# Официален вестник C 86/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 86 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 515 април 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 86

Издание на български език

Информация и известия

Година 515 април 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | II   Известия |
| | ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2008/C 086/01 | Съвместен доклад на Съвета и Комисията за 2008 г. относно напредъка в прилагането на работната програма Образование и обучение 2010 г. — Предоставяне на учене през целия живот за знание, творчество и иновации | 1 |
| | Комисия |
| 2008/C 086/02 | Откриване на процедура (Дело COMP/M.4942 — Nokia/Navteq) (
  1
  ) | 32 |

Известие No

Съдържание

Страница

II   Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2008/C 086/01

Съвместен доклад на Съвета и Комисията за 2008 г. относно напредъка в прилагането на работната програма Образование и обучение 2010 г. — Предоставяне на учене през целия живот за знание, творчество и иновации

1

Комисия

2008/C 086/02

Откриване на процедура (Дело COMP/M.4942 — Nokia/Navteq) (
  1
  )

1

32

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2008/C 086/03 | Обменен курс на еврото | 33 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2008/C 086/03

Обменен курс на еврото

33

| | V   Обявления |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Комисия |
| 2008/C 086/04 | Покана за представяне на предложения — DG EAC/14/08 — Програма по ICI (Инструмент за индустриализираните страни) за сътрудничество в областта на образованието — Сътрудничество между ЕС и Австралия, Нова Зеландия, Република Корея и Япония в областта на висшето образование и обучението | 34 |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ |
| | Комисия |
| 2008/C 086/05 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  ) | 36 |
| 2008/C 086/06 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 37 |
| 2008/C 086/07 | Съобщение от Френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (Известие във връзка със заявлението за разрешение за изключителни права за търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наричано Разрешение за Валенсиеноа)
   (
  1
  ) | 38 |

V   Обявления

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Комисия

2008/C 086/04

Покана за представяне на предложения — DG EAC/14/08 — Програма по ICI (Инструмент за индустриализираните страни) за сътрудничество в областта на образованието — Сътрудничество между ЕС и Австралия, Нова Зеландия, Република Корея и Япония в областта на висшето образование и обучението

34

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

2008/C 086/05

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  )

1

36

2008/C 086/06

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

37

2008/C 086/07

Съобщение от Френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (Известие във връзка със заявлението за разрешение за изключителни права за търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наричано Разрешение за Валенсиеноа)
   (
  1
  )

(Известие във връзка със заявлението за разрешение за изключителни права за търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наричано Разрешение за Валенсиеноа)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 5.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 86/1

---

Съвместен доклад на Съвета и Комисията за 2008 г. относно напредъка в прилагането на работната програма „Образование и обучение 2010 г.“ — „Предоставяне на учене през целия живот за знание, творчество и иновации“

(2008/C 86/01)

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

Образованието и обучението са определящи за икономическата и социалната промяна. Гъвкавостта и сигурността, необходими за постигане на повече и по-добри работни места, зависят от осигуряването на възможности за всички граждани да придобиват ключови познания и да актуализират квалификацията си през целия си живот (1). Ученето през целия живот допринася за творчество и иновации и дава възможност за пълноценно икономическо и социално участие.

Ето защо Съветът си постави амбициозни цели в работна програма „Образование и обучение 2010 г.“. Те на свой ред спомагат за реализиране на насоките от Лисабон за работни места и растеж. Тези цели могат да бъдат постигнати единствено чрез постоянни дългосрочни усилия. Неминуемо, напредъкът ще е неравномерен. Именно с цел да се откроят постиженията и насочат усилията в области, които се очертават като по-трудни, Съветът и Комисията подготвят съвместен доклад на всеки две години.

Този принос към третия съвместен доклад (2) посочва значителния напредък и предизвикателствата пред реформите в образованието и обучението. Особени усилия са необходими в следните области:

| — | Повишаване на квалификационното ниво. Хората с ниска квалификация са изложени на риск от икономическо и социално изключване. Продължаващите високи нива на ранно напускане на училище, слабото участие на възрастните и нискоквалифицираните работници в ученето през целия живот и слабото повишаване на квалификацията сред мигрантите предизвикват загриженост в повечето държави. Занапред бъдещите пазари на труда в една икономика, основана на знанието, ще изискват все по-високи квалификационни равнища от все по-намаляваща работна ръка. Ниската квалификация ще представлява все по-голямо предизвикателство. |
| --- | --- |

—

Повишаване на квалификационното ниво. Хората с ниска квалификация са изложени на риск от икономическо и социално изключване. Продължаващите високи нива на ранно напускане на училище, слабото участие на възрастните и нискоквалифицираните работници в ученето през целия живот и слабото повишаване на квалификацията сред мигрантите предизвикват загриженост в повечето държави. Занапред бъдещите пазари на труда в една икономика, основана на знанието, ще изискват все по-високи квалификационни равнища от все по-намаляваща работна ръка. Ниската квалификация ще представлява все по-голямо предизвикателство.

| — | Стратегии за учене през целия живот. Повечето държави отбелязват напредък в определянето на единни и всеобхватни стратегии. В този контекст е очевиден напредъкът в предучилищното образование, квалификационните рамки и валидирането на неформалното и самостоятелното учене. Въпреки това все още в много страни липсват иновационни партньорства за обучение и трайно финансиране за постигане на висококачествено, ефективно и справедливо образование и обучение (3), още повече, че изглежда ръстът на инвестициите се забавя. Специално внимание трябва да се обърне и на ориентирането за учене през целия живот. Гарантирането на ефективно прилагане на реформите е важно предизвикателство за всички. |
| --- | --- |

—

Стратегии за учене през целия живот. Повечето държави отбелязват напредък в определянето на единни и всеобхватни стратегии. В този контекст е очевиден напредъкът в предучилищното образование, квалификационните рамки и валидирането на неформалното и самостоятелното учене. Въпреки това все още в много страни липсват иновационни партньорства за обучение и трайно финансиране за постигане на висококачествено, ефективно и справедливо образование и обучение (3), още повече, че изглежда ръстът на инвестициите се забавя. Специално внимание трябва да се обърне и на ориентирането за учене през целия живот. Гарантирането на ефективно прилагане на реформите е важно предизвикателство за всички.

| — | Триъгълник на знанието (образование, изследвания и иновации). Триъгълникът на знанието играе ключова роля за насърчаване на заетостта и растежа. Следователно е изключително важно да се ускорят реформите, да се поощряват високите постижения във висшето образование и партньорствата между университетите и стопанския сектор, както и да се гарантира, че всички сектори на образованието и обучението допринасят пълноценно за насърчаването на творчеството и иновациите. |
| --- | --- |

—

Триъгълник на знанието (образование, изследвания и иновации). Триъгълникът на знанието играе ключова роля за насърчаване на заетостта и растежа. Следователно е изключително важно да се ускорят реформите, да се поощряват високите постижения във висшето образование и партньорствата между университетите и стопанския сектор, както и да се гарантира, че всички сектори на образованието и обучението допринасят пълноценно за насърчаването на творчеството и иновациите.

2.   В РЕДИЦА ОБЛАСТИ Е ПОСТИГНАТ НАПРЕДЪК

Европа отбелязва напредък в редица области. Това не означава, че напредъкът е всеобщ, нито че могат да се полагат по-малко усилия. Темпът на реформите продължава да бъде основно предизвикателство. Все пак в областите, посочени по-долу, повечето страни осъществиха или са в процес на осъществяване на реформи.

2.1.   Стратегии за учене през целия живот и квалификационни системи

Ясно определени стратегии за учене през целия живот (4), които определят приоритетите в националните политики и начина на взаимодействие между отделните сектори, бяха разработени от повечето страни (5).

Повечето от тях включват цялостно виждане за учене през целия живот, обхващащо всички видове и степени на образование и обучение. Все пак някои са насочени към формалните системи за образование и обучение или към разработване на конкретни етапи от процеса на учене през целия живот.

Съществуват признаци, че се укрепва фактологическата база на политиките в областта на образованието и обучението (6). Това е необходимо за цялостната съгласуваност на системите и за оптимално разпределяне на ресурсите. Предимството, което в някои страни се дава на разгръщането на гъвкави образователни пътеки и на преминаване между различни части на системата, също допринася за засилване на съгласуваността.

Квалификационни рамки и валидиране на неформалното и самостоятелното учене

Национални квалификационни рамки, свързани с установяването на Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот (7), са в процес на разработване в повечето страни (5). Те поставят нов акцент върху резултатите от ученето.

Макар и по-бавно, се въвеждат системи за валидиране на неформалното и самостоятелното учене (5). Предизвикателството сега е да се премине от експериментиране към цялостното им въвеждане в националните квалификационни системи, като освен това се подобри достъпът до висше образование, както и достъпът до квалификации за образование и обучение за нискоквалифицирани, по-възрасти работници или безработни.

В Португалия през 2000 г. бе създадена национална мрежа от центрове за признаване, валидиране и сертифициране на познанията (ПВСП). Понастоящем близо 250 000 души преминават през процеса на валидиране. Центровете оценяват и валидират познанията за конкретни квалификации. Процесът по сертифициране включва изпит от външни оценители и допълнително обучение, ако е необходимо.

2.2.   Предучилищно образование

В Европа все повече се отчита значението на предучилищното образование. Способността му да допринася както за ефективността, така и за равнопоставеността, намира отражение в разработването на нови подходи и политики. Преразглеждане на съдържанието на учебния материал (8), изграждане на учителски капацитет (9), включване на част от предучилищното образование в задължителното обучение (10), оценка на качеството (11) и увеличаване на инвестициите, например чрез повишаване на броя на заетия в предучилищното образование персонал (12) — всеки елемент има своето място.

В редица страни бяха успешно реализирани пилотни проекти и схеми. Оттук нататък предизвикателството е да се премине от пилотни действия към всеобщо прилагане, подкрепено от инвестиране, по-конкретно в квалифициран персонал.

В периода 2000-2005 г. процентът на обхванатите в системата на образованието четиригодишни деца нарасна в ЕС 27 с около 3 пункта, като надхвърли 85 (13).

2.3.   Висше образование: видно място в Лисабонската програма

Модернизирането на висшето образование е определящо за триъгълника на знанието и за Лисабонската стратегия. На европейско и национално равнище нараства вниманието, отделяно на свързаните с управлението, финансирането и привлекателността въпроси. Те допълват реформите от Болоня.

Значителен напредък бе постигнат в увеличаването на автономията на университетите. Тя включва по-голяма финансова автономия и нови механизми за отчетност. Експериментира се с нови форми на привличане на заинтересовани участници, най-вече в управлението на висшите учебни заведения, но също така и при разработването на учебните програми (14) или дефиниране на резултатите от ученето (15).

Понастоящем групата на висшето образование разработва ръководство за най-добра практика в модернизирането на университетите, предназначено за нуждите на създателите на политики и широката публика.

2.4.   Образованието и обучението в общия контекст на политиките на ЕС

В своите национални програми за реформа в рамките на Лисабонската стратегия за периода 2005-2008 г. повечето държави-членки придават голямо значение на образованието, обучението и подобряване на квалификацията. Това отразява важния им принос при прилагането на интегрираните насоки за растеж и работни места.

Бе постигнат значителен напредък в свързването на оперативните програми по структурните фондове с приоритетите на работната програма „Образование и обучение 2010 г.“ Това е особено видно при разглеждането на показателите и референтните стойности в договорените области.

Значителен напредък бе постигнат и в разработването на европейски референтни инструменти в подкрепа на реформите. През 2006 г. и 2007 г. Европейският парламент и Съветът приеха препоръки в областта на ключовите познания, качеството на мобилността, осигуряване на качество във висшето образование и постигнаха съгласие по Европейската квалификационна рамка.

Като цяло, Комисията и държавите-членки постигнаха съществен напредък и в прилагането на действията, набелязани в Плана за действие относно езиците 2004-2006 г. (16)

3.   ОБЛАСТИ, В КОИТО НАПРЕДЪКЪТ ОСТАВА НЕДОСТАТЪЧЕН

3.1.   Осъществяване на ученето през целия живот

Голямото предизвикателство по отношение на стратегиите за учене през целия живот е тяхното осъществяване. То изисква силен институционален ангажимент, координиране и партньорство с всички заинтересовани участници. Трайните усилия могат да превърнат намеренията в политики, които на свой ред да доведат до резултати. От решаващо значение е намирането на подходящи механизми за неговото разпространение, както и подобряването на инвестирането. Още много остава да бъде направено.

Изглежда, че положителните тенденции в публичните разходи за образование в периода 2000-2003 г. навлязоха в застой през 2004 г.

Общият дял на публичните разходи за образование в ЕС като процент от БВП нарасна в периода от 2000 г. (4,7 %) до 2003 г. (5,2 %), но през 2004 г. отбеляза спад до 5,1 %. Равнищата на разходите продължават да варират значително между отделните страни (от 3,3 % от БВП в Румъния до 8,5 % в Дания). Частните инвестиции в учебни заведения като процент от БВП леко нарастваха от 2000 г. насам, но през 2004 г. темпът се забави (13).

Въпреки че областите с установени референтни стойности на ЕС намериха известно отражение в националните цели, все още не всички страни са определили такива цели (5).

3.2.   Основни умения за всички

Ранното напускане на училище, завършването на горната степен на средно образование и ключовите познания продължават да бъдат основни проблемни области. От 2000 г. насам не е осъществен достатъчен напредък за достигане на референтните стойности на ЕС до 2010 г. На практика положението в някои държави се е влошило в периода 2000-2006 г. През 2006 г. няколко държави все още имаха много високи нива на ранно напускане на училище — над 20 %. Резултатите по отношение на хората с трудности в четенето се влошиха, вместо да се подобряват.

В Европа има твърде много млади хора, които напускат образователната система, без да са придобили нужните умения за участие в обществото, основано на знанието, и за плавно преминаване към заетост (17). Те са изложени на риск от социално изключване. Нещо повече, на практика те отрано са изключени от учене през целия живот.

Ранно напускане на училище: всеки шести младеж (15,3 %) на възраст от 18 до 24 години в ЕС 27 все още напуска училище след завършване едва на първата степен на средното образование и впоследствие не участва в никаква форма на образование или обучение. За да се постигне референтната стойност на ЕС от 10 % до 2010 г., напредъкът трябва да бъде ускорен.

По отношение на завършването на горната степен на средно образование се наблюдава бавен, но постоянен напредък. През последните години броят на завършилите горната степен на средното образование се повиши леко, но недостатъчно за достигане на определената за 2010 г. цел (минимум 85 % от 22-годишните да завършат най-малко горната степен на средното образование).

Въпреки че референтната стойност на ЕС е до 2010 г. числото на 15-годишните с трудности в четенето да намалее с 20 % в сравнение с 2000 г., техният дял на практика нарасна в периода 2000-2006 г. (13).

В повечето страни, в областите с установени референтни стойности (18), мигрантите и групите в неравностойно положение от различна културна среда се представят по-зле. Те се нуждаят от специално внимание. Интегрирането им в предучилищното образование би довело до по-добро езиково обучение и по-добри перспективи за успешно училищно обучение.

Инициативите, свързани с ранното напускане на училище и социално-икономическата неравнопоставеност, следва да бъдат допълнени. Полезни биха били извънучилищни дейности (например в областта на културата или спорта), местни партньорства, по-голямо участие на родителите, намиране на отговор на нуждите от обучение на родителите и подобряване на средата в училище както за учениците, така и за учителите.

3.3.   Образование и обучение на учителите

Никой друг вътрешноучилищен аспект не влияе върху постиженията на учениците така, както качеството на подготовката на учителя (19).

Учителите и обучаващите са изправени пред трудности, свързани с нарастваща разнородност на класовете, необходимостта от нови умения и нуждата да се отделя специално внимание на индивидуалните нужди от обучение. Нарастващата училищна автономия поставя допълнителни задачи.

В близко бъдеще ще трябва да бъдат заменени големи групи от по-възрастни учители. Трябва да се увеличи привлекателността на тази професия.

Въпреки това сега съществуващата система на образование и обучение на учители често не успява да им даде нужната подготовка. Това важи с особена сила за непрекъснатото обучение на учителите и професионалното им развитие. Обучението без откъсване от работа е задължително в единадесет държави-членки.

3.4.   Висше образование: високи постижения, партньорство и финансиране

Държавите отделят по-голямо внимание на засилването на ролята на университетите в научноизследователската дейност и иновациите, а партньорствата между университетите и стопанския сектор зачестяват. На редица държави обаче все още предстои много работа в това отношение (20).

Мерките за постигане на високи резултати във висшите учебни заведения следва да засягат в еднаква степен образованието, научноизследователската дейност и преноса на знания. Понастоящем вниманието се насочва по-рядко към преподаването. Европейският институт за иновации и технологии (21), чието създаване предстои, ще вдъхнови за промяна учебните заведения и изследователските институции, като се превърне в модел за интегриране на образование, научноизследователска дейност и иновации.

В Германия федералното правителство и местните правителства предприеха инициатива за високи постижения, която предоставя допълнително 1,9 милиарда евро в периода 2006-2011 г. за стимулиране на научноизследователска дейност на най-високо равнище в университети, подбрани на конкурентен принцип. Инициативата включва три насоки за действие: висши учебни заведения; групи, свързващи научноизследователската дейност във и извън университетите и предприятията; цялостни стратегии за най-изявените в научноизследователската дейност университети.

Увеличаването на инвестициите, включително от страна на частния сектор, продължава да представлява предизвикателство. Същевременно трябва да се предостави равноправен достъп до най-разнородни учебни и научноизследователски програми. Няколко правителства разполагат с инструменти за стимулиране на частните инвестиции, като данъчни стимули (22), публично-частни партньорства или схеми за спонсориране (23), а някои въведоха или увеличиха таксите за обучение или записване (24).

През 2004 г. публичните разходи за висшите учебни заведения в ЕС, в това число за образование и научноизследователска дейност, представляваха 1,1 % от БВП за ЕС 27. Те варираха между 0,6 % в Малта и 2,5 % в Дания. Въпреки това общите разходи остават далеч под равнището на Съединените щати. Основната причина е в дела на частното финансиране в Съединените щати, който е над седем пъти по-голям. Разходите за един студент в САЩ са над два пъти по-високи от средните стойности за ЕС (25).

Въпреки постигнатия напредък по отношение на нарастването на автономията и отчетността на университетите, има малко данни за подкрепата, оказвана на персонала и ръководствата на университетите за справяне с това предизвикателство.

3.5.   Участие на възрастните в ученето през целия живот

Участието на възрастните в ученето през целия живот вече не е на път да достигне установените референтни стойности на ЕС. Все още са необходими по-сериозни усилия, за да се повиши квалификационното ниво на населението и да се постигне гъвкавост и сигурност на пазара на труда.

До 2005 г. в общи линии имаше напредък по посока на установената референтна стойност на ЕС (12,5 %) (26). През 2006 г. обаче средно 9,6 % от европейците на възраст от 25 до 64 години участваха в дейности, свързани с образование и обучение, което е малко под равнището от 2005 г. Зад тази обща цифра се крие важна диспропорция: вероятността за участие в ученето през целия живот при възрастните с висока степен на образование е над шест пъти по-голяма в сравнение с тази при нискоквалифицираните.

Слабото участие на по-възрастните работници и нискоквалифицираните в ученето през целия живот създава особен проблем там, където равнищата на участие на населението като цяло са и без това ниски (27). Нещо повече, особено голям е броят на нискоквалифицираните сред мигрантите. Демографските тенденции и тенденциите на пазара на труда ще доведат до повишено търсене на висококвалифицирана работна ръка и до по-малко възможности за нискоквалифицираните. На обучението на тези групи трябва да бъде отделено по-голямо внимание.

3.6.   Привлекателност, качество и приложимост на професионалното образование и обучение (ПОО)

Трябва да бъде извършена допълнителна работа за повишаване на качеството и привлекателността на ПОО. Това е ключов приоритет на процеса от Копенхаген (28).

Някои страни изградиха модерни и цялостни системи за осигуряване на качеството (29), докато други все още са на етап разработване (30).

По-широкото използване при програмите за обучение и при квалификациите на подходи, основани на резултатите от обучението, повишава значението на ПОО за пазара на труда. Допълнителен положителен фактор е подновеният акцент върху стажовете, сътрудничеството между училища и предприятия, както и обучението чрез участие в работния процес. Въпреки това напредъкът по отношение на предвиждането на нуждите от умения и квалификации е малък.

Понякога ПОО страда от недостатъчно интегриране в останалата част от образователната система. То може да допринесе за задържане в образованието и обучението на потенциални отпадащи, когато по-долните училищни степени предоставят необходимите ключови познания за включване в ПОО. Въпреки че някои държави-членки (31) са превърнали ориентирането за учене през целия живот в основен политически приоритет, особено внимание все още трябва да се обърне на засилване на такова ориентиране при възрастните. Допълнителен напредък е необходим и за намаляване на препятствията при преминаване от ПОО към по-нататъшно или висше образование.

3.7.   Транснационална мобилност

Значителен е напредъкът по прилагане и използване на Европас (32). Въпреки това транснационалната мобилност на обучаващите се е все още възможна предимно в рамките на програмите на ЕС. В по-голямата си част националните мерки са насочени към висшето образование. Особено трудна е мобилността в сферата на ПОО.

Мобилността е задължителна в Люксембургския университет. Всички студенти от бакалавърските програми са задължени да проведат част от следването си в чужбина.

4.   ПЪТЯТ НАПРЕД

4.1.   Осъществяване на ученето през целия живот за постигане на ефективност и равнопоставеност

Все още съществуват сериозни пропуски в съгласуваността и всеобхватността на стратегиите за учене през целия живот. Понастоящем предизвикателството се състои в тяхното осъществяване. В много случаи то едва сега започва. Надеждността на стратегиите зависи от обвързването им с мерките в политиките. Тя зависи от способността на съответните органи да насочват ресурси. Тя зависи и от способността им да мобилизират националните институции и заинтересованите участници на всички равнища посредством партньорства за обучение.

Подобряване на базата знания

Необходимо е да се засили познаването на икономическото и социално въздействие на политиките в областта на образованието и обучението (33). Ефективността и равнопоставеността следва да бъдат в основата на разработването на европейска и национална база за изследване на политиката и практиката в образованието и обучението.

Взаимното учене между равнопоставени партньори и обменът на опит между създателите на политиките и заинтересованите участници са важен източник на ноу-хау и следва да бъдат подпомагани. Наблюдението на разработването и осъществяването на стратегиите за учене през целия живот следва да продължи и да доведе до оценка на постигнатия напредък в съвместния доклад за 2010 г.

Устойчиво финансиране

Равнището, ефективността и устойчивостта на финансирането продължават да бъдат от определящо значение. Много страни изпробват нови инструменти и стимули за частно инвестиране. Те са насочени към частни лица, домакинства и работодатели. Усилията в тази посока трябва да се засилят.

Повишаване на квалификационните равнища

Увеличаването на инвестициите в ранното обучение е с най-висока възвръщаемост от гледна точка както на ефективността, така и на равнопоставеността (34). Ранното придобиване на ключови познания е ефективно средство за създаване на база за по-нататъшно учене, повишаване на равнопоставеността на резултатите и на общите равнища на квалификация. То ще доведе до плавно преминаване към пазара на труда, като по този начин се избегне недостигът на квалифицирана работна ръка.

Съществува постоянно търсене на инженери и на завършили висше образование в областта на естествените науки. Следователно трябва да продължи да се отделя внимание на все по-голямо привличане на студенти в областта на естествените науки и техническите дисциплини.

Все пак е необходимо имиджът, статутът и привлекателността на ПОО да се подобрят. Следва да се разработят гъвкави и модулни системи, за да се улесни включването в първоначално ПОО, мобилността и връщането в образователната система. Всички граждани следва да разполагат с достъп до интегрирани системи за ориентиране за учене през целия живот. Необходимо е да се отдели специално внимание на ученето при възрастните.

Търсене на разрешение за социално-икономическата неравнопоставеност

Образованието и обучението могат да допринесат за преодоляване на социално-икономическата неравнопоставеност. Но те могат и да я затвърдят. Неравнопоставеността в образованието и обучението се заплаща скъпо. Вредите често остават скрити, но съвсем реални. Следователно гарантирането на справедливост по отношение на достъпа, участието, третирането и резултатите трябва да остане приоритет.

Използване на потенциала на мигрантите

Нарастващото многообразие на обществата в Европа поставя допълнителни предизвикателства пред организацията на образованието и обучението. Равнището на постиженията, участието и резултатите при мигрантите са обичайно под средните. Въпреки че донякъде обяснението за това е във фактори като социално-икономическия произход и езика, има доказателства, че политиките и системите за образование и обучение не отговарят на тези предизвикателства, както и че самите те вероятно допринасят за проблема (35). Това положение изисква специално внимание, с цел да се насърчи икономическото и социалното включване на мигрантите, както и диалогът между културите.

Висококачествено преподаване

Учителите се нуждаят от по-добра професионална подготовка и непрекъснато развитие. Това ще подобри резултатите в образованието и обучението. Много важно е също така участието на учителите и обучаващите в иновациите и реформите. Комисията посочи предизвикателствата (36). Тя провежда и допитване до обществеността относно училищата (37). Работната програма предлага подходящ контекст за разглеждане на предизвикателствата.

4.2.   Иновации и творчество: образованието като ключов елемент в триъгълника на знанието

Образованието е основополагащо за триъгълника на знанието, както и за увеличаване на работните места и растежа. Университетите са в центъра на триъгълника. От жизнено значение са центровете за високи постижения, насочени към преподаване, научноизследователска дейност и пренос на знания. Необходими са още много усилия, за да могат висшето образование и стопанският сектор да работят в партньорство.

Научноизследователската дейност и иновациите се нуждаят от население с широка квалификационна база. Високите постижения и ключовите познания, особено тези, които се отнасят до предприемачеството, творчеството и придобиването на умения за учене трябва да бъдат разработени във всички системи и степени на образование и обучение. Както училищата, така и ПОО могат съществено да допринесат за улесняване на иновациите. Така например едно ПОО с високо качество може да допринесе за иновации на работното място.

4.3.   Подобряване на управлението: пълноценно използване на резултатите от програмата „Образование и обучение 2010 г.“

Работната програма дава резултати на европейско и национално равнище. Разработването на европейски референтни инструменти, работата на групите и взаимното учене между равнопоставени партньори осигуряват информация и подкрепа за реформите в отделните държави. В повечето държави-членки предизвикателствата пред образованието и обучението, както и развитието на човешките ресурси заемат видно място в националните програми за реформа в рамките на Лисабонската стратегия. Ефективността на отворения метод на координация в образованието и обучението, неговото въздействие и ангажираността с политиките могат да бъдат допълнително засилени. Както на национално, така и на европейско равнище следва да бъде отделено специално внимание на:

| — | съвместната политика по образование и обучение в перспективата на ученето през целия живот със стратегически приоритети, посочени за цялата система, |
| --- | --- |

—

съвместната политика по образование и обучение в перспективата на ученето през целия живот със стратегически приоритети, посочени за цялата система,

| — | подобряването на взаимодействието със съответните области на политиките, като иновациите, заетостта и социалната политика, предприятията, научноизследователската дейност и структурното финансиране, |
| --- | --- |

—

подобряването на взаимодействието със съответните области на политиките, като иновациите, заетостта и социалната политика, предприятията, научноизследователската дейност и структурното финансиране,

| — | интегрирането на разработките на политиката в сферата на висшето образование, ПОО и ученето при възрастните в рамките на цялостната работна програма, |
| --- | --- |

—

интегрирането на разработките на политиката в сферата на висшето образование, ПОО и ученето при възрастните в рамките на цялостната работна програма,

| — | стабилността на връзките между прилагането и разработването на Лисабонските интегрирани насоки и на работната програма „Образование и обучение 2010 г.“, както и на по-голямата публичност на ученето през целия живот в рамките на Лисабонската стратегия, |
| --- | --- |

—

стабилността на връзките между прилагането и разработването на Лисабонските интегрирани насоки и на работната програма „Образование и обучение 2010 г.“, както и на по-голямата публичност на ученето през целия живот в рамките на Лисабонската стратегия,

| — | взаимното, доброволно проследяване на разработките от отделните държави посредством взаимно учене между равнопоставени партньори или партньорска оценка, |
| --- | --- |

—

взаимното, доброволно проследяване на разработките от отделните държави посредством взаимно учене между равнопоставени партньори или партньорска оценка,

| — | гарантиране, че резултатите от дейностите по взаимното учене между равнопоставени партньори ще станат достояние на създателите на политики и на министрите, |
| --- | --- |

—

гарантиране, че резултатите от дейностите по взаимното учене между равнопоставени партньори ще станат достояние на създателите на политики и на министрите,

| — | засиленото участие на гражданското общество, |
| --- | --- |

—

засиленото участие на гражданското общество,

| — | разработването на допълнителни показатели и референтни стойности в съответствие със заключенията на Съвета от май 2007 г., |
| --- | --- |

—

разработването на допълнителни показатели и референтни стойности в съответствие със заключенията на Съвета от май 2007 г.,

| — | оползотворяването на общностните фондове и програми, и по-специално на новата програма „Учене през целия живот 2007-2013 г.“ и на инструментите на политиката на ЕС за сближаване. |
| --- | --- |

—

оползотворяването на общностните фондове и програми, и по-специално на новата програма „Учене през целия живот 2007-2013 г.“ и на инструментите на политиката на ЕС за сближаване.

Необходимо е изпълнението на конкретните действия, посочени в съвместния доклад за 2006 г., да продължи, за да се гарантира, че договорените приоритети в работната програма „Образование и обучение 2010 г.“ са взети напълно предвид при изготвяне на националните политики.

Следва да се въведат механизми за прилагане на работната програма „Образование и обучение 2010 г.“ и на стратегиите за учене през целия живот. Необходимо е тясно координиране между лицата, отговорни за общата социално-икономическа политика, в частност Лисабонските реформи, и за националните стратегии за социално включване.

Националните цели и показатели следва да бъдат доразработени. Те следва да вземат предвид европейските цели и референтни стойности. Политиките и практиките следва да се определят чрез използване на знания и оценки. Общите принципи, насоки и препоръки, договорени на европейско равнище, предлагат отправни точки за изготвянето на национални реформи.

4.4.   Подготвяне на периода след 2010 г.

Работната програма „Образование и обучение 2010 г.“ предоставя практическа подкрепа за реформите в образованието и обучението в държавите-членки. От началото на програмата през 2002 г. досега е постигнат значителен напредък. Но е необходимо време, за да могат реформите в обучението и образованието да дадат резултат. Главните предизвикателства остават, появяват се нови. Необходимо е работата, включваща сътрудничество в рамките на процесите от Болоня и Копенхаген, да продължи и да стане по-ефективна. Следователно още отсега следва да започне размисъл за актуализирана стратегическа рамка за европейско сътрудничество в образованието и обучението. Предвид определящата роля на образованието и обучението в Стратегията за заетост и растеж, това трябва да бъдат тясно обвързано с бъдещото развитие на Лисабонския процес.

---

(1)  Съобщение от Комисията „Към общи принципи на подхода на гъвкавост и сигурност: повече и по-добри работни места посредством гъвкавост и сигурност.“ COM(2007) 359.

(2)  Докладът се основава преди всичко на анализ на националните доклади и на резултатите, съотнесени с набор от показатели и референтни стойности. Вж. приложение 2 и SEC(2007) 1284: „Напредък по изпълнението на целите от Лисабон в областта на образованието и обучението. Показатели и референтни стойности за 2007 г.“ Той се основава и на резултатите от отворения метод на координация в областта на образованието и обучението, и по-специално използването на европейски референтни инструменти, на взаимното учене между равнопоставени партньори в подкрепа на реформите в държавите-членки, както и на други подобни обмени, осъществявани като част от процесите от Копенхаген и Болоня. Относно първия съвместен доклад вж. док. 6905/04 EDUC 43 на Съвета; относно втория ОВ С 79, 1.4.2006 г., стр. 1.

(3)  Съобщение от Комисията „Ефективност и справедливост в европейската система за образование и обучение“ COM(2006) 481.

(4)  Съветът постигна споразумение, че до 2006 г. държавите-членки следва да разработят последователни и цялостни стратегии за обучение през целия живот (Резолюция на Съвета относно обучението през целия живот от юни 2002 г., Съвместен доклад за 2004 г. и Пролетно заседание на Европейския съвет от 2005 г.).

(5)  Вж. приложение 1.

(6)  Белгия, Германия, Естония, Гърция, Унгария, Обединено кралство, България, Кипър, Испания, Ирландия, Турция определят това като условие за своите стратегии. Вж. също SEC(2007) 1098: „Към политика и практика, основани на знанието, в образованието и обучението“.

(7)  COM(2006) 479.

(8)  Германия, Дания, Гърция.

(9)  Чешка република.

(10)  Кипър, Дания, Гърция, Полша.

(11)  Испания, Литва, Хърватия, Норвегия.

(12)  Австрия, Белгия, Кипър, Германия, Дания, Гърция, Испания, Унгария, Малта, Нидерландия, Полша, Швеция, Словакия, Обединено кралство, Хърватия, Исландия, Норвегия.

(13)  Вж. приложение 2.

(14)  Кипър.

(15)  България, Люксембург, Швеция, Турция.

(16)  Работен документ на Комисията „Доклад за изпълнението на плана за действие „Насърчаване на чуждоезиковото обучение и езиковото многообразие 2004-2006 г.““ COM(2007) 554 окончателен/2.

(17)  Съобщение от Комисията „Подпомагане на пълноценното участие на младите хора в образованието, трудовата дейност и обществото“ COM(2007) 498.

(18)  SEC(2007) 1284, стр. 50, 75.

(19)  Съобщение от Комисията „Подобряване на качеството на подготовката на учителите“, COM(2007) 392.

(20)  Добри практики съществуват в северните страни и Обединеното кралство.

(21)  COM(2006) 604 окончателен/2.

(22)  Испания, Швеция, Словения, Словакия, Турция.

(23)  Австрия, Франция, Унгария, Ирландия, Люксембург, Латвия, Обединено кралство.

(24)  Австрия, Германия, Ирландия, Нидерландия, Словения, Обединено кралство, Хърватия.

(25)  SEC(2007) 1284, стр. 67.

(26)  Всъщност отбелязаният напредък беше резултат единствено от промени в методологията на проучванията в няколко държави, което доведе до преувеличаване на напредъка. Вж. приложение 2.

(27)  SEC(2007) 1284, стр. 81.

(28)  Заключения на Съвета относно бъдещите приоритети за засилване на европейското сътрудничество в областта на професионалното образование и обучение. Документ 14474/06 на Съвета от 30 октомври 2006 г.

(29)  Австрия, Германия, Дания, Финландия, Ирландия, Швеция, Норвегия.

(30)  България, Чешка република, Испания, Люксембург, Малта, Словения.

(31)  Франция, Италия.

(32)  Решение No 2241/2004/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. (ОВ L 390, 31.12.2004 г., стр. 6).

(33)  Вж. SEC(2007) 1098.

(34)  СОМ(2006) 481, стр. 5.

(35)  SEC(2007) 1284, стр. 51.

(36)  Съобщение от Комисията „Подобряване на качеството на подготовката на учителите“, COM(2007) 392.

(37)  SEC(2007) 1009, „Училищата на ХХI век“.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

Положение на държавите в зависимост от приемането на ясно определена стратегия за учене през целия живот, квалификационна рамка, валидиране на неформалното/самостоятелното учене и национални цели в сферите с референтни стойности.

| Y | = | Държавата разполага с разработени стратегия, рамка, система за валидиране или национални цели. |
| --- | --- | --- |
| D | = | Държавата разработва стратегия, рамка или система за валидиране. |
| N | = | Държавата не разполага с рамка, система за валидиране или национални цели. |
| P | = | Държавата разполага с политики за учене през целия живот, но не и с ясно определена стратегия. |

Y

=

Държавата разполага с разработени стратегия, рамка, система за валидиране или национални цели.

D

=

Държавата разработва стратегия, рамка или система за валидиране.

N

=

Държавата не разполага с рамка, система за валидиране или национални цели.

P

=

Държавата разполага с политики за учене през целия живот, но не и с ясно определена стратегия.

| Държави | Ясно определени стратегии за учене през целия живот | Национална квалификационна рамка | Система за валидиране на неформалното и самостоятелното учене | Национални цели, определени във всички или в някои от сферите с референтни стойности на ЕС |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Y | D | D | N |
| BE fr | Y | D | Y | Y |
| BE nl | Y | D | Y | Y |
| BG | D | D | D | N |
| CY | Y | N | D | Y |
| CZ | Y | D | D | N |
| DE | Y | D | N | N |
| DK | Y | D | Y | Y |
| EE | Y | D | D | Y |
| EL | Y | N | D | Y |
| ES | Y | D | D | Y |
| FI | Y | D | Y | Y |
| FR | P | Y | Y | Y |
| HR | Y | D | N | Y |
| HU | Y | D | N | Y |
| IE | D | Y | Y | Y |
| IS | P | N | D | N |
| IT | P | D | D | N |
| LI | P | N | N | N |
| LT | Y | D | D | Y |
| LU | P | D | D | N |
| LV | Y | D | D | Y |
| MT | D | Y | N | Y |
| NL | P | D | Y | Y |
| NO | Y | N | Y | N |
| PL | D | D | D | Y |
| PT | P | D | Y | Y |
| RO | D | D | D | Y |
| SE | Y | N | D | N |
| SI | D | D | Y | Y |
| SK | Y | D | D | Y |
| TR | D | D | N | N |
| UK | Y | Y | D | Y |

Държави

Ясно определени стратегии за учене през целия живот

Национална квалификационна рамка

Система за валидиране на неформалното и самостоятелното учене

Национални цели, определени във всички или в някои от сферите с референтни стойности на ЕС

AT

Y

D

D

N

BE fr

Y

D

Y

Y

BE nl

Y

D

Y

Y

BG

D

D

D

N

CY

Y

N

D

Y

CZ

Y

D

D

N

DE

Y

D

N

N

DK

Y

D

Y

Y

EE

Y

D

D

Y

EL

Y

N

D

Y

ES

Y

D

D

Y

FI

Y

D

Y

Y

FR

P

Y

Y

Y

HR

Y

D

N

Y

HU

Y

D

N

Y

IE

D

Y

Y

Y

IS

P

N

D

N

IT

P

D

D

N

LI

P

N

N

N

LT

Y

D

D

Y

LU

P

D

D

N

LV

Y

D

D

Y

MT

D

Y

N

Y

NL

P

D

Y

Y

NO

Y

N

Y

N

PL

D

D

D

Y

PT

P

D

Y

Y

RO

D

D

D

Y

SE

Y

N

D

N

SI

D

D

Y

Y

SK

Y

D

D

Y

TR

D

D

N

N

UK

Y

Y

D

Y

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

(СТАТИСТИЧЕСКО ПРИЛОЖЕНИЕ)

ОСЪЩЕСТВЕН НАПРЕДЪК В ПЕТТЕ РЕФЕРЕНТНИ НИВА ЗА СРЕДНИТЕ ЕВРОПЕЙСКИ ПОСТИЖЕНИЯ (РЕФЕРЕНТНИ СТОЙНОСТИ) И ДРУГИ КЛЮЧОВИ ПОКАЗАТЕЛИ В ОБРАЗОВАНИЕТО И ОБУЧЕНИЕТО

Въз основа на Работен документ на службите на Комисията — Напредък при изпълнението на целите от Лисабонската стратегия в областта на образованието и обучението. Показатели и референтни стойности за 2007 г. — SEC(2007) 1284

Кодове на държави

EU   Европейски съюз

| BE | Белгия |
| --- | --- |
| BG | България |
| CZ | Чешка република |
| DK | Дания |
| DE | Германия |
| EE | Естония |
| EL | Гърция |
| ES | Испания |
| FR | Франция |
| IE | Ирландия |
| IT | Италия |
| CY | Кипър |
| LV | Латвия |
| LT | Литва |
| LU | Люксембург |
| HU | Унгария |
| MT | Малта |
| NL | Нидерландия |
| AT | Австрия |
| PL | Полша |
| PT | Португалия |
| RO | Румъния |
| SI | Словения |
| SK | Словакия |
| FI | Финландия |
| SE | Швеция |
| UK | Обединено кралство |

BE

Белгия

BG

България

CZ

Чешка република

DK

Дания

DE

Германия

EE

Естония

EL

Гърция

ES

Испания

FR

Франция

IE

Ирландия

IT

Италия

CY

Кипър

LV

Латвия

LT

Литва

LU

Люксембург

HU

Унгария

MT

Малта

NL

Нидерландия

AT

Австрия

PL

Полша

PT

Португалия

RO

Румъния

SI

Словения

SK

Словакия

FI

Финландия

SE

Швеция

UK

Обединено кралство

EEA   Европейско икономическо пространство

| IS | Исландия |
| --- | --- |
| LI | Лихтенщайн |
| NO | Норвегия |

IS

Исландия

LI

Лихтенщайн

NO

Норвегия

Страни-кандидатки

| HR | Хърватия |
| --- | --- |
| TR | Турция |

HR

Хърватия

TR

Турция

Други

| JP | Япония |
| --- | --- |
| US/USA | Съединени американски щати |

JP

Япония

US/USA

Съединени американски щати

ПРЕГЛЕД НА НАПРЕДЪКА В ПЕТТЕ РЕФЕРЕНТНИ ОБЛАСТИ

Image

Ключови резултати:

| — | Що се отнася до завършилите висше образование по специалностите математика, природни науки и технологии, ще бъдат достигнати стойности, по-високи от референтните. Необходимият напредък бе постигнат още през периода 2002-2003 г. |
| --- | --- |

—

Що се отнася до завършилите висше образование по специалностите математика, природни науки и технологии, ще бъдат достигнати стойности, по-високи от референтните. Необходимият напредък бе постигнат още през периода 2002-2003 г.

| — | Постигнат е известен напредък по отношение на участието в ученето през целия живот. Въпреки това, този напредък се дължи до голяма степен на промяната в методологията на изследване в някои държави-членки, което доведе до по-високи номинални стойности на процента на участие и следователно до завишен цялостен напредък. |
| --- | --- |

—

Постигнат е известен напредък по отношение на участието в ученето през целия живот. Въпреки това, този напредък се дължи до голяма степен на промяната в методологията на изследване в някои държави-членки, което доведе до по-високи номинални стойности на процента на участие и следователно до завишен цялостен напредък.

| — | Наблюдават се непрекъснати подобрения по отношение на рано напусналите училище, но за да се достигнат референтните стойности, е необходимо да се постигне по-бърз напредък. |
| --- | --- |

—

Наблюдават се непрекъснати подобрения по отношение на рано напусналите училище, но за да се достигнат референтните стойности, е необходимо да се постигне по-бърз напредък.

| — | Постигнат е много малък напредък по отношение на завършилите горна степен на средното образование. |
| --- | --- |

—

Постигнат е много малък напредък по отношение на завършилите горна степен на средното образование.

| — | Резултатите по отношение на хората с трудности в четенето се влошиха след 2000 г., вместо да се подобрят, както се изискваше спрямо референтната стойност. |
| --- | --- |

—

Резултатите по отношение на хората с трудности в четенето се влошиха след 2000 г., вместо да се подобрят, както се изискваше спрямо референтната стойност.

Бележки, свързани с методологията: На графиката отправната точка за 2000 г. е обозначена с 0, а референтната стойност за 2010 г. е обозначена със 100. По този начин постигнатите резултати за всяка година са сравнявани с референтната стойност за 2010 г. Диагоналът показва напредъкът, който е необходимо да се постигне, т.е. за да бъде достигната референтната стойност, всяка година би трябвало да се постига допълнителен напредък от 10 %. Когато линията е под диагонала, напредъкът е недостатъчен. По отношение на участието в ученето през целия живот се наблюдават много прекъсвания на динамичните редове: някои държави са актуализирали методите за събиране на данни между 2002 г. и 2003 г. Прилагането на новите методи доведе до по-високи резултати от 2003 г. и следователно напредъкът между 2002 г. и 2003 г. е завишен. Поради тази причина линията, отразяваща участието в ученето през целия живот за 2002-2003 г., е пунктирана. По отношение на хората с трудности в четенето (данни от изследването на PISA — Програма за международна оценка на студентите) има данни само за две години (2000 г. и 2006 г.) за 19-те държави, включени в сравнението (сравнителните резултати за 2003 г. засягат само 16 държави).

ПРЕГЛЕД НА НАПРЕДЪКА В ПЕТТЕ РЕФЕРЕНТНИ ОБЛАСТИ

Преглед на 3-те референтни стойности за училищното обучение

| Положение (последна година, за която има налични данни) и осъществен напредък след 2000 г. | Хора с трудности в четенето
  (ОИСР, PISA)
  (15-годишни, %) | Рано напуснали училище
  (Евростат, Изследване на работната сила на Общността (LFS))
  (18-24-годишни, %) | Достигнали горна степен на средно образование
  (Евростат, Изследването на работната сила на Общността (LFS))
  (20-24-годишни, %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Средна стойност за ЕС за 2006 г. | 24,1 | 15,3 | 77,8 |
| Средна стойност за ЕС за 2000 г. | 21,3 | 17,6 | 76,6 |
| Източник | ОИСР (PISA) | Евростат (LFS) | Евростат (LFS) |
| Белгия | 0 | 0 | 0 |
| България | - | + | ++ |
| Чешка република | - | 0 | 0 |
| Дания | ++ | + | ++ |
| Германия | ++ | + | - |
| Естония | / | + | ++ |
| Ирландия | 0 | ++ | ++ |
| Гърция | - | + | ++ |
| Испания | - | - | - |
| Франция | - | + | 0 |
| Италия | - | ++ | ++ |
| Кипър | :
   (1) | ++ | ++ |
| Латвия | ++ | + | ++ |
| Литва | / | ++ | ++ |
| Люксембург | 0 | - | - |
| Унгария | ++ | + | 0 |
| Малта | : | ++ | ++ |
| Нидерландия | - | ++ | ++ |
| Австрия | - | + | 0 |
| Полша | ++ | + | ++ |
| Португалия | ++ | + | ++ |
| Румъния | - | ++ | + |
| Словения | / | (++) | ++ |
| Словакия | - | - | - |
| Финландия | ++ | + | - |
| Швеция | - | - | + |
| Обединено кралство | / | ++ | + |
| Хърватия | : | ++ | ++ |
| Турция | ++ | ++ | ++ |
| Исландия | - | + | ++ |
| Норвегия | - | ++ | - |
| Показатели към настоящия момент (последни данни) |
| Тъмнозелено | Над средната стойност за ЕС |
| Розово | Под средната стойност за ЕС |
| Бяло | Няма данни |
| В сравнение с 2000 г.






  ++ | подобрение над средната стойност за ЕС |
| + | подобрение, но под средната стойност за ЕС |
| 0 | промяна под 1 % спрямо посочената стойност или, по отношение на хората с трудности в четенето, малка вероятност за значителна промяна |
| - | влошаване |
| () | несравними или ненадеждни резултати |
| : | Няма данни |
| / | Няма динамични редове. |

Положение (последна година, за която има налични данни) и осъществен напредък след 2000 г.

Хора с трудности в четенето

(ОИСР, PISA)

(15-годишни, %)

Рано напуснали училище

(Евростат, Изследване на работната сила на Общността (LFS))

(18-24-годишни, %)

Достигнали горна степен на средно образование

(Евростат, Изследването на работната сила на Общността (LFS))

(20-24-годишни, %)

Средна стойност за ЕС за 2006 г.

24,1

15,3

77,8

Средна стойност за ЕС за 2000 г.

21,3

17,6

76,6

Източник

ОИСР (PISA)

Евростат (LFS)

Евростат (LFS)

Белгия

0

0

0

България

-

+

++

Чешка република

-

0

0

Дания

++

+

++

Германия

++

+

-

Естония

/

+

++

Ирландия

0

++

++

Гърция

-

+

++

Испания

-

-

-

Франция

-

+

0

Италия

-

++

++

Кипър

:
   (1)

++

++

Латвия

++

+

++

Литва

/

++

++

Люксембург

0

-

-

Унгария

++

+

0

Малта

:

++

++

Нидерландия

-

++

++

Австрия

-

+

0

Полша

++

+

++

Португалия

++

+

++

Румъния

-

++

+

Словения

/

(++)

++

Словакия

-

-

-

Финландия

++

+

-

Швеция

-

-

+

Обединено кралство

/

++

+

Хърватия

:

++

++

Турция

++

++

++

Исландия

-

+

++

Норвегия

-

++

-

Показатели към настоящия момент (последни данни)

Тъмнозелено

Над средната стойност за ЕС

Розово

Под средната стойност за ЕС

Бяло

Няма данни

В сравнение с 2000 г.

++

подобрение над средната стойност за ЕС

+

подобрение, но под средната стойност за ЕС

0

промяна под 1 % спрямо посочената стойност или, по отношение на хората с трудности в четенето, малка вероятност за значителна промяна

-

влошаване

()

несравними или ненадеждни резултати

:

Няма данни

/

Няма динамични редове.

За хората с трудности в обучението сравнението бе извършено за периода 2003-2006 г. за LU, NL, SK, TR. За повече подробности вж. бележките към таблиците за индивидуалните референтни области.

ОСНОВНИ УМЕНИЯ

Процент на учениците с ниво на грамотност по четене 1 и по-ниско (по скалата на PISA за грамотност по четене), 2000-2006 г.

Image

| % със слаби умения по четене | Всичко | Момичета | Момчета |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | 2006 г. | 2006 г. | 2006 г. |
| ЕС-27 | 21,3 | 24,1 | 17 | 30,4 |
| Белгия | 19,0 | 19,4 | 13,3 | 24,9 |
| България | 40,3 | 51,1 | 40,4 | 60,9 |
| Чешка република | 17,5 | 24,8 | 16,9 | 30,8 |
| Дания | 17,9 | 16,0 | 11,4 | 20,7 |
| Германия | 22,6 | 20,0 | 14,2 | 25,5 |
| Естония | : | 13,6 | 7,0 | 19,9 |
| Ирландия | 11,0 | 12,1 | 7,7 | 16,6 |
| Гърция | 24,4 | 27,7 | 16,2 | 38,6 |
| Испания | 16,3 | 25,7 | 18,9 | 32,3 |
| Франция | 15,2 | 21,7 | 16,5 | 27,3 |
| Италия | 18,9 | 26,4 | 19,9 | 33,0 |
| Кипър | : | : | : | : |
| Латвия | 30,1 | 21,2 | 12,8 | 30,1 |
| Литва | : | 25,7 | 16,6 | 34,5 |
| Люксембург | (35,1) | 22,9 | 17,4 | 28,2 |
| Унгария | 22,7 | 20,6 | 13,2 | 27,3 |
| Малта | : | : | : | : |
| Нидерландия | (9,5) | 15,1 | 11,6 | 18,5 |
| Австрия | 19,3 | 21,5 | 15,4 | 27,4 |
| Полша | 23,2 | 16,2 | 10,2 | 22,4 |
| Португалия | 26,3 | 24,9 | 19,6 | 30,7 |
| Румъния | 41,3 | 53,5 | 43,5 | 63,5 |
| Словения | : | 16,5 | 7,9 | 25,2 |
| Словакия | : | 27,8 | 20,1 | 35,0 |
| Финландия | 7,0 | 4,8 | 1,6 | 8,1 |
| Швеция | 12,6 | 15,3 | 9,6 | 20,7 |
| Обединено кралство | (12,8) | 19,0 | 14,1 | 24,0 |
| Хърватия | : | 21,5 | 12,6 | 30,5 |
| Турция | : | 32,2 | 21,5 | 41,0 |
| Исландия | 14,5 | 20,5 | 12,5 | 28,3 |
| Лихтенщайн | 22,1 | 14,3 | 11,1 | 18,0 |
| Норвегия | 17,5 | 22,4 | 14,9 | 29,4 |
| Япония | 10,1 | 18,4 | 13,3 | 23,5 |
| Съединени американски щати | 17,9 | : | : | : |
| Източник: ОИСР (PISA). |

% със слаби умения по четене

Всичко

Момичета

Момчета

2000 г.

2006 г.

2006 г.

2006 г.

ЕС-27

21,3

24,1

17

30,4

Белгия

19,0

19,4

13,3

24,9

България

40,3

51,1

40,4

60,9

Чешка република

17,5

24,8

16,9

30,8

Дания

17,9

16,0

11,4

20,7

Германия

22,6

20,0

14,2

25,5

Естония

:

13,6

7,0

19,9

Ирландия

11,0

12,1

7,7

16,6

Гърция

24,4

27,7

16,2

38,6

Испания

16,3

25,7

18,9

32,3

Франция

15,2

21,7

16,5

27,3

Италия

18,9

26,4

19,9

33,0

Кипър

:

:

:

:

Латвия

30,1

21,2

12,8

30,1

Литва

:

25,7

16,6

34,5

Люксембург

(35,1)

22,9

17,4

28,2

Унгария

22,7

20,6

13,2

27,3

Малта

:

:

:

:

Нидерландия

(9,5)

15,1

11,6

18,5

Австрия

19,3

21,5

15,4

27,4

Полша

23,2

16,2

10,2

22,4

Португалия

26,3

24,9

19,6

30,7

Румъния

41,3

53,5

43,5

63,5

Словения

:

16,5

7,9

25,2

Словакия

:

27,8

20,1

35,0

Финландия

7,0

4,8

1,6

8,1

Швеция

12,6

15,3

9,6

20,7

Обединено кралство

(12,8)

19,0

14,1

24,0

Хърватия

:

21,5

12,6

30,5

Турция

:

32,2

21,5

41,0

Исландия

14,5

20,5

12,5

28,3

Лихтенщайн

22,1

14,3

11,1

18,0

Норвегия

17,5

22,4

14,9

29,4

Япония

10,1

18,4

13,3

23,5

Съединени американски щати

17,9

:

:

:

Източник: ОИСР (PISA).

През 2000 г. делът на 15-годишни младежи със слаби умения по четене в ЕС бе 21,3 % (съществуват налични данни само за 18 държави-членки). Според референтната стойност този дял следва да се понижи с една пета до 2010 г. (и следователно да достигне 17,0 %). Докато този дял се понижи в някои държави-членки (по-конкретно Германия, Полша и Латвия), в повечето държави-членки се наблюдаваше повишение и стойностите на равнище ЕС се влошиха (2006 г.: 24,1 %).

Допълнителни бележки:

Стойност за ЕС: Средна претеглена стойност, получена въз основа на записаните ученици и данните за 19 държави (LU, NL и UК не са представени в данните за 2000 г., поради което техните резултати са поставени в скоби, съответно те не са включени в изчисленията).

MT не бе в състояние да вземе участие в изследването на PISA.

CY не можа да вземе участие поради липса на единодушие сред държавите-членки на ОИСР.

РАННО НАПУСКАНЕ НА УЧИЛИЩЕ НА МЛАДЕЖИ

Дял на населението на възраст 18-24 години със завършена долна степен на средното образование, които понастоящем не учат и не се обучават, 2000-2006 г.

Image

| Рано напуснали училище, % | Всичко | Жени | Мъже |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | 2006 г. | 2006 г. | 2006 г. |
| ЕС-27 | 17,6 | 15,3 | 13,2 | 17,5 |
| Белгия | 12,5 | 12,6 | 10,2 | 14,9 |
| България | 20,3 | 18,0 | 17,9 | 18,2 |
| Чешка република | 5,5 | 5,5 | 5,4 | 5,7 |
| Дания | 11,6 | 10,9 | 9,1 | 12,8 |
| Германия | 14,9 | 13,8 | 13,6 | 13,9 |
| Естония | 14,2 | 13,2 | 10,7 (u) | 19,6 (u) |
| Ирландия | 14,7 | 12,3 | 9,0 | 15,6 |
| Гърция | 18,2 | 15,9 | 11,0 | 20,7 |
| Испания | 29,1 | 29,9 | 23,8 | 35,8 |
| Франция | 13,3 | 13,1 | 11,2 | 15,1 |
| Италия | 25,3 | 20,8 | 17,3 | 24,3 |
| Кипър | 18,5 | 16,0 | 9,2 | 23,5 |
| Латвия | 19,5 | 19,0 (p) | 16,1 (p) | 21,6 (p) |
| Литва | 16,7 | 10,3 | 7,0 (u) | 13,3 (u) |
| Люксембург | 16,8 | 17,4 | 14,0 | 20,9 |
| Унгария | 13,8 | 12,4 | 10,7 | 14,0 |
| Малта | 54,2 | 41,7 | 38,8 | 44,6 |
| Нидерландия | 15,5 | 12,9 | 10,7 | 15,1 |
| Австрия | 10,2 | 9,6 | 9,8 | 9,3 |
| Полша | 7,9 | 5,6 | 3,8 | 7,2 |
| Португалия | 42,6 | 39,2 (p) | 31,8 (p) | 46,4 (p) |
| Румъния | 22,3 | 19,0 | 18,9 | 19,1 |
| Словения | 7,5 | 5,2 (u) | 3,3 (u) | 6,9 (u) |
| Словакия | 5,6 | 6,4 | 5,5 | 7,3 |
| Финландия | 8,9 | 8,3 (p) | 6,4 (p) | 10,4 (p) |
| Швеция | 7,7 | 12,0 | 10,7 | 13,3 |
| Обединено кралство | 18,4 | 13,0 | 11,4 | 14,6 |
| Хърватия | 8,3 | 5,3 (u) | 5,3 (u) | 5,3 (u) |
| Турция | 58,8 | 50,0 | 42,7 | 56,6 |
| Исландия | 29,8 | 26,3 (p) | 22,0 (p) | 30,5 (p) |
| Лихтенщайн | : | : | : | : |
| Норвегия | 13,3 | 5,9 | 4,3 | 7,4 |
| Източник: Евростат (данни от пролетното изследване LFS)
  (u) ненадеждни или несигурни данни
  (p) предварителни стойности. |

Рано напуснали училище, %

Всичко

Жени

Мъже

2000 г.

2006 г.

2006 г.

2006 г.

ЕС-27

17,6

15,3

13,2

17,5

Белгия

12,5

12,6

10,2

14,9

България

20,3

18,0

17,9

18,2

Чешка република

5,5

5,5

5,4

5,7

Дания

11,6

10,9

9,1

12,8

Германия

14,9

13,8

13,6

13,9

Естония

14,2

13,2

10,7 (u)

19,6 (u)

Ирландия

14,7

12,3

9,0

15,6

Гърция

18,2

15,9

11,0

20,7

Испания

29,1

29,9

23,8

35,8

Франция

13,3

13,1

11,2

15,1

Италия

25,3

20,8

17,3

24,3

Кипър

18,5

16,0

9,2

23,5

Латвия

19,5

19,0 (p)

16,1 (p)

21,6 (p)

Литва

16,7

10,3

7,0 (u)

13,3 (u)

Люксембург

16,8

17,4

14,0

20,9

Унгария

13,8

12,4

10,7

14,0

Малта

54,2

41,7

38,8

44,6

Нидерландия

15,5

12,9

10,7

15,1

Австрия

10,2

9,6

9,8

9,3

Полша

7,9

5,6

3,8

7,2

Португалия

42,6

39,2 (p)

31,8 (p)

46,4 (p)

Румъния

22,3

19,0

18,9

19,1

Словения

7,5

5,2 (u)

3,3 (u)

6,9 (u)

Словакия

5,6

6,4

5,5

7,3

Финландия

8,9

8,3 (p)

6,4 (p)

10,4 (p)

Швеция

7,7

12,0

10,7

13,3

Обединено кралство

18,4

13,0

11,4

14,6

Хърватия

8,3

5,3 (u)

5,3 (u)

5,3 (u)

Турция

58,8

50,0

42,7

56,6

Исландия

29,8

26,3 (p)

22,0 (p)

30,5 (p)

Лихтенщайн

:

:

:

:

Норвегия

13,3

5,9

4,3

7,4

Източник: Евростат (данни от пролетното изследване LFS)

(u) ненадеждни или несигурни данни

(p) предварителни стойности.

През 2006 г. рано напусналите училище младежи в ЕС 27 представляваха приблизително 15 % от младите хора на възраст 18-24 години. През последните години се наблюдава непрекъснато подобрение по отношение на понижаването на този дял, но за да се постигне референтната стойност от 10 % за ЕС, е необходимо да се ускори напредъкът. Въпреки това, в някои държави-членки, и по-конкретно в северните страни, както и в много от новите държави-членки, този дял е вече по-нисък от 10 %.

Допълнителни бележки:

BG, PL, SI: Резултати за 2001 г. вместо за 2000 г.,

CZ, IE, LV, SK, HR: Резултати за 2002 г. вместо за 2000 г.,

CY: Съществуват известен брой специфични фактори от национален характер, които дават отражение върху международната съпоставимост на данните, в това число големият брой кипърски граждани, които учат в чужбина. Поради тази причина резултатите за CY са занижени.

EE: Резултати за жените за 2005 г. вместо за 2006 г.

МЛАДЕЖИ СЪС ЗАВЪРШЕНА ГОРНА СТЕПЕН НА СРЕДНОТО ОБРАЗОВАНИЕ

Процент на населението на възраст 20-24 години, завършило поне горна степен на средното образование, 2000-2006 г.

Image

| Завършена горна степен на средното образование | Всичко | Жени | Мъже |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | 2006 г. | 2006 г. | 2006 г. |
| ЕС-27 | 76,6 | 77,8 | 80,7 | 74,8 |
| Белгия | 81,7 | 82,4 | 85,6 | 79,1 |
| България | 75,2 | 80,5 (p) | 81,1 (p) | 80,0 (p) |
| Чешка република | 91,2 | 91,8 | 92,4 | 91,1 |
| Дания | 72,0 | 77,4 | 81,5 | 73,4 |
| Германия | 74,7 | 71,6 | 73,5 | 69,8 |
| Естония | 79,0 | 82,0 | 89,8 | 74,1 |
| Ирландия | 82,6 | 85,4 | 89,1 | 81,8 |
| Гърция | 79,2 | 81,0 (p) | 86,6 (p) | 75,5 (p) |
| Испания | 66,0 | 61,6 | 69,0 | 54,6 |
| Франция | 81,6 | 82,1 | 84,3 | 80,0 |
| Италия | 69,4 | 75,5 (p) | 79,4 (p) | 71,7 (p) |
| Кипър | 79,0 | 83,7 (p) | 90,7 (p) | 76,1 (p) |
| Латвия | 76,5 | 81,0 | 86,2 | 75,9 |
| Литва | 78,9 | 88,2 | 91,2 | 85,3 |
| Люксембург | 77,5 | 69,3 | 74,5 | 64,0 |
| Унгария | 83,5 | 82,9 | 84,7 | 81,2 |
| Малта | 40,9 | 50,4 (p) | 52,8 (p) | 48,1 (p) |
| Нидерландия | 71,9 | 74,7 | 79,6 | 69,9 |
| Австрия | 85,1 | 85,8 | 86,7 | 84,9 |
| Полша | 88,8 | 91,7 | 93,8 | 89,6 |
| Португалия | 43,2 | 49,6 | 58,6 | 40,8 |
| Румъния | 76,1 | 77,2 (p) | 77,8 (p) | 76,6 (p) |
| Словения | 88,0 | 89,4 | 91,4 | 87,7 |
| Словакия | 94,8 | 91,5 | 91,7 | 91,2 |
| Финландия | 87,7 | 84,7 (p) | 87,0 (p) | 82,3 (p) |
| Швеция | 85,2 | 86,5 | 88,6 | 84,5 |
| Обединено кралство | 76,6 | 78,8 | 80,3 | 77,3 |
| Хърватия | 90,6 | 93,8 | 94,9 | 92,8 |
| Турция | 38,6 | 44,7 | 51,7 | 38,9 |
| Исландия | 46,1 | 50,8 (p) | 57,7 (p) | 44,5 (p) |
| Лихтенщайн | : | : | : | : |
| Норвегия | 95,0 | 93,3 (p) | 95,4 (p) | 91,2 (p) |
| Източник: Евростат (LFS)
  (p) предварителни стойности
  HR: Резултати за 2002 г. вместо за 2000 г., за 2005 г. вместо за 2006 г. |

Завършена горна степен на средното образование

Всичко

Жени

Мъже

2000 г.

2006 г.

2006 г.

2006 г.

ЕС-27

76,6

77,8

80,7

74,8

Белгия

81,7

82,4

85,6

79,1

България

75,2

80,5 (p)

81,1 (p)

80,0 (p)

Чешка република

91,2

91,8

92,4

91,1

Дания

72,0

77,4

81,5

73,4

Германия

74,7

71,6

73,5

69,8

Естония

79,0

82,0

89,8

74,1

Ирландия

82,6

85,4

89,1

81,8

Гърция

79,2

81,0 (p)

86,6 (p)

75,5 (p)

Испания

66,0

61,6

69,0

54,6

Франция

81,6

82,1

84,3

80,0

Италия

69,4

75,5 (p)

79,4 (p)

71,7 (p)

Кипър

79,0

83,7 (p)

90,7 (p)

76,1 (p)

Латвия

76,5

81,0

86,2

75,9

Литва

78,9

88,2

91,2

85,3

Люксембург

77,5

69,3

74,5

64,0

Унгария

83,5

82,9

84,7

81,2

Малта

40,9

50,4 (p)

52,8 (p)

48,1 (p)

Нидерландия

71,9

74,7

79,6

69,9

Австрия

85,1

85,8

86,7

84,9

Полша

88,8

91,7

93,8

89,6

Португалия

43,2

49,6

58,6

40,8

Румъния

76,1

77,2 (p)

77,8 (p)

76,6 (p)

Словения

88,0

89,4

91,4

87,7

Словакия

94,8

91,5

91,7

91,2

Финландия

87,7

84,7 (p)

87,0 (p)

82,3 (p)

Швеция

85,2

86,5

88,6

84,5

Обединено кралство

76,6

78,8

80,3

77,3

Хърватия

90,6

93,8

94,9

92,8

Турция

38,6

44,7

51,7

38,9

Исландия

46,1

50,8 (p)

57,7 (p)

44,5 (p)

Лихтенщайн

:

:

:

:

Норвегия

95,0

93,3 (p)

95,4 (p)

91,2 (p)

Източник: Евростат (LFS)

(p) предварителни стойности

HR: Резултати за 2002 г. вместо за 2000 г., за 2005 г. вместо за 2006 г.

Делът на младежите (на възраст 20-24 години) със завършена горна степен на средното образование се е подобрил незначително след 2000 г. Следователно е осъществен много малък напредък по отношение на достигането на референтната стойност за повишаването на този дял до поне 85 % до 2010 г. Някои държави обаче, които имат относително нисък дял, по-конкретно Португалия и Малта, постигнаха значителен напредък през последните години. Следва да се отбележи също, че резултатите в много от новите държави-членки са по-високи от определената за 2010 г. референтна стойност, както и че в четири от тях, Чешката република, Полша, Словения и Словакия, а освен това в Норвегия и Хърватия, делът на населението е 90 % или повече.

Допълнителни бележки:

CY: Съществуват известен брой специфични фактори от национален характер, които дават отражение върху международната съпоставимост на данните, в това число големият брой кипърски граждани, които учат в чужбина. Поради тази причина резултатите за CY са занижени.

С цел да се подобри съпоставимостта на резултатите в ЕС, след бюлетина от 5 декември 2005 г. Евростат прилага преработено определение на нивото на завършена „горна степен“ на средното образование. По отношение на данните за 1998 г. и след това, програмите на ниво 3C по ISCED, с по-малка продължителност от 2 години, вече не се включват в „горната степен“ на средното образование, а в „долната степен“. Тази промяна предполага преразглеждане на резултатите в DK (след 2001 г.), ES, CY и IS. Въпреки това определението все още не може да се приложи в EL, IE и AT, където всички нива 3C по ISCED продължават да бъдат обхващани.

ЗАВЪРШИЛИ МАТЕМАТИКА, ПРИРОДНИ НАУКИ И ТЕХНОЛОГИИ

Нарастване в % на завършилите висше образование по специалностите математика, природни науки и технологии

Image

| | Завършили на 1 000 на възраст
  (20-29 г.) | Среден годишен ръст | Дял на завършилите жени, % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 г. | 2000-2005 г. | 2000 г. | 2005 г. |
| ЕС-27 | 13,1 | 4,7 | 30,8 | 31,2 |
| Белгия | 10,9 | 1,8 | 25,0 | 27,3 |
| България | 8,6 | 3,8 | 45,6 | 41,1 |
| Чешка република | 8,2 | 7,1 | 27,0 | 27,4 |
| Дания | 14,7 | 2,1 | 28,5 | 33,9 |
| Германия | 9,7 | 3,1 | 21,6 | 24,4 |
| Естония | 12,1 | : | 35,4 | 43,5 |
| Ирландия | 24,5 | 3,0 | 37,9 | 30,5 |
| Гърция | 10,1 | : | : | 40,9 |
| Испания | 11,8 | 3,8 | 31,5 | 29,6 |
| Франция | 22,5 | 3,0 | 30,8 | 28,4 |
| Италия | 13,3 | 11,3 | 36,6 | 37,1 |
| Кипър | 3,6 | 4,7 | 31,0 | 38,1 |
| Латвия | 9,8 | 6,2 | 31,4 | 32,8 |
| Литва | 18,9 | 6,6 | 35,9 | 35,2 |
| Люксембург | : | : | : | : |
| Унгария | 5,1 | 1,8 | 22,6 | 30,0 |
| Малта | 3,4 | 2,1 | 26,3 | 30,1 |
| Нидерландия | 8,6 | 6,3 | 17,6 | 20,3 |
| Австрия | 9,8 | 6,1 | 19,9 | 23,3 |
| Полша | 11,1 | 12,1 | 35,9 | 36,6 |
| Португалия | 12,0 | 13,1 | 41,9 | 39,9 |
| Румъния | 10,3 | 6,7 | 35,1 | 40,0 |
| Словения | 9,8 | 2,0 | 22,8 | 26,2 |
| Словакия | 10,2 | 14,7 | 30,1 | 35,3 |
| Финландия | 17,7 | 3,1 | 27,3 | 29,7 |
| Швеция | 14,4 | 5,1 | 32,1 | 33,8 |
| Обединено кралство | 18,4 | – 0,1 | 32,1 | 30,8 |
| Хърватия | 5,7 | 1,5 | : | 32,7 |
| Турция | 5,7 | 6,0 | 31,1 | 28,5 |
| Исландия | 10,1 | 4,1 | 37,9 | 37,2 |
| Лихтенщайн | 12,7 | : | : | 28,6 |
| Норвегия | 9,0 | 1,0 | 26,8 | 26,0 |
| Япония | 13,7 | – 1,1 | 12,9 | 14,7 |
| САЩ | 10,6 | 3,1 | 31,8 | 31,1 |
| Източник: Евростат (данни от ЮНЕСКО, ОИСР и Евростат (UOE)) и изчисления, направени въз основа на данни на Евростат. |

Завършили на 1 000 на възраст

(20-29 г.)

Среден годишен ръст

Дял на завършилите жени, %

2005 г.

2000-2005 г.

2000 г.

2005 г.

ЕС-27

13,1

4,7

30,8

31,2

Белгия

10,9

1,8

25,0

27,3

България

8,6

3,8

45,6

41,1

Чешка република

8,2

7,1

27,0

27,4

Дания

14,7

2,1

28,5

33,9

Германия

9,7

3,1

21,6

24,4

Естония

12,1

:

35,4

43,5

Ирландия

24,5

3,0

37,9

30,5

Гърция

10,1

:

:

40,9

Испания

11,8

3,8

31,5

29,6

Франция

22,5

3,0

30,8

28,4

Италия

13,3

11,3

36,6

37,1

Кипър

3,6

4,7

31,0

38,1

Латвия

9,8

6,2

31,4

32,8

Литва

18,9

6,6

35,9

35,2

Люксембург

:

:

:

:

Унгария

5,1

1,8

22,6

30,0

Малта

3,4

2,1

26,3

30,1

Нидерландия

8,6

6,3

17,6

20,3

Австрия

9,8

6,1

19,9

23,3

Полша

11,1

12,1

35,9

36,6

Португалия

12,0

13,1

41,9

39,9

Румъния

10,3

6,7

35,1

40,0

Словения

9,8

2,0

22,8

26,2

Словакия

10,2

14,7

30,1

35,3

Финландия

17,7

3,1

27,3

29,7

Швеция

14,4

5,1

32,1

33,8

Обединено кралство

18,4

– 0,1

32,1

30,8

Хърватия

5,7

1,5

:

32,7

Турция

5,7

6,0

31,1

28,5

Исландия

10,1

4,1

37,9

37,2

Лихтенщайн

12,7

:

:

28,6

Норвегия

9,0

1,0

26,8

26,0

Япония

13,7

– 1,1

12,9

14,7

САЩ

10,6

3,1

31,8

31,1

Източник: Евростат (данни от ЮНЕСКО, ОИСР и Евростат (UOE)) и изчисления, направени въз основа на данни на Евростат.

От 2000 г. броят на завършилите математика, природни науки и технологии в ЕС 27 се е увеличил с над 170 000 души или с над 25 %. Така ЕС вече постигна референтната стойност от увеличаване с 15 % на броя на завършилите математика, природни науки и технологии до 2010 г. Постигнати са по-ограничени резултати по отношение на втората цел за намаляване на неравновесието между половете. Делът на завършилите математика, природни науки и технологии жени е нараснал от 30,8 % през 2000 г. на 31,2 % през 2005 г. Докато Словакия, Португалия и Полша показват най-висок годишен ръст в броя на завършилите математика, природни науки и технологии (> 12 %), България, Естония, Гърция и Румъния имат най-добри показатели по отношение на равновесието между половете.

Допълнителни бележки:

За държави с прекъсване на динамичните редове ръстът е изчислен за годините без прекъсване. PL: Ръст, изчислен въз основа на 2001-2005 г., RO: Ръст, изчислен въз основа на 2000-2002 г. и 2003-2005 г.. HR: Ръст за 2003-2005 г., SE: Ръст за 2000-2003 г., HU: Ръст за 2000-2003 г.

BE: Данните за фламандската общност изключват втора квалификация, придобита извън университетите като висше образование; данните също така изключват независими частни учебни заведения (въпреки че броят е малък) и германоезичната общност.

EE: Данни за 2000 г. изключват магистърски степени (ниво 5А по ISCED).

IT: Резултат за 2005 г. според изчисленията на Комисията.

CY: Данните изключват студенти, които завършват висше образовани в чужбина. Над половината от общия брой кипърски студенти следват в чужбина. Има ограничен брой учебни специалности, които се изучават в Кипър.

LU: Люксембург не разполага с цялостна система на висше образование, повечето студенти по математика, природни науки и технологии следват и завършват в чужбина.

AT: 2000 г.: Ниво 5В по ISCED се отнася за предходната година. HU: 2004 г.: Промените в събирането на данни за завършилите по специалности доведоха до прекъсване на динамичните редове.

PL: Данните за 2000 г. изключват висшите изследователски програми (ниво 6 по ISCED).

RO: Данните за 2000-2002 г. изключват втората квалификация и висшите изследователски програми (ниво 6 по ISCED). Така се получава прекъсване в динамичните редове за 2003 г.

SE: 2004 г.: Промените в събирането на данни за завършилите по специалности доведоха до прекъсване на динамичните редове.

UK: Национални данни, използвани за 2000 г.

LI: От данните за 2003-2004 г. се изключват студентите, завършили висше образовани в чужбина.

УЧАСТИЕ В УЧЕНЕ ПРЕЗ ЦЕЛИЯ ЖИВОТ

Процент от населението на възраст 25-64 години, които участват в образование и обучение в четирите седмици преди проучването, 2000-2006 г.

Image

| Участие в учене през целия живот, %
  Източник: Евростат | | Жени | Мъже |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 г. | 2006 г. | 2006 г. | 2006 г. |
| ЕС-27 | 7,1 | 9,6 | 10,4 | 8,8 |
| Белгия | 6,2 | 7,5 (p) | 7,6 (p) | 7,4 (p) |
| България | 1,4 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Чешка република | 5,6 | 5,6 | 5,9 | 5,4 |
| Дания | 19,4 | 29,2 | 33,8 | 24,6 |
| Германия | 5,2 | 7,5 | 7,3 | 7,8 |
| Естония | 6,5 | 6,5 | 8,6 | 4,2 (u) |
| Ирландия | 5,5 | 7,5 | 8,9 | 6,1 |
| Гърция | 1,0 | 1,9 | 1,8 | 2,0 |
| Испания | 4,1 | 10,4 | 11,5 | 9,3 |
| Франция | 2,8 | 7,5 | 7,8 | 7,2 |
| Италия | 4,8 | 6,1 | 6,5 | 5,7 |
| Кипър | 3,1 | 7,1 | 7,8 | 6,5 |
| Латвия | 7,3 | 6,9 (p) | 9,3 (p) | 4,1 (p) |
| Литва | 2,8 | 4,9 (p) | 6,6 (p) | 2,9 (u) |
| Люксембург | 4,8 | 8,2 | 8,7 | 7,6 |
| Унгария | 2,9 | 3,8 | 4,4 | 3,1 |
| Малта | 4,5 | 5,5 | 5,6 | 5,5 |
| Нидерландия | 15,5 | 15,6 | 15,9 | 15,3 |
| Австрия | 8,3 | 13,1 | 14,0 | 12,2 |
| Полша | 4,3 | 4,7 | 5,1 | 4,3 |
| Португалия | 3,4 | 3,8 (p) | 4,0 (p) | 3,7 (p) |
| Румъния | 0,9 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Словения | 7,3 | 15,0 | 16,3 | 13,8 |
| Словакия | 8,5 | 4,3 | 4,6 | 4,0 |
| Финландия | 17,5 | 23,1 | 27,0 | 19,3 |
| Швеция | 21,6 | 32,1 | 36,5 | 27,9 |
| Обединеното кралство | 20,5 | 26,6 | 31,2 (p) | 31,2 |
| Хърватия | 1,9 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Турция | 1,0 | 2,0 | 2,4 | 1,6 |
| Исландия | 23,5 | 25,7 | 29,8 | 21,6 |
| Норвегия | 13,3 | 18,7 | 20,2 | 17,2 |
| Източник: Евростат (LFS), (p) = предварителни стойности, (u) = ненадеждни или несигурни данни. |

Участие в учене през целия живот, %

Източник: Евростат

Жени

Мъже

2000 г.

2006 г.

2006 г.

2006 г.

ЕС-27

7,1

9,6

10,4

8,8

Белгия

6,2

7,5 (p)

7,6 (p)

7,4 (p)

България

1,4

1,3

1,3

1,3

Чешка република

5,6

5,6

5,9

5,4

Дания

19,4

29,2

33,8

24,6

Германия

5,2

7,5

7,3

7,8

Естония

6,5

6,5

8,6

4,2 (u)

Ирландия

5,5

7,5

8,9

6,1

Гърция

1,0

1,9

1,8

2,0

Испания

4,1

10,4

11,5

9,3

Франция

2,8

7,5

7,8

7,2

Италия

4,8

6,1

6,5

5,7

Кипър

3,1

7,1

7,8

6,5

Латвия

7,3

6,9 (p)

9,3 (p)

4,1 (p)

Литва

2,8

4,9 (p)

6,6 (p)

2,9 (u)

Люксембург

4,8

8,2

8,7

7,6

Унгария

2,9

3,8

4,4

3,1

Малта

4,5

5,5

5,6

5,5

Нидерландия

15,5

15,6

15,9

15,3

Австрия

8,3

13,1

14,0

12,2

Полша

4,3

4,7

5,1

4,3

Португалия

3,4

3,8 (p)

4,0 (p)

3,7 (p)

Румъния

0,9

1,3

1,3

1,3

Словения

7,3

15,0

16,3

13,8

Словакия

8,5

4,3

4,6

4,0

Финландия

17,5

23,1

27,0

19,3

Швеция

21,6

32,1

36,5

27,9

Обединеното кралство

20,5

26,6

31,2 (p)

31,2

Хърватия

1,9

2,1

2,1

2,0

Турция

1,0

2,0

2,4

1,6

Исландия

23,5

25,7

29,8

21,6

Норвегия

13,3

18,7

20,2

17,2

Източник: Евростат (LFS), (p) = предварителни стойности, (u) = ненадеждни или несигурни данни.

Процентът от населението в активна възраст, участвало в образование и обучение (в четирите седмици преди проучването) през 2006 г. възлиза на 9,6 %. Заради прекъсванията на динамичните редове напредъкът е завишен, реалното увеличение е ограничено. Необходими са допълнителни усилия, за да се постигне референтна стойност за ръста на участие от 12,5 % през 2010 г. (2). Северните страни, Обединеното кралство, Словения и Нидерландия понастоящем показват най-висок ръст на участие.

Допълнителни бележки:

Поради въвеждането на хармонизирани понятия и определения в проучването, прекъсванията на динамичните редове за няколко страни се отбелязват за различни години (между 2000 г. и 2006 г.).

BG, PL, SI: 2001 г. вместо 2000 г.

CZ, IE, LV, SK, HR: 2002 г. вместо 2000 г.

SE, HR, IS: 2005 г. вместо 2006 г.

УЧАСТИЕ В ПРЕДУЧИЛИЩНО ОБУЧЕНИЕ

Ръст на участие в обучение на 4-годишни деца, 2000-2005 г.

Image

| Участие в % на 4-годишни деца | 2000 г. | 2004 г. | 2005 г. |
| --- | --- | --- | --- |
| ЕС-27 | 82,8 | 84,6 | 85,7 |
| Белгия | 99,2 | 99,9 | 100 |
| България | 67,0 | 72,6 | 73,2 |
| Чешката република | 81,0 | 91,2 | 91,4 |
| Дания | 90,6 | 93,4 | 93,5 |
| Германия | 81,4 | 84,3 | 84,6 |
| Естония | 78,2 | 83,9 | 84,2 |
| Ирландия | 51,1 | 46,6 | 45,4 |
| Гърция | 53,9 | 57,2 | 57,8 |
| Испания | 99,0 | 100 | 99,3 |
| Франция | 100 | 100 | 100 |
| Италия | 100 | 100 | 100 |
| Кипър | 55,7 | 61,2 | 61,4 |
| Латвия | 60,6 | 69,1 | 72,2 |
| Литва | 51,0 | 54,5 | 56,8 |
| Люксембург | 94,9 | 83,5 | 96,3 |
| Унгария | 89,5 | 92,3 | 90,7 |
| Малта | 1,0 | 97,5 | 94,4 |
| Нидерландия | 99,5 | 74,0 | 73,4 |
| Австрия | 79,5 | 82,1 | 82,5 |
| Полша | 33,3 | 35,7 | 38,1 |
| Португалия | 72,3 | 79,9 | 84,0 |
| Румъния | 60,3 | 75,2 | 76,2 |
| Словения | 67,7 | 77,8 | 75,9 |
| Словакия | : | 71,7 | 74,0 |
| Финландия | 41,9 | 46,1 | 46,7 |
| Швеция | 72,8 | 87,7 | 88,9 |
| Обединеното кралство | 100 | 92,9 | 91,8 |
| Хърватия | : | 42,4 | 44,7 |
| Турция | : | 3,4 | 5,0 |
| Исландия | 90,9 | 95,1 | 95,3 |
| Лихтенщайн | : | 52,2 | 50,6 |
| Норвегия | 78,1 | 86,9 | 88,9 |
| Япония | 94,9 | 95,2 | 94,7 |
| САЩ | 61,7 | 64,1 | 65,3 |
| Източник: Евростат (UOE). |

Участие в % на 4-годишни деца

2000 г.

2004 г.

2005 г.

ЕС-27

82,8

84,6

85,7

Белгия

99,2

99,9

100

България

67,0

72,6

73,2

Чешката република

81,0

91,2

91,4

Дания

90,6

93,4

93,5

Германия

81,4

84,3

84,6

Естония

78,2

83,9

84,2

Ирландия

51,1

46,6

45,4

Гърция

53,9

57,2

57,8

Испания

99,0

100

99,3

Франция

100

100

100

Италия

100

100

100

Кипър

55,7

61,2

61,4

Латвия

60,6

69,1

72,2

Литва

51,0

54,5

56,8

Люксембург

94,9

83,5

96,3

Унгария

89,5

92,3

90,7

Малта

1,0

97,5

94,4

Нидерландия

99,5

74,0

73,4

Австрия

79,5

82,1

82,5

Полша

33,3

35,7

38,1

Португалия

72,3

79,9

84,0

Румъния

60,3

75,2

76,2

Словения

67,7

77,8

75,9

Словакия

:

71,7

74,0

Финландия

41,9

46,1

46,7

Швеция

72,8

87,7

88,9

Обединеното кралство

100

92,9

91,8

Хърватия

:

42,4

44,7

Турция

:

3,4

5,0

Исландия

90,9

95,1

95,3

Лихтенщайн

:

52,2

50,6

Норвегия

78,1

86,9

88,9

Япония

94,9

95,2

94,7

САЩ

61,7

64,1

65,3

Източник: Евростат (UOE).

Между 2000 г. и 2005 г. участието на 4-годишни деца в обучението (предимно предучилищното, в някои страни и в начално) в ЕС 27 се увеличава с около 3 процентни пункта и надхвърля 85 %. През 2005 г. във Франция, Белгия, Италия и Испания почти всички деца на 4-годишна възраст (над 99 %) участват в обучението, докато ръстът на участие в Ирландия, Полша и Финландия е под 50 %.

Допълнителни бележки:

Данните обхващат участие както в предучилищно, така и в начално обучение.

BE: Данните не обхващат независими частни заведения, но последните са посещавани само от много ограничен брой деца. Липсват данни от германоезичната общност.

IE: Обучение на ниво 0 по ISCED не се предоставя официално. Много деца посещават някаква форма на обучение на ниво 0 по ISCED, но в повечето случаи липсват данни.

NL: През 2002 г. референтната дата за събирането на тези данни бе променена от 31 декември на 1 октомври.

FI: Данните обхващат деца в детски градини, но не други форми на дневни грижи.

ОБРАЗОВАТЕЛНО РАВНИЩЕ НА ВЪЗРАСТНОТО НАСЕЛЕНИЕ

Възрастно население (25-64 години) с висше образование

Image

| % възрастни (25-64 г.) с висше образование |
| --- |
| | 2000 г. | 2006 г. |
| ЕС-27 | 19,4 | 22,9 |
| Белгия | 27,1 | 31,8 |
| България | 18,4 | 21,9 |
| Чешката република | 11,5 | 13,5 |
| Дания | 25,8 | 34,7 |
| Германия | 23,8 | 23,9 |
| Естония | 28,9 | 33,3 |
| Ирландия | 21,6 | 30,8 |
| Гърция | 16,9 | 21,5 |
| Испания | 22,5 | 29,9 |
| Франция | 21,6 | 25,5 |
| Италия | 9,6 | 12,9 |
| Кипър | 25,1 | 30,5 |
| Латвия | 18,0 | 21,1 |
| Литва | 22,4 | 26,8 |
| Люксембург | 18,3 | 24,0 |
| Унгария | 14,0 | 17,7 |
| Малта | 5,4 | 12,0 |
| Нидерландия | 24,1 | 39,5 |
| Австрия | 14,2 | 17,6 |
| Полша | 11,4 | 17,9 |
| Португалия | 9,0 | 13,5 |
| Румъния | 9,2 | 11,7 |
| Словения | 15,7 | 21,4 |
| Словакия | 10,2 | 14,5 |
| Финландия | 32,6 | 35,1 |
| Швеция | 29,7 | 30,5 |
| Обединеното кралство | 28,1 | 30,7 |
| Хърватия | 15,4 | 16,3 |
| Исландия | 23,7 | 29,5 |
| Норвегия | 31,6 | 33,6 |
| Източник: Евростат (LFS). |

% възрастни (25-64 г.) с висше образование

2000 г.

2006 г.

ЕС-27

19,4

22,9

Белгия

27,1

31,8

България

18,4

21,9

Чешката република

11,5

13,5

Дания

25,8

34,7

Германия

23,8

23,9

Естония

28,9

33,3

Ирландия

21,6

30,8

Гърция

16,9

21,5

Испания

22,5

29,9

Франция

21,6

25,5

Италия

9,6

12,9

Кипър

25,1

30,5

Латвия

18,0

21,1

Литва

22,4

26,8

Люксембург

18,3

24,0

Унгария

14,0

17,7

Малта

5,4

12,0

Нидерландия

24,1

39,5

Австрия

14,2

17,6

Полша

11,4

17,9

Португалия

9,0

13,5

Румъния

9,2

11,7

Словения

15,7

21,4

Словакия

10,2

14,5

Финландия

32,6

35,1

Швеция

29,7

30,5

Обединеното кралство

28,1

30,7

Хърватия

15,4

16,3

Исландия

23,7

29,5

Норвегия

31,6

33,6

Източник: Евростат (LFS).

През 2006 г. 23 % от активното възрастно население на ЕС е с висше образование, което представлява увеличение с над 3 процентни пункта в сравнение с 2000 г. Финландия, Дания и Естония са страните с най-висок дял на населението с висше образование, докато при някои държави-членки този дял е под 15 %. Но в някои от тези страни записването за висше образование отбеляза значителен ръст в последно време.

Допълнителни бележки:

Висшето образование включва нива 5 и 6 по ISCED.

LT: Резултати за 2001 г. вместо за 2000 г.

HR: Резултати за 2002 г. вместо за 2000 г.

ИНВЕСТИЦИИ В ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ

Общ дял на публичните разходи за образование като процент от БВП, 2000-2004 г.

Image

| Разходи за образование, % от БВП | Публични | Частни |
| --- | --- | --- |
| 2000 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2004 г. |
| ЕС-27 | 4,68 | 5,17 | 5,09 | 0,64 |
| Белгия | : | 6,06 | 5,99 | 0,34 |
| България | 4,19 | 4,24 | 4,57 | 0,65 |
| Чешката република | 4,04 | 4,51 | 4,42 | 0,61 |
| Дания | 8,28 | 8,33 | 8,47 | 0,32 |
| Германия | 4,45 | 4,71 | 4,60 | 0,91 |
| Естония | 5,57 | 5,43 | 5,09 | : |
| Ирландия | 4,29 | 4,41 | 4,75 | 0,32 |
| Гърция | 3,71 | 3,94 | 4,22 | 0,20 |
| Испания | 4,28 | 4,28 | 4,25 | 0,61 |
| Франция | 5,83 | 5,88 | 5,81 | 0,54 |
| Италия | 4,47 | 4,74 | 4,59 | 0,46 |
| Кипър | 5,44 | 7,30 | 6,71 | 1,17 |
| Латвия | 5,64 | 5,32 | 5,08 | 0,82 |
| Литва | 5,63 | 5,18 | 5,20 | 0,48 |
| Люксембург | : | 3,80 | 3,93 | : |
| Унгария | 4,50 | 5,85 | 5,43 | 0,52 |
| Малта | 4,52 | 4,78 | 4,99 | 0,46 |
| Нидерландия | 4,86 | 5,12 | 5,18 | 0,50 |
| Австрия | 5,66 | 5,50 | 5,45 | 0,39 |
| Полша | 4,87 | 5,62 | 5,41 | 0,59 |
| Португалия | 5,42 | 5,61 | 5,31 | 0,13 |
| Румъния | 2,88 | 3,44 | 3,29 | : |
| Словения | : | 6,02 | 5,96 | 0,86 |
| Словакия | 4,15 | 4,34 | 4,21 | 0,76 |
| Финландия | 6,08 | 6,41 | 6,43 | 0,13 |
| Швеция | 7,31 | 7,47 | 7,35 | 0,20 |
| Обединеното кралство | 4,64 | 5,38 | 5,29 | 0,95 |
| Хърватия | : | 4,53 | 4,50 | : |
| Турция | 3,48 | 3,74 | : | : |
| Исландия | 5,93 | 7,81 | 7,59 | 0,75 |
| Норвегия | 6,81 | 7,62 | 7,58 | 0,05 |
| Япония | 3,82 | 3,70 | 3,65 | 1,23 |
| САЩ | 4,94 | 5,43 | 5,12 | 2,37 |
| Източник: Евростат (UOE). Резултатите за ЕС представляват изчисления на Комисията. Резултатите за 2000 г. са изчисления на ГД „Образование и култура“. |

Разходи за образование, % от БВП

Публични

Частни

2000 г.

2003 г.

2004 г.

2004 г.

ЕС-27

4,68

5,17

5,09

0,64

Белгия

:

6,06

5,99

0,34

България

4,19

4,24

4,57

0,65

Чешката република

4,04

4,51

4,42

0,61

Дания

8,28

8,33

8,47

0,32

Германия

4,45

4,71

4,60

0,91

Естония

5,57

5,43

5,09

:

Ирландия

4,29

4,41

4,75

0,32

Гърция

3,71

3,94

4,22

0,20

Испания

4,28

4,28

4,25

0,61

Франция

5,83

5,88

5,81

0,54

Италия

4,47

4,74

4,59

0,46

Кипър

5,44

7,30

6,71

1,17

Латвия

5,64

5,32

5,08

0,82

Литва

5,63

5,18

5,20

0,48

Люксембург

:

3,80

3,93

:

Унгария

4,50

5,85

5,43

0,52

Малта

4,52

4,78

4,99

0,46

Нидерландия

4,86

5,12

5,18

0,50

Австрия

5,66

5,50

5,45

0,39

Полша

4,87

5,62

5,41

0,59

Португалия

5,42

5,61

5,31

0,13

Румъния

2,88

3,44

3,29

:

Словения

:

6,02

5,96

0,86

Словакия

4,15

4,34

4,21

0,76

Финландия

6,08

6,41

6,43

0,13

Швеция

7,31

7,47

7,35

0,20

Обединеното кралство

4,64

5,38

5,29

0,95

Хърватия

:

4,53

4,50

:

Турция

3,48

3,74

:

:

Исландия

5,93

7,81

7,59

0,75

Норвегия

6,81

7,62

7,58

0,05

Япония

3,82

3,70

3,65

1,23

САЩ

4,94

5,43

5,12

2,37

Източник: Евростат (UOE). Резултатите за ЕС представляват изчисления на Комисията. Резултатите за 2000 г. са изчисления на ГД „Образование и култура“.

Между 2000 г. и 2003 г. публичните разходи за образование като процент от БВП бележат значителен ръст в държавите-членки на ЕС. През 2004 г. възходящата тенденция е прекъсната и се наблюдава слаб спад в сравнение с предходната година. Като резултат от ръста на БВП в абсолютен план обаче публичните разходи за образование отново бележат увеличение. Наличните данни показват различията между държавите в нивата на разходите.

Допълнителни бележки:

Данните обхващат формално образование, в това число формално образование за възрастни.

„Частни“ се отнася за разходите за учебни заведения от частни източници.

DK: Няма данни за разходи за цикъл на обучение след средно образование, което не е висше.

EL, LU, PT: Няма съответни разходи за пенсии.

CY: Включително финансова помощ за студенти, които учат в чужбина.

PL, SK, NO: Включително разходи за предучилищно обучение.

FR: Без френските отвъдморски департаменти.

HR: Разходи за учебни заведения от публични източници.

LU: Не са включени разходите на ниво висше образование.

PT: Не са включените разходите на ниво местно управление.

UK, JP, US: Корекция на БВП към финансовата година, която е различна от календарната.

TR, IS: Не са включени разходи за предучилищно ниво.

TR: Не са включени разходи на ниво регионално и местно управление.

US: Разходи за учебни заведения от публични източници.

---

(1)  CY не можа да вземе участие поради липса на единодушие между страните-членки на ОИСР.

(2)  Данните, използвани за оценяване на референтната стойност, се отнасят за четириседмичен период на участие (Изследване на работната сила (LFS), 2004 г.). Ако се използва по-дълъг период, ръстът ще е по-висок. Данните на Евростат от ad hoc модула на LFS относно ученето през целия живот, извършено през 2003 г. (което покрива 12-месечен период) показват ръст на участие от 42 % (4,4 % във формално обучение; 16,5 % в неформално учене и почти един от трима европейци заявяват, че са използвали някаква форма на самостоятелно учене).

---

Комисия

| 5.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 86/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 86/32

---

Откриване на процедура

(Дело COMP/M.4942 — Nokia/Navteq)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 86/02)

На 28 март 2008 г. Комисията реши да открие процедура по гореспоменатото дело, след като констатира, че концентрацията, за която е уведомена, поражда сериозни съмнения относно съвместимостта си с общия пазар. Откриването на процедурата поставя началото на втори етап на разследване по отношение на концентрацията, за която Комисията е била уведомена. и не засяга окончателното решение по делото. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят своите наблюдения относно планираната концентрация.

За да бъдат взети предвид по време на процедурата, наблюденията трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 15 дни след датата на тази публикация. Наблюдения могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата, с позоваване на COMP/M.4942 — Nokia/Navteq, на следния адрес:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 5.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 86/33

---

Обменен курс на еврото (1)

4 април 2008 г.

(2008/C 86/03)

1 евро=

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,5722 |
| JPY | японска йена | 160,88 |
| DKK | датска крона | 7,4584 |
| GBP | лира стерлинг | 0,7855 |
| SEK | шведска крона | 9,368 |
| CHF | швейцарски франк | 1,5872 |
| ISK | исландска крона | 116,41 |
| NOK | норвежка крона | 7,998 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,035 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 257,25 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,6972 |
| PLN | полска злота | 3,4743 |
| RON | румънска лея | 3,7145 |
| SKK | словашка крона | 32,431 |
| TRY | турска лира | 2,0339 |
| AUD | австралийски долар | 1,711 |
| CAD | канадски долар | 1,5822 |
| HKD | хонконгски долар | 12,2497 |
| NZD | новозеландски долар | 1,9972 |
| SGD | сингапурски долар | 2,1757 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 534,47 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 12,3143 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 11,0302 |
| HRK | хърватска куна | 7,2773 |
| IDR | индонезийска рупия | 14 519,27 |
| MYR | малайзийски рингит | 5,0224 |
| PHP | филипинско песо | 65,325 |
| RUB | руска рубла | 37,037 |
| THB | тайландски бат | 49,823 |
| BRL | бразилски реaл | 2,6954 |
| MXN | мексиканско пeсо | 16,5757 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,5722

JPY

японска йена

160,88

DKK

датска крона

7,4584

GBP

лира стерлинг

0,7855

SEK

шведска крона

9,368

CHF

швейцарски франк

1,5872

ISK

исландска крона

116,41

NOK

норвежка крона

7,998

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,035

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

257,25

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,6972

PLN

полска злота

3,4743

RON

румънска лея

3,7145

SKK

словашка крона

32,431

TRY

турска лира

2,0339

AUD

австралийски долар

1,711

CAD

канадски долар

1,5822

HKD

хонконгски долар

12,2497

NZD

новозеландски долар

1,9972

SGD

сингапурски долар

2,1757

KRW

южнокорейски вон

1 534,47

ZAR

южноафрикански ранд

12,3143

CNY

китайски юан рен-мин-би

11,0302

HRK

хърватска куна

7,2773

IDR

индонезийска рупия

14 519,27

MYR

малайзийски рингит

5,0224

PHP

филипинско песо

65,325

RUB

руска рубла

37,037

THB

тайландски бат

49,823

BRL

бразилски реaл

2,6954

MXN

мексиканско пeсо

16,5757

---

(1)

Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Обявления

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Комисия

| 5.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 86/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 86/34

---

ПОКАНА ЗА ПРЕДСТАВЯНЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЯ — DG EAC/14/08

Програма по ICI (Инструмент за индустриализираните страни) за сътрудничество в областта на образованието — Сътрудничество между ЕС и Австралия, Нова Зеландия, Република Корея и Япония (1) в областта на висшето образование и обучението

(2008/C 86/04)

1.   ЦЕЛИ И ОПИСАНИЕ

Основната цел на поканата за представяне на предложения е да се поощри по-доброто разбиране и взаимодействие между народите на държавите-членки на ЕС и партньорските държави Австралия, Нова Зеландия, Република Корея и Япония, включително по-задълбочено познаване на техните езици, култури и институции, и да се подобри качеството на висшето образование и професионалното образование и обучение в ЕС и в партньорските държави. Поканата за представяне на предложения ще бъде в подкрепа на следната дейност:

Съвместни проекти за мобилност по ICI

Тази дейност осигурява парични средства за развитието на проекти за международна учебна програма с включена краткосрочна мобилност между ЕС и партньорската държава по ICI, която не е пряко или задължително обвързана с присъждане на обща или двоична/двойна академична степен.

Консорциумите, кандидатстващи за такъв проект, се състоят от висши учебни заведения или центрове за професионално образование и обучение от ЕС и от съответната партньорска държава. Тези от тях, които бъдат избрани, ще установят рамка за мобилност на обучаващите се, съгласно която обучаващите се от ЕС ще прекарват обикновено един семестър в учебното заведение на партньорската държава и обратно, като първоначалното учебно заведение ще признава напълно учебния период, прекаран в чужбина. Подкрепата включва отпускането на стипендии за мобилност на студенти, университетски преподаватели и административен персонал („преподавателско тяло“).

2.   ДОПУСТИМИ КАНДИДАТИ

Заявления за получаване на стипендии по настоящата покана може да се подават от висши учебни заведения и центрове за професионално образование и обучение. Допустимите кандидати трябва да са установени в една от 27-те държави-членки на Европейския съюз.

3.   БЮДЖЕТ И ПРОДЪЛЖИТЕЛНОСТ НА ПРОЕКТА

Прогнозният размер на средствата за съфинансиране на проектите възлиза на 2,5 млн. EUR. Предвижда се финансиране на 4-5 проекта ЕС-Австралия, 2-3 проекта ЕС-Япония, 1 проект ЕС-Нова Зеландия и 1-2 проекта ЕС-Корея.

Максималният размер на отпуснатите от ЕС средства възлиза на 425 000 EUR за 3-годишен съвместен проект за мобилност с участието на 4 или повече партьорски учебни заведения от ЕС. Продължителността на съвместните проекти за мобилност е 3 години.

4.   КРАЕН СРОК

Кандидатурите трябва да бъдат изпратени на Комисията не по-късно от 6 юни 2008 г.

5.   ДОПЪЛНИТЕЛНИ СВЕДЕНИЯ

Пълният текст на поканата за представяне на предложения и формулярите за кандидатстване са достъпни на следната интернет страница:

http://ec.europa.eu/education/programmes/calls/callg_en.html

За повече информация можете да пишете на следния електронен адрес: eac-3C-cooperation@ec.europa.eu

---

(1)  В азбучен ред.

---

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА НА КОНКУРЕНЦИЯ

Комисия

| 5.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 86/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 86/36

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 86/05)

| 1. | На 28 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Nordic Capital VI Limited и Nordic Capital VII Limited, принадлежащи на Nordic Capital group („Nordic Capital“, Джърси) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета контрол над цялото предприятие TietoEnator Oyj („TietoEnator“, Финландия) посредством публичен търг, обявен на 20 март 2008 г. |
| --- | --- |

1.

На 28 март 2008 г. Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Nordic Capital VI Limited и Nordic Capital VII Limited, принадлежащи на Nordic Capital group („Nordic Capital“, Джърси) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от регламента на Съвета контрол над цялото предприятие TietoEnator Oyj („TietoEnator“, Финландия) посредством публичен търг, обявен на 20 март 2008 г.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за Nordic Capital: инвестиционен фонд Неговите портфейлни дружества включват Aditro (Швеция), дружество, което предоставя услуги в областта на информационните технологии (ИТ) и софтуерни разработки за приложения в предприятията, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за Nordic Capital: инвестиционен фонд Неговите портфейлни дружества включват Aditro (Швеция), дружество, което предоставя услуги в областта на информационните технологии (ИТ) и софтуерни разработки за приложения в предприятията,

| — | за TietoEnator: Услуги в областта на информационните технологии. |
| --- | --- |

—

за TietoEnator: Услуги в областта на информационните технологии.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стp. 1.

---

| 5.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 86/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 86/37

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 86/06)

| 1. | На 28 март 2008 г., Комисията получи уведомление за планирана концентрация съгласно член 4 от Регламент (EO) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие SevenSenses GmbH („SevenSenses“, Германия), дъщерно дружество на ProSiebenSat.1 Media AG („P7S1“, Германия), което от своя страна е контролирано от Kohlberg Kravis Roberts & Co. („KKR“, САЩ) и Permira Holdings Limited („Permira“, Островите от Ламанша) и 1&1 Internet AG („1&1“, Германия), дъщерно дружество на United Internet AG („United Internet“, Германия), придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента на Съвета съвместен контрол над новосъздаденото предприятие Maxdome GmbH & Co. KG („Maxdome JV“, Германия), представляващо съвместно предприятие, чрез покупка на дялове. |
| --- | --- |

1.

На 28 март 2008 г., Комисията получи уведомление за планирана концентрация съгласно член 4 от Регламент (EO) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие SevenSenses GmbH („SevenSenses“, Германия), дъщерно дружество на ProSiebenSat.1 Media AG („P7S1“, Германия), което от своя страна е контролирано от Kohlberg Kravis Roberts & Co. („KKR“, САЩ) и Permira Holdings Limited („Permira“, Островите от Ламанша) и 1&1 Internet AG („1&1“, Германия), дъщерно дружество на United Internet AG („United Internet“, Германия), придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента на Съвета съвместен контрол над новосъздаденото предприятие Maxdome GmbH & Co. KG („Maxdome JV“, Германия), представляващо съвместно предприятие, чрез покупка на дялове.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за SevenSenses: платени телевизионни и видео програми — при поискване, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за SevenSenses: платени телевизионни и видео програми — при поискване,

| — | за P7S1: безплатна телевизия, |
| --- | --- |

—

за P7S1: безплатна телевизия,

| — | за Permira: инвестиране чрез дялово участие, |
| --- | --- |

—

за Permira: инвестиране чрез дялово участие,

| — | за KKR: инвестиране чрез дялово участие, |
| --- | --- |

—

за KKR: инвестиране чрез дялово участие,

| — | за 1&1: доставчик на интернет услуги, |
| --- | --- |

—

за 1&1: доставчик на интернет услуги,

| — | за United Internet: интернет-услуги, |
| --- | --- |

—

за United Internet: интернет-услуги,

| — | за Maxdome JV: видео при поискване. |
| --- | --- |

—

за Maxdome JV: видео при поискване.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с Известие на Комисията относно опростена процедура за разглеждане на някои концентрации съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) No 139/2004. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. В съответствие с Известие на Комисията относно опростена процедура за разглеждане на някои концентрации съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по планираната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележките могат да се изпращат до Комисията по факс ((32-2) 296 43 01 или 296 72 44) или по пощата с позоваване на COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32.

---

| 5.4.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 86/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 86/38

---

Съобщение от Френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (1)

(Известие във връзка със заявлението за разрешение за изключителни права за търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наричано „Разрешение за Валенсиеноа“)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/C 86/07)

Със заявление от 2 октомври 2007 г., дружеството „Gazonor“, със седалище във, 2, avenue de la fosse, F-62420 Billy-Montigny, поиска за срок от 5 години разрешение за изключителни права върху проучвания за течни или газообразни въглеводороди, наречено „Разрешение за Валенсиеноа“, на площ от около 423 квадратни километра, която обхваща част от департамента Nord.

Това разрешение обхваща територията между дъгите от меридиани и паралели, които свързват последователно точките, дефинирани по-долу чрез техните географски координати, като за начален се приема меридианът, минаващ през Париж.

| Точки | Географска дължина | Географска ширина |
| --- | --- | --- |
| A | 1,10 gr и.д. | 56,10 gr с.ш. |
| B | Пресечна точка на френско-белгийската граница с паралел 56,10 gr с.ш. |
| C | Пресечна точка на френско-белгийската граница с паралел 56,10 gr с.ш. |
| D | Пресечна точка на френско-белгийската граница с паралел 56,10 gr с.ш. |
| E | Пресечна точка на френско-белгийската граница с меридиан 1,50 gr и.д. |
| F | 1,50 gr и.д. | 55,90 gr с.ш. |
| G | 1,21 gr и.д. | 55,90 gr с.ш. |
| H | 1,21 gr и.д. | 55,91 gr с.ш. |
| I | 1,25 gr и.д. | 55,91 gr с.ш. |
| J | 1,25 gr и.д. | 55,93 gr с.ш. |
| K | 1,21 gr и.д. | 55,93 gr с.ш. |
| L | 1,21 gr и.д. | 55,97 gr с.ш. |
| M | 1,10 gr и.д. | 55,97 gr с.ш. |

Точки

Географска дължина

Географска ширина

A

1,10 gr и.д.

56,10 gr с.ш.

B

Пресечна точка на френско-белгийската граница с паралел 56,10 gr с.ш.

C

Пресечна точка на френско-белгийската граница с паралел 56,10 gr с.ш.

D

Пресечна точка на френско-белгийската граница с паралел 56,10 gr с.ш.

E

Пресечна точка на френско-белгийската граница с меридиан 1,50 gr и.д.

F

1,50 gr и.д.

55,90 gr с.ш.

G

1,21 gr и.д.

55,90 gr с.ш.

H

1,21 gr и.д.

55,91 gr с.ш.

I

1,25 gr и.д.

55,91 gr с.ш.

J

1,25 gr и.д.

55,93 gr с.ш.

K

1,21 gr и.д.

55,93 gr с.ш.

L

1,21 gr и.д.

55,97 gr с.ш.

M

1,10 gr и.д.

55,97 gr с.ш.

| B до С | : | френско-белгийска граница |
| --- | --- | --- |
| D до E | : | френско-белгийска граница |

B до С

:

френско-белгийска граница

D до E

:

френско-белгийска граница

Подаване на заявления и критерии за предоставяне на разрешителни.

Подателите на първоначалното и на конкурентните заявления трябва да отговарят на условията, определени в членове 4 и 5 от Указ No 2006-648 от 2 юни 2006 г. относно разрешителните за миннодобивни работи и за подземно складиране (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Заинтересованите дружества могат да подават конкурентни заявления в срок от 90 дни, считано от датата на публикуване на настоящото известие, според условията и реда, обобщени в „Известие относно придобиването на разрешителни за търсене и проучване на въглеводородни суровини във Франция“, публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 374 от 30 декември 1994 г., страница 11, и определени с Указ No 2006-648 относно разрешителните за миннодобивни работи и за подземно складиране. Конкурентните заявления се изпращат до министъра, отговарящ за минното дело, на посочения по-долу адрес.

Решенията относно първоначално постъпилата молба и тези на конкурентите прилагат критериите за издаване на разрешителни за миннодобивни работи, посочени в член 6 на споменатия указ и ще бъдат обявени най-късно на 24 октомври 2009 г.

Условия и изисквания относно упражняване на дейността и нейното прекратяване

Подателите на заявления се приканват да се отнесат за справка към членове 79 и 79.1 от Закона за минното дело (code minier) и Указ No 2006-649 от 2 юни 2006 г. относно миннодобивните работи, подземното складиране и инспекцията по мините и подземното складиране, (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Допълнителна информация може да бъде получена от Министерството на екологията, устойчивото развитие и планиране (главна дирекция „Енергетика и суровини“, дирекция „Енергийни и минерални ресурси“, служба по минното законодателство), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (тел. (33) 144 97 23 02, факс (33) 144 97 05 70).

Справки по споменатите по-горе законови и подзаконови разпоредби могат да се правят на адрес:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  ОВ L 164, 30.6.1994 г., стp. 3.

---