přijaté pro účely zlepšení údajů dostupných pro hodnocení, jak jsou uvedeny v odpovědích na body 24, 42 a 43.






  c) | Komise v nedávné době vypracovala pracovní dokument zabývající se metodami měření účinků pro zaměstnanost. Vybízí členské státy, aby používaly tuto metodiku kvůli zlepšení informací o tvorbě pracovních míst. |
| --- | --- | --- |

44.

Komise v návaznosti na výsledky hodnocení, na které Účetní dvůr poukazuje, přijala opatření popsaná v odpovědi na bod 41. Viz též různé kroky přijaté pro účely zlepšení údajů dostupných pro hodnocení, jak jsou uvedeny v odpovědích na body 24, 42 a 43.

c)

Komise v nedávné době vypracovala pracovní dokument zabývající se metodami měření účinků pro zaměstnanost. Vybízí členské státy, aby používaly tuto metodiku kvůli zlepšení informací o tvorbě pracovních míst.

| 45. | b) | Je pravda, že v mnoha žádostech o financování není explicitně či komplexně popsána počáteční fáze. Nicméně analýza nákladů a přínosů se provádí přírůstkově, tj. na základě rozdílu mezi scénářem, kdy se projekt realizuje, a scénářem bez realizace projektu, přičemž druhý ze scénářů je samozřejmě modelován podle stávající situace. Nové formuláře žádostí jsou v této věci konkrétnější. Požadují také uvést relevantní indikátory ohledně výstupu a příspěvku k cílům programu. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Je pravda, že v mnoha žádostech o financování není explicitně či komplexně popsána počáteční fáze. Nicméně analýza nákladů a přínosů se provádí přírůstkově, tj. na základě rozdílu mezi scénářem, kdy se projekt realizuje, a scénářem bez realizace projektu, přičemž druhý ze scénářů je samozřejmě modelován podle stávající situace. Nové formuláře žádostí jsou v této věci konkrétnější. Požadují také uvést relevantní indikátory ohledně výstupu a příspěvku k cílům programu.

| 46. | Viz odpověď na bod 42. |
| --- | --- |

46.

Viz odpověď na bod 42.

| 48. | b) | Komise má v úmyslu podrobněji prozkoumat otázku jednotkových nákladů počínaje následným hodnocením EFRR za období 2000 až 2006. Jedno z hodnocení bude posuzovat účelnost velkých projektů financovaných z EFRR. Dále vypracuje a vyzkouší metodiku pro prošetřování jednotkových nákladů, která bude využívána při pozdějších hodnoceních, například u plánovaných následných hodnocení projektů Fondu soudržnosti a ISPA. Konečným cílem je vytvořit databázi jednotkových nákladů, která bude zahrnovat jak operace financované z politiky soudržnosti, tak dostupná mezinárodní srovnání. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Komise má v úmyslu podrobněji prozkoumat otázku jednotkových nákladů počínaje následným hodnocením EFRR za období 2000 až 2006. Jedno z hodnocení bude posuzovat účelnost velkých projektů financovaných z EFRR. Dále vypracuje a vyzkouší metodiku pro prošetřování jednotkových nákladů, která bude využívána při pozdějších hodnoceních, například u plánovaných následných hodnocení projektů Fondu soudržnosti a ISPA. Konečným cílem je vytvořit databázi jednotkových nákladů, která bude zahrnovat jak operace financované z politiky soudržnosti, tak dostupná mezinárodní srovnání.

| d) | V době následného přepočítání hospodářské míry návratnosti projektu byly k dispozici většinou pouze údaje o investičních fázích (tj. údaje o výši a časování investičních nákladů), údaje o provozních fázích byly pouze částečné. Proto bylo v několika případech při následném přepočítání nutné použít předběžné číselné údaje pro měření čistých přínosů projektů, které se projeví v provozní fázi. |
| --- | --- |

d)

V době následného přepočítání hospodářské míry návratnosti projektu byly k dispozici většinou pouze údaje o investičních fázích (tj. údaje o výši a časování investičních nákladů), údaje o provozních fázích byly pouze částečné. Proto bylo v několika případech při následném přepočítání nutné použít předběžné číselné údaje pro měření čistých přínosů projektů, které se projeví v provozní fázi.

| e) | Odhadovat nepřímý dopad projektů infrastruktury na vytváření pracovních míst je obtížné. Proto se Komise rozhodla nepožadovat tuto informaci u žádostí pro velké projekty z oblasti infrastruktury pro období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

e)

Odhadovat nepřímý dopad projektů infrastruktury na vytváření pracovních míst je obtížné. Proto se Komise rozhodla nepožadovat tuto informaci u žádostí pro velké projekty z oblasti infrastruktury pro období 2007 až 2013.

| 49. | a) | Nepřímé dopady předpovídané v analýzách nákladů a přínosů projektů infrastruktury, například nepřímá zaměstnanost nebo snížení přetížení silnic v důsledku rozšíření železnice, není možné měřit pomocí sledování. Finanční a fyzické výstupy je možné sledovat během investiční fáze, což však neplatí pro ekonomické dopady, k nimž dochází v provozní fázi a obecněji v delším časovém horizontu. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Nepřímé dopady předpovídané v analýzách nákladů a přínosů projektů infrastruktury, například nepřímá zaměstnanost nebo snížení přetížení silnic v důsledku rozšíření železnice, není možné měřit pomocí sledování. Finanční a fyzické výstupy je možné sledovat během investiční fáze, což však neplatí pro ekonomické dopady, k nimž dochází v provozní fázi a obecněji v delším časovém horizontu.

| b) | Komise se domnívá, že širší ekonomické dopady na regionální úrovni (vytváření podniků, tvorba pracovních míst, produktivita a životní prostředí) lze lépe vyhodnotit na úrovni programu než na úrovni projektů. |
| --- | --- |

b)

Komise se domnívá, že širší ekonomické dopady na regionální úrovni (vytváření podniků, tvorba pracovních míst, produktivita a životní prostředí) lze lépe vyhodnotit na úrovni programu než na úrovni projektů.

| 51. | V novém období hodláme tomuto požadavku věnovat vyšší pozornost. V každém případě se takové údaje obecně nacházejí v závěrečných zprávách po dokončení projektů. |
| --- | --- |

51.

V novém období hodláme tomuto požadavku věnovat vyšší pozornost. V každém případě se takové údaje obecně nacházejí v závěrečných zprávách po dokončení projektů.

| 52.–53. | Přestože by ukazatele vybrané pro sledování velkých projektů měly být konzistentní, nemusí být nezbytně stejné jako ty, které jsou stanoveny na úrovni priority. Toto platí zejména v případě výsledků či dopadů, které lze smysluplně měřit na úrovni priority, ale nikoli na úrovni projektů. Bylo by například obtížné měřit zlepšení dostupnosti díky jedinému projektu a zlepšení dostupnosti na úrovni priority by nepředstavovalo pouhý součet dopadů jednotlivých projektů, protože významnou úlohu by pravděpodobně sehrály i síťové efekty. |
| --- | --- |

52.–53.

Přestože by ukazatele vybrané pro sledování velkých projektů měly být konzistentní, nemusí být nezbytně stejné jako ty, které jsou stanoveny na úrovni priority. Toto platí zejména v případě výsledků či dopadů, které lze smysluplně měřit na úrovni priority, ale nikoli na úrovni projektů. Bylo by například obtížné měřit zlepšení dostupnosti díky jedinému projektu a zlepšení dostupnosti na úrovni priority by nepředstavovalo pouhý součet dopadů jednotlivých projektů, protože významnou úlohu by pravděpodobně sehrály i síťové efekty.

| 54. | Přestože v údajích získaných za období 2000 až 2006 určitě existují nedostatky a nekonzistence, Komise se domnívá, že ve srovnání s minulostí se situace zlepšila a že se shromažďuje značné množství relevantního materiálu, který je možné využít pro účely hodnocení (viz odpověď na bod 55). Aby se v období 2007 až 2013 zvýšila standardizace a srovnatelnost informací, definovala Komise soubor „základních ukazatelů“ (příloha I k pracovnímu dokumentu č. 2 – ukazatele pro sledování a hodnocení). Komise vybízí členské státy, aby tyto základní ukazatele výstupů a výsledků používaly na úrovni programu, nikoli projektů. |
| --- | --- |

54.

Přestože v údajích získaných za období 2000 až 2006 určitě existují nedostatky a nekonzistence, Komise se domnívá, že ve srovnání s minulostí se situace zlepšila a že se shromažďuje značné množství relevantního materiálu, který je možné využít pro účely hodnocení (viz odpověď na bod 55). Aby se v období 2007 až 2013 zvýšila standardizace a srovnatelnost informací, definovala Komise soubor „základních ukazatelů“ (příloha I k pracovnímu dokumentu č. 2 – ukazatele pro sledování a hodnocení). Komise vybízí členské státy, aby tyto základní ukazatele výstupů a výsledků používaly na úrovni programu, nikoli projektů.

| 55. | Následné hodnocení projektů EFRR za období 2000 až 2006 je rozčleněno do 11 pracovních balíčků, v nichž se posuzují celkové účinky politiky, včetně vybraných tematických aspektů. Jeden z těchto aspektů byl navržen speciálně za účelem shromáždění dostupných informací o ukazatelích ze všech programových dokumentů. Pracovní balíček shromažďování údajů usnadní práci konzultantům pracujícím na dalších pracovních balíčcích, které se zaměří na zaplnění mezer v údajích a provedou hodnocení. Zatímco při následném hodnocení Komise hodnotí především investice spolufinancované z EFRR na souhrnné úrovni, nikoli na úrovni jednotlivých projektů, jeden z pracovních balíčků se zaměří na dopad velkých dopravních projektů, které budou analyzovány individuálně. Jiný pracovní balíček shrne informace o dopadech velkých projektů na zaměstnanost. Pozornost bude věnována rovněž jednotkovým nákladům velkých projektů infrastruktury (viz odpověď na bod 48 písm. b)).
  Následné hodnocení projektů Fondu soudržnosti za období 2000 až 2006 provede Komise v roce 2009. |
| --- | --- |

55.

Následné hodnocení projektů EFRR za období 2000 až 2006 je rozčleněno do 11 pracovních balíčků, v nichž se posuzují celkové účinky politiky, včetně vybraných tematických aspektů. Jeden z těchto aspektů byl navržen speciálně za účelem shromáždění dostupných informací o ukazatelích ze všech programových dokumentů. Pracovní balíček shromažďování údajů usnadní práci konzultantům pracujícím na dalších pracovních balíčcích, které se zaměří na zaplnění mezer v údajích a provedou hodnocení. Zatímco při následném hodnocení Komise hodnotí především investice spolufinancované z EFRR na souhrnné úrovni, nikoli na úrovni jednotlivých projektů, jeden z pracovních balíčků se zaměří na dopad velkých dopravních projektů, které budou analyzovány individuálně. Jiný pracovní balíček shrne informace o dopadech velkých projektů na zaměstnanost. Pozornost bude věnována rovněž jednotkovým nákladům velkých projektů infrastruktury (viz odpověď na bod 48 písm. b)).

Následné hodnocení projektů Fondu soudržnosti za období 2000 až 2006 provede Komise v roce 2009.

NOVÉ PRÁVNÍ PŘEDPISY NA OBDOBÍ 2007–2013

| 57. | Komise též odkazuje na vylepšené formuláře žádostí, jejichž údaje se budou zaznamenávat do centrální databáze „SFC2007“, na aktualizované interní pokyny (prostřednictvím zvláštního oddílu „aide-mémoire“ pro referenty), použití softwaru pro kontrolu koherence a konzistence parametrů a výsledků analýz nákladů a přínosů a zavedení nástroje „JASPERS“ (Společná pomoc pro projekty v evropských regionech), který členským státům pomůže při přípravě projektů. Viz též odpovědi na body 22, 24, 29, 43 a 44. |
| --- | --- |

57.

Komise též odkazuje na vylepšené formuláře žádostí, jejichž údaje se budou zaznamenávat do centrální databáze „SFC2007“, na aktualizované interní pokyny (prostřednictvím zvláštního oddílu „aide-mémoire“ pro referenty), použití softwaru pro kontrolu koherence a konzistence parametrů a výsledků analýz nákladů a přínosů a zavedení nástroje „JASPERS“ (Společná pomoc pro projekty v evropských regionech), který členským státům pomůže při přípravě projektů. Viz též odpovědi na body 22, 24, 29, 43 a 44.

| 58. | Přestože bude hlavní důraz položen na následné hodnocení na úrovni programu, Komise použije údaje z velkých projektů stejným způsobem jako v rámci následného hodnocení za období 2000 až 2006 (viz odpověď na bod 55). Bude též nadále vyzývat členské státy k tomu, aby prováděly dobrovolná hodnocení, mj. na úrovni projektů a odvětví. |
| --- | --- |

58.

Přestože bude hlavní důraz položen na následné hodnocení na úrovni programu, Komise použije údaje z velkých projektů stejným způsobem jako v rámci následného hodnocení za období 2000 až 2006 (viz odpověď na bod 55). Bude též nadále vyzývat členské státy k tomu, aby prováděly dobrovolná hodnocení, mj. na úrovni projektů a odvětví.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 59. | Je třeba brát v úvahu omezení regulačního prostředí pro období 2000 až 2006.






  a) | Komise obecně prováděla důkladné posuzování. Většina z projektů období 2000 až 2006 byla předložena po roce 2003. |
| --- | --- | --- |

59.

Je třeba brát v úvahu omezení regulačního prostředí pro období 2000 až 2006.

a)

Komise obecně prováděla důkladné posuzování. Většina z projektů období 2000 až 2006 byla předložena po roce 2003.

| b) | Komise souhlasí, že kvalita žádostí o financování byla různá a v případě projektů na investice do výrobních zařízení relativně nízká. Komise se obecně snažila zlepšit kvalitu dokumentace tím, že požadovala objasnění. Pro období 2007 až 2013 došlo k vylepšení právního základu a nástrojů, které Komise používá k posuzování velkých projektů. |
| --- | --- |

b)

Komise souhlasí, že kvalita žádostí o financování byla různá a v případě projektů na investice do výrobních zařízení relativně nízká. Komise se obecně snažila zlepšit kvalitu dokumentace tím, že požadovala objasnění. Pro období 2007 až 2013 došlo k vylepšení právního základu a nástrojů, které Komise používá k posuzování velkých projektů.

| c) | Nařízení pro období 2000 až 2006 umožňovala při určování míry spolufinancování značnou pružnost. |
| --- | --- |

c)

Nařízení pro období 2000 až 2006 umožňovala při určování míry spolufinancování značnou pružnost.

| 60. | Vzhledem k významným finančním částkám, jichž se velké projekty týkají, se Komise domnívá, že je důležité tyto projekty podrobovat přísnějšímu řízení o žádostech a podrobnějšímu posouzení. To by mělo přispět k zajištění maximálního dopadu na regionální rozvoj a efektivnímu využívání prostředků Společenství.
  Komise přijala opatření na zkvalitnění přípravy projektových žádostí členskými státy i na zkvalitnění svého vlastního hodnocení. Tato opatření se v úplnosti projeví v programovém období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

60.

Vzhledem k významným finančním částkám, jichž se velké projekty týkají, se Komise domnívá, že je důležité tyto projekty podrobovat přísnějšímu řízení o žádostech a podrobnějšímu posouzení. To by mělo přispět k zajištění maximálního dopadu na regionální rozvoj a efektivnímu využívání prostředků Společenství.

Komise přijala opatření na zkvalitnění přípravy projektových žádostí členskými státy i na zkvalitnění svého vlastního hodnocení. Tato opatření se v úplnosti projeví v programovém období 2007 až 2013.

| 61. | a) | Od roku 2000 neexistoval žádný právní základ pro požadavek, aby členské státy prováděly následná hodnocení na úrovni projektu, přestože se to doporučuje. Následné hodnocení projektů se požadovalo pouze v případě Fondu soudržnosti a prováděla je Komise. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Od roku 2000 neexistoval žádný právní základ pro požadavek, aby členské státy prováděly následná hodnocení na úrovni projektu, přestože se to doporučuje. Následné hodnocení projektů se požadovalo pouze v případě Fondu soudržnosti a prováděla je Komise.

| b) | Komise uznala nedostatky u údajů, které byly přiloženy k žádostem v období 1994 až 1999, a přijala kroky pro zlepšení shromažďování údajů v období 2000 až 2006 a ještě více v období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

b)

Komise uznala nedostatky u údajů, které byly přiloženy k žádostem v období 1994 až 1999, a přijala kroky pro zlepšení shromažďování údajů v období 2000 až 2006 a ještě více v období 2007 až 2013.

| c) | Při monitorování údajů existovaly nedostatky, které měly negativní dopad na hodnocení. Byly přijaty kroky pro nápravu těchto nedostatků, zvláště pro období 2007 až 2013. Komise se však nedomnívá, že je možné sledovat nepřímé dopady na úrovni projektu (viz odpověď k bodu 49). |
| --- | --- |

c)

Při monitorování údajů existovaly nedostatky, které měly negativní dopad na hodnocení. Byly přijaty kroky pro nápravu těchto nedostatků, zvláště pro období 2007 až 2013. Komise se však nedomnívá, že je možné sledovat nepřímé dopady na úrovni projektu (viz odpověď k bodu 49).

| 62. | Zatímco jistě existují slabá místa a nekonzistence v údajích shromažďovaných za období 2000 až 2006, situace se zlepšila a při plánování pro období 2000 až 2006 se přihlíželo ke zkušenostem z předchozích hodnocení. |
| --- | --- |

62.

Zatímco jistě existují slabá místa a nekonzistence v údajích shromažďovaných za období 2000 až 2006, situace se zlepšila a při plánování pro období 2000 až 2006 se přihlíželo ke zkušenostem z předchozích hodnocení.

| 63. | Komise souhlasí s doporučeními Účetního dvora a má v úmyslu zajistit řádné uplatňování zlepšených předpisů.






  a) | Kromě toho, že byly do právních předpisů zařazeny přísnější požadavky na informace, které je nutno přikládat k žádostem, a byla objasněna pravidla pro stanovení výše grantu EU, byly také aktualizovány interní pokyny a probíhá převod postupů do elektronické podoby. |
| --- | --- | --- |

63.

Komise souhlasí s doporučeními Účetního dvora a má v úmyslu zajistit řádné uplatňování zlepšených předpisů.

a)

Kromě toho, že byly do právních předpisů zařazeny přísnější požadavky na informace, které je nutno přikládat k žádostem, a byla objasněna pravidla pro stanovení výše grantu EU, byly také aktualizovány interní pokyny a probíhá převod postupů do elektronické podoby.

| b) | Vedle přísnějších požadavků na žádosti a elektronizace zpracování žádostí by měly ke zlepšení kvality analýz nákladů a přínosů přispět i pracovní dokument o analýze nákladů a přínosů a aktualizovaná příručka pro analýzu nákladů a přínosů, které poskytnou pro posuzování projektů společný rámec. |
| --- | --- |

b)

Vedle přísnějších požadavků na žádosti a elektronizace zpracování žádostí by měly ke zlepšení kvality analýz nákladů a přínosů přispět i pracovní dokument o analýze nákladů a přínosů a aktualizovaná příručka pro analýzu nákladů a přínosů, které poskytnou pro posuzování projektů společný rámec.

| c) | Nařízení pro období 2007 až 2013 stanoví jasnější pravidla pro určování příspěvku EU u projektů produkujících příjmy. Pracovní dokument obsahuje pokyny o uplatňování nových pravidel. Komise se domnívá, že úprava grantu by měla vycházet z finanční analýzy, která již nepřímo bere v úvahu některé společensko-ekonomické aspekty. |
| --- | --- |

c)

Nařízení pro období 2007 až 2013 stanoví jasnější pravidla pro určování příspěvku EU u projektů produkujících příjmy. Pracovní dokument obsahuje pokyny o uplatňování nových pravidel. Komise se domnívá, že úprava grantu by měla vycházet z finanční analýzy, která již nepřímo bere v úvahu některé společensko-ekonomické aspekty.

| 64. | a) | Komise souhlasí, že by následné hodnocení velkých projektů mohlo být pro členské státy přínosné, a proto tento postup vždy podporovala. Bude v tom pokračovat i nadále, ale domnívá se, že širší ekonomické dopady na region lze v mnoha případech lépe posoudit na úrovni programu. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Komise souhlasí, že by následné hodnocení velkých projektů mohlo být pro členské státy přínosné, a proto tento postup vždy podporovala. Bude v tom pokračovat i nadále, ale domnívá se, že širší ekonomické dopady na region lze v mnoha případech lépe posoudit na úrovni programu.

| b) | Doporučení Komise členským státům ohledně sledování berou v úvahu potřeby budoucích hodnocení, v nichž budou údaje o projektech hrát i nadále významnou úlohu. Nový nástroj pro elektronickou výměnu informací usnadní shromažďování strukturovaných údajů o projektech, které vyžaduje prováděcí nařízení Komise.
  Výroční zprávy o provádění budou muset obsahovat informace o pokroku a financování velkých projektů. |
| --- | --- |

b)

Doporučení Komise členským státům ohledně sledování berou v úvahu potřeby budoucích hodnocení, v nichž budou údaje o projektech hrát i nadále významnou úlohu. Nový nástroj pro elektronickou výměnu informací usnadní shromažďování strukturovaných údajů o projektech, které vyžaduje prováděcí nařízení Komise.

Výroční zprávy o provádění budou muset obsahovat informace o pokroku a financování velkých projektů.

| c) | Nové formuláře žádostí výslovně požadují popis výchozí pozice spolu s příslušnými ukazateli výstupů a příspěvku k cílům programu. |
| --- | --- |

c)

Nové formuláře žádostí výslovně požadují popis výchozí pozice spolu s příslušnými ukazateli výstupů a příspěvku k cílům programu.

| 65. | Komise se domnívá, že s ohledem na velké objemy využívaných prostředků je důležité, aby velké projekty podléhaly doplňujícím požadavkům a kontrole. Při přezkoumání, které doporučuje Účetní dvůr, by se mělo přihlížet k dopadu vylepšení postupů, které Komise navrhla pro období 2007 až 2013. |
| --- | --- |

65.

Komise se domnívá, že s ohledem na velké objemy využívaných prostředků je důležité, aby velké projekty podléhaly doplňujícím požadavkům a kontrole. Při přezkoumání, které doporučuje Účetní dvůr, by se mělo přihlížet k dopadu vylepšení postupů, které Komise navrhla pro období 2007 až 2013.

---