# Euroopa Liidu C 32/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 32 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide6. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 32

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide6. veebruar 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | ÜHISDEKLARATSIOONID |
| | Komisjon |
| 2008/C 032/01 | Ühisdeklaratsioon Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheliste suhete ja koostöö kohta | 1 |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 032/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) (
  1
  ) | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

ÜHISDEKLARATSIOONID

Komisjon

2008/C 032/01

Ühisdeklaratsioon Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheliste suhete ja koostöö kohta

1

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 032/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat) (
  1
  )

1

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 032/03 | Euro vahetuskurss | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 032/04 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 032/03

Euro vahetuskurss

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 032/04

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

9

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2008/C 032/05 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/124/08 | 14 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 032/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2008/C 032/05

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/124/08

14

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 032/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

ÜHISDEKLARATSIOONID

Komisjon

| 6.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/1

---

ÜHISDEKLARATSIOON EUROOPA LIIDU JA UUS-MEREMAA VAHELISTE SUHETE JA KOOSTÖÖ KOHTA

(2008/C 32/01)

Euroopa Liit ja Uus-Meremaa (edaspidi „osalised”);

| — | lähtudes tihedatest ajaloolistest, poliitilistest, majandus- ja kultuurisidemetest; |
| --- | --- |

—

lähtudes tihedatest ajaloolistest, poliitilistest, majandus- ja kultuurisidemetest;

| — | järgides ühtesid ja samu inimõiguste, põhivabaduste, kodanikuõiguste ja demokraatia põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

järgides ühtesid ja samu inimõiguste, põhivabaduste, kodanikuõiguste ja demokraatia põhimõtteid;

| — | tõdedes, et nende suhted on tihedad; |
| --- | --- |

—

tõdedes, et nende suhted on tihedad;

| — | pühendudes rahvusvaheliste konfliktide lahendamisele, et säilitada või taastada rahu ja julgeolek; |
| --- | --- |

—

pühendudes rahvusvaheliste konfliktide lahendamisele, et säilitada või taastada rahu ja julgeolek;

| — | soovides tihendada nõupidamist vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes ning süvendada koostööd vastastikust huvi pakkuvates valdkondades; |
| --- | --- |

—

soovides tihendada nõupidamist vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes ning süvendada koostööd vastastikust huvi pakkuvates valdkondades;

| — | võttes arvesse osaliste pühendumist vaba ja avatud turu põhimõtete järgimisele, mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eesmärkide ja põhimõtetega ning maailmamajanduse elujõulisusele ja õitsengule kaasaaitamisele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse osaliste pühendumist vaba ja avatud turu põhimõtete järgimisele, mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eesmärkide ja põhimõtetega ning maailmamajanduse elujõulisusele ja õitsengule kaasaaitamisele;

| — | arvestades 1999. aasta ühisdeklaratsiooni Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheliste suhete ja koostöö kohta ning Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu tulevase koostöö prioriteete käsitlevat 2004. aasta dokumenti; |
| --- | --- |

—

arvestades 1999. aasta ühisdeklaratsiooni Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheliste suhete ja koostöö kohta ning Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu tulevase koostöö prioriteete käsitlevat 2004. aasta dokumenti;

| — | võttes arvesse, et osalised toetavad kultuurilise mitmekesisuse kaitsmist ja edendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et osalised toetavad kultuurilise mitmekesisuse kaitsmist ja edendamist;

| — | meenutades osaliste vahel sõlmitud lepinguid; |
| --- | --- |

—

meenutades osaliste vahel sõlmitud lepinguid;

on otsustanud tugevdada, laiendada ja süvendada oma suhete üldist raamistikku, et veelgi tihendada oma koostööd.

ÜHISED EESMÄRGID

Osalised kinnitavad oma kavatsust tugevdada oma partnerlust, eeskätt tehes koostööd selleks, et:

| — | toetada demokraatiat ja õigusriiki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist nii oma ühiskonnas kui ka rahvusvaheliselt; |
| --- | --- |

—

toetada demokraatiat ja õigusriiki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist nii oma ühiskonnas kui ka rahvusvaheliselt;

| — | toetada maailmas rahu ja julgeolekut, sealhulgas rahutagamisoperatsioonidega; |
| --- | --- |

—

toetada maailmas rahu ja julgeolekut, sealhulgas rahutagamisoperatsioonidega;

| — | toetada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tegevust ja aidata tal saavutada tulemusi; |
| --- | --- |

—

toetada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tegevust ja aidata tal saavutada tulemusi;

| — | toetada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli ning terrorismivastase võitluse alaseid rahvusvahelisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

—

toetada massihävitusrelvade leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli ning terrorismivastase võitluse alaseid rahvusvahelisi jõupingutusi;

| — | teha koostööd arengu ja hea valitsemistava valdkonnas, eeskätt Vaikse ookeani lõunaosa riikides; |
| --- | --- |

—

teha koostööd arengu ja hea valitsemistava valdkonnas, eeskätt Vaikse ookeani lõunaosa riikides;

| — | edendada vaba kauba-, teenuste ja investeeringute turu põhimõtete järgimist, hüljata protektsionism ja aidata Maailma Kaubandusorganisatsiooni raamistikus kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele; |
| --- | --- |

—

edendada vaba kauba-, teenuste ja investeeringute turu põhimõtete järgimist, hüljata protektsionism ja aidata Maailma Kaubandusorganisatsiooni raamistikus kaasa mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisele;

| — | edendada terves maailmas säästvat arengut ja keskkonnakaitset, pidades eriti silmas vajadust tegeleda kliimamuutuse küsimusega; |
| --- | --- |

—

edendada terves maailmas säästvat arengut ja keskkonnakaitset, pidades eriti silmas vajadust tegeleda kliimamuutuse küsimusega;

| — | soodustada innovatsiooni, tootlikkuse suurendamist ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

soodustada innovatsiooni, tootlikkuse suurendamist ja konkurentsivõimet;

| — | edendada vastastikust rahvaste ja kultuuride tundmist ning mõistmist. |
| --- | --- |

—

edendada vastastikust rahvaste ja kultuuride tundmist ning mõistmist.

Koostöö senine alus

| 1. | Osaliste vahelise koostöö eelisvaldkonnad on kindlaks määratud 1999. aasta ühisdeklaratsioonis Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu vaheliste suhete kohta. 2004. aastal võeti vastu Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu tulevase koostöö prioriteete käsitlev ühisdeklaratsioon, mida nimetatakse ka Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa tegevuskavaks. |
| --- | --- |

1.

Osaliste vahelise koostöö eelisvaldkonnad on kindlaks määratud 1999. aasta ühisdeklaratsioonis Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu vaheliste suhete kohta. 2004. aastal võeti vastu Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu tulevase koostöö prioriteete käsitlev ühisdeklaratsioon, mida nimetatakse ka Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa tegevuskavaks.

| 2. | Tegevuskavas on esitatud paljusid valdkondi hõlmav nõupidamise ja koostöö programm, mida on edukalt ellu viidud. Ministrite ja kõrgete ametnike tasandil toimuvad nõupidamised on olnud kasulikud, sest nende käigus on võimalik vahetada seisukohti, tõstatada probleeme ja uurida koostöö süvendamise võimalusi. 1998. aasta juunis kirjutati alla osaliste vahelisele vastavushindamise lepingule, mis jõustus 1999. aastal. 1996. aasta detsembris kirjutati alla Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavate sanitaarmeetmete kohta. See leping jõustus 2003. aastal. Pikaajaline koostöö toimub teaduse ja tehnoloogia, hariduse, arengukoostöö ja inimõiguste valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Tegevuskavas on esitatud paljusid valdkondi hõlmav nõupidamise ja koostöö programm, mida on edukalt ellu viidud. Ministrite ja kõrgete ametnike tasandil toimuvad nõupidamised on olnud kasulikud, sest nende käigus on võimalik vahetada seisukohti, tõstatada probleeme ja uurida koostöö süvendamise võimalusi. 1998. aasta juunis kirjutati alla osaliste vahelisele vastavushindamise lepingule, mis jõustus 1999. aastal. 1996. aasta detsembris kirjutati alla Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavate sanitaarmeetmete kohta. See leping jõustus 2003. aastal. Pikaajaline koostöö toimub teaduse ja tehnoloogia, hariduse, arengukoostöö ja inimõiguste valdkonnas.

| 3. | Käesolev deklaratsioon rajaneb ühisdeklaratsioonil ja neil märkimisväärsetel tulemusel, mida on andnud tegevuskava elluviimine. Käesolevas deklaratsioonis esitatakse konkreetsed praktilised ettepanekud koostöö valdkondade ja suhete raamistiku tugevdamise kohta. |
| --- | --- |

3.

Käesolev deklaratsioon rajaneb ühisdeklaratsioonil ja neil märkimisväärsetel tulemusel, mida on andnud tegevuskava elluviimine. Käesolevas deklaratsioonis esitatakse konkreetsed praktilised ettepanekud koostöö valdkondade ja suhete raamistiku tugevdamise kohta.

| 4. | Osaliste eesmärk on süvendada ja tugevdada suhteid järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

4.

Osaliste eesmärk on süvendada ja tugevdada suhteid järgmistes valdkondades:

Kõrgetasemelised kontaktid

| 5. | Tänapäeva muutlikus ja keerulises rahvusvaheliste suhete raamistikus ei tohi alahinnata dialoogi ja teabevahetuse tähtsust. Osalised tervitavad kaks korda aastas toimuvaid kahepoolseid kolme ministri nõupidamisi. Korrapäraselt leiavad aset ka komisjoni presidendi, Euroopa Liidu kõrge esindaja ja Uus-Meremaa peaministri kontaktid. Osalised märgivad, et ka Uus-Meremaa parlamendi ja Euroopa Parlamendi vahel toimub korrapärane dialoog. |
| --- | --- |

5.

Tänapäeva muutlikus ja keerulises rahvusvaheliste suhete raamistikus ei tohi alahinnata dialoogi ja teabevahetuse tähtsust. Osalised tervitavad kaks korda aastas toimuvaid kahepoolseid kolme ministri nõupidamisi. Korrapäraselt leiavad aset ka komisjoni presidendi, Euroopa Liidu kõrge esindaja ja Uus-Meremaa peaministri kontaktid. Osalised märgivad, et ka Uus-Meremaa parlamendi ja Euroopa Parlamendi vahel toimub korrapärane dialoog.

| 6. | Osalised eeldavad, et need kontaktid jätkuvad korrapäraselt ka tulevikus. Otsitakse võimalusi edendada omavahelist dialoogi ministrite ja komisjoni volinike vastastikuste külaskäikude kaudu ning rahvusvaheliste kohtumiste ajal. Eelnevat kavatsetakse täiendada korrapärase teabevahetusega diplomaatiliste esinduste ja muude foorumite vahendusel. |
| --- | --- |

6.

Osalised eeldavad, et need kontaktid jätkuvad korrapäraselt ka tulevikus. Otsitakse võimalusi edendada omavahelist dialoogi ministrite ja komisjoni volinike vastastikuste külaskäikude kaudu ning rahvusvaheliste kohtumiste ajal. Eelnevat kavatsetakse täiendada korrapärase teabevahetusega diplomaatiliste esinduste ja muude foorumite vahendusel.

Maailma ja piirkondlik julgeolek, võitlus terrorismiga ja inimõigused

| 7. | Osalistel on ühine eesmärk edendada maailmas rahu ja julgeolekut mitmepoolse koostöö kaudu ja rahvusvahelise õiguse austamise teel. Me toetame üheskoos Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskset rolli ning muude rahvusvaheliste institutsioonide ja raamistike tegevust. Me hindamine kõrgelt teineteise jõupingutusi keeruliste rahvusvaheliste ja piirkondlike olukordade lahendamisel ning peame esmatähtsaks konfliktide lahendamist rahumeelsete vahenditega. |
| --- | --- |

7.

Osalistel on ühine eesmärk edendada maailmas rahu ja julgeolekut mitmepoolse koostöö kaudu ja rahvusvahelise õiguse austamise teel. Me toetame üheskoos Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskset rolli ning muude rahvusvaheliste institutsioonide ja raamistike tegevust. Me hindamine kõrgelt teineteise jõupingutusi keeruliste rahvusvaheliste ja piirkondlike olukordade lahendamisel ning peame esmatähtsaks konfliktide lahendamist rahumeelsete vahenditega.

| 8. | Osalised otsivad võimalusi süvendada omavahelist dialoogi ja koostööd terrorismivastase võitluse alal. Meie mõlema eesmärk on ratifitseerida ja rakendada kõik ÜRO terrorismivastase võitluse konventsioonid ja protokollid ning viia ellu asjakohased ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonid, sealhulgas 2001. aasta resolutsioon nr (UNSCR) 1373, ning rakendada ÜRO terrorismivastase võitluse strateegia. Osalised on valmis aitama kolmandatel riikidel täita nende rahvusvahelisi kohustusi terrorismivastase võitluse alal. Tõhus võitlus terrorismiga ja inimõiguste kaitse on eesmärgid, mis üksteist täiendavad ja toetavad. Me kavatseme vähendada terrorismiohtu ja võidelda terrorismi soodustavate tingimustega. Me toetame algatusi, millega soodustatakse kultuuride, religioonide ja tsivilisatsioonide sallivust ja üksteisemõistmist, sealhulgas nendevahelist dialoogi. |
| --- | --- |

8.

Osalised otsivad võimalusi süvendada omavahelist dialoogi ja koostööd terrorismivastase võitluse alal. Meie mõlema eesmärk on ratifitseerida ja rakendada kõik ÜRO terrorismivastase võitluse konventsioonid ja protokollid ning viia ellu asjakohased ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonid, sealhulgas 2001. aasta resolutsioon nr (UNSCR) 1373, ning rakendada ÜRO terrorismivastase võitluse strateegia. Osalised on valmis aitama kolmandatel riikidel täita nende rahvusvahelisi kohustusi terrorismivastase võitluse alal. Tõhus võitlus terrorismiga ja inimõiguste kaitse on eesmärgid, mis üksteist täiendavad ja toetavad. Me kavatseme vähendada terrorismiohtu ja võidelda terrorismi soodustavate tingimustega. Me toetame algatusi, millega soodustatakse kultuuride, religioonide ja tsivilisatsioonide sallivust ja üksteisemõistmist, sealhulgas nendevahelist dialoogi.

| 9. | Selleks et jõupingutuste mõju oleks täielik, on osalised võtnud konkreetseid meetmeid ja teinud kohapeal tihedat koostööd. Näiteks võib tuua Uus-Meremaa äsja lõpule jõudnud osaluse Euroopa Liidu juhitavates Bosnia-Hertsegoviina stabiliseerimisjõududes ja Uus-Meremaa osaluse EUROPOLi Afganistani-missioonis. Osalised kavatsevad jätkata tihedat praktilist koostööd samalaadsete kriiside reguleerimise ja konfliktijärgse stabiliseerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

9.

Selleks et jõupingutuste mõju oleks täielik, on osalised võtnud konkreetseid meetmeid ja teinud kohapeal tihedat koostööd. Näiteks võib tuua Uus-Meremaa äsja lõpule jõudnud osaluse Euroopa Liidu juhitavates Bosnia-Hertsegoviina stabiliseerimisjõududes ja Uus-Meremaa osaluse EUROPOLi Afganistani-missioonis. Osalised kavatsevad jätkata tihedat praktilist koostööd samalaadsete kriiside reguleerimise ja konfliktijärgse stabiliseerimise valdkonnas.

| 10. | Rahu ja turvalisuse edendamise seisukohalt on kõige olulisemad inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimine. Osalised kavatsevad teha koostööd, et kaitsta terves maailmas inimõigusi, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ning peamistes inimõiguste konventsioonides ja nende protokollides. Osalised jätkavad iga-aastaseid nõupidamisi „kolmiku” vormis maailma inimõiguste probleemide üle ning teevad tihedat koostööd ülemaailmsetel inimõiguste foorumitel, sealhulgas inimõiguste nõukogus. |
| --- | --- |

10.

Rahu ja turvalisuse edendamise seisukohalt on kõige olulisemad inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimine. Osalised kavatsevad teha koostööd, et kaitsta terves maailmas inimõigusi, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ning peamistes inimõiguste konventsioonides ja nende protokollides. Osalised jätkavad iga-aastaseid nõupidamisi „kolmiku” vormis maailma inimõiguste probleemide üle ning teevad tihedat koostööd ülemaailmsetel inimõiguste foorumitel, sealhulgas inimõiguste nõukogus.

| 11. | Osalised on huvitatud demokraatia, aruandekohustusliku valitsemistava ja õigusriigi toetamisest, kuna need on rahu ja turvalisuse peamised eeltingimused. Nad teevad nimetatud ühise huvi nimel koostööd igal võimalusel. |
| --- | --- |

11.

Osalised on huvitatud demokraatia, aruandekohustusliku valitsemistava ja õigusriigi toetamisest, kuna need on rahu ja turvalisuse peamised eeltingimused. Nad teevad nimetatud ühise huvi nimel koostööd igal võimalusel.

| 12. | Osalistele on esmatähtis Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna stabiilsus ja õitseng, ning nimetatud valdkondadele kuulub tähtis koht poliitilises ja julgeolekualases dialoogis. Me oleme mõlemad mures selle üle, et teatavates Vaikse ookeani piirkonna riikides on nimetatud valdkondades probleeme ja teeme seetõttu koostööd nende küsimuste lahendamiseks. |
| --- | --- |

12.

Osalistele on esmatähtis Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna stabiilsus ja õitseng, ning nimetatud valdkondadele kuulub tähtis koht poliitilises ja julgeolekualases dialoogis. Me oleme mõlemad mures selle üle, et teatavates Vaikse ookeani piirkonna riikides on nimetatud valdkondades probleeme ja teeme seetõttu koostööd nende küsimuste lahendamiseks.

| 13. | Osalised hindavad kõrgelt oma mõttekaaslusel põhinevat head koostööd ASEANi piirkondlikul foorumil ning jätkavad jõupingutusi, et suurendada foorumi, eeskätt foorumil toimuva ennetava diplomaatia tähtsust Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna dialoogis ja koostöös. Osalised jätkavad diplomaatiliste kanalite kaudu toimuvat omavahelist suhtlust piirkonna riikide, sealhulgas ASEANiga tehtava koostöö alal. |
| --- | --- |

13.

Osalised hindavad kõrgelt oma mõttekaaslusel põhinevat head koostööd ASEANi piirkondlikul foorumil ning jätkavad jõupingutusi, et suurendada foorumi, eeskätt foorumil toimuva ennetava diplomaatia tähtsust Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna dialoogis ja koostöös. Osalised jätkavad diplomaatiliste kanalite kaudu toimuvat omavahelist suhtlust piirkonna riikide, sealhulgas ASEANiga tehtava koostöö alal.

| 14. | Osalised tervitavad korrapärast dialoogi, mis neis küsimustes toimub ministrite ja kõrgete ametnike tasandil, ning korraldavad kõrgete ametnike ja ELi läbirääkijate nõupidamisi ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

14.

Osalised tervitavad korrapärast dialoogi, mis neis küsimustes toimub ministrite ja kõrgete ametnike tasandil, ning korraldavad kõrgete ametnike ja ELi läbirääkijate nõupidamisi ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda kuuluvates küsimustes.

Isikute liikumine

| 15. | Praegu kehtiva korra kohaselt võivad Uus-Meremaa kodanikud viibida igas liikmesriigis viisavabalt kuni kolm kuud, kuid Schengeni lepingu lisamine Euroopa Ühenduse õigustikku võib tingida praegu Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu liikmete vahel kehtiva viisavabastuse tühistamise. Euroopa Liit tunnistab, et see võib takistada uus-meremaalaste reisimist. Komisjon kinnitab, et Uus-Meremaa kahepoolsed lepingud liikmesriikidega kehtivad, kuni võetakse ja kuni jõustuvad konkreetsed meetmed nende asendamiseks. Komisjon peab Uus-Meremaaga igakülgselt nõu kõikides küsimustes, mis võivad avaldada mõju nimetatud kahepoolsetele lepingutele, ja astub samme, et leida neile mõlemat osalist rahuldav lahendus. |
| --- | --- |

15.

Praegu kehtiva korra kohaselt võivad Uus-Meremaa kodanikud viibida igas liikmesriigis viisavabalt kuni kolm kuud, kuid Schengeni lepingu lisamine Euroopa Ühenduse õigustikku võib tingida praegu Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu liikmete vahel kehtiva viisavabastuse tühistamise. Euroopa Liit tunnistab, et see võib takistada uus-meremaalaste reisimist. Komisjon kinnitab, et Uus-Meremaa kahepoolsed lepingud liikmesriikidega kehtivad, kuni võetakse ja kuni jõustuvad konkreetsed meetmed nende asendamiseks. Komisjon peab Uus-Meremaaga igakülgselt nõu kõikides küsimustes, mis võivad avaldada mõju nimetatud kahepoolsetele lepingutele, ja astub samme, et leida neile mõlemat osalist rahuldav lahendus.

| 16. | Üksteisemõistmise seiskohalt on tähtsad ka kahepoolsed kokkulepped, millega võimaldatakse noortel viibida teises riigis kuni ühe aasta jooksul ning sel ajal töötada ja õppida (nn tööpuhkus). Niisuguse korra kohaselt toimuvaid külastusi tuleb pidada märkimisväärseks tulevikku suunatud investeeringuks. Uus-Meremaal on niisugused kokkulepped kolmeteistkümne Euroopa Liidu liikmesriigiga ja ta töötab selle nimel, et sõlmida need veel mitme liikmesriigiga, arvestades nende riikide õigusakte ja eripära. |
| --- | --- |

16.

Üksteisemõistmise seiskohalt on tähtsad ka kahepoolsed kokkulepped, millega võimaldatakse noortel viibida teises riigis kuni ühe aasta jooksul ning sel ajal töötada ja õppida (nn tööpuhkus). Niisuguse korra kohaselt toimuvaid külastusi tuleb pidada märkimisväärseks tulevikku suunatud investeeringuks. Uus-Meremaal on niisugused kokkulepped kolmeteistkümne Euroopa Liidu liikmesriigiga ja ta töötab selle nimel, et sõlmida need veel mitme liikmesriigiga, arvestades nende riikide õigusakte ja eripära.

Arengukoostöö

| 17. | Osalised tunnistavad, et areng ja julgeolek sõltuvad teineteisest ning seetõttu on maailma ja piirkondliku ebastabiilsuse vähendamiseks äärmiselt oluline kaotada vaesus. Seda silmas pidades aitavad osalised arenguabi programmide abil saavutada aastatuhande arengueesmärke ja koos sellega suurendada maailmas stabiilsust, rahu ja õitsengut. |
| --- | --- |

17.

Osalised tunnistavad, et areng ja julgeolek sõltuvad teineteisest ning seetõttu on maailma ja piirkondliku ebastabiilsuse vähendamiseks äärmiselt oluline kaotada vaesus. Seda silmas pidades aitavad osalised arenguabi programmide abil saavutada aastatuhande arengueesmärke ja koos sellega suurendada maailmas stabiilsust, rahu ja õitsengut.

| 18. | Osalised rõhutavad, et demokraatia, inimõigused, hea valitsemistava ja õigusriik on väga olulised jätkusuutliku arengu saavutamiseks ning kutsuvad abiandjaid üles aitama kaasa toetust saavate riikide avaliku halduse kvaliteedi parandamisele. Osalised peavad tähtsaks, et abi andvad riigid teeksid koostööd oma arenguabiprogrammide väljatöötamisel ja elluviimisel. |
| --- | --- |

18.

Osalised rõhutavad, et demokraatia, inimõigused, hea valitsemistava ja õigusriik on väga olulised jätkusuutliku arengu saavutamiseks ning kutsuvad abiandjaid üles aitama kaasa toetust saavate riikide avaliku halduse kvaliteedi parandamisele. Osalised peavad tähtsaks, et abi andvad riigid teeksid koostööd oma arenguabiprogrammide väljatöötamisel ja elluviimisel.

| 19. | Vahemere piirkonna arenguküsimuste lahendamisele kuulub Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna dialoogis ka edaspidi keskne koht. Osalised tunnistavad vajadust kaasata arenguküsimuste käsitlemisse Vaikse ookeani saareriigid, et leida lahendus nende ainuomastele probleemidele, ning edendada abi andvate ja abi saavate riikide koostöös piirkonna stabiilsust ja arengut vastavalt Vaikse ookeani piirkonna tegevuskavale. Seetõttu tervitasid osalised 2006. aasta keskel käivitatud uut Euroopa Liidu Vaikse ookeani piirkonna strateegiat ning teadet, et Euroopa Liit jätkab Vaikse ookeani piirkonna riikide säästva arengu rahalist toetamist. Osalised tervitavad arengukoostööd käsitlevate nõupidamiste sageduse suurenemist alates 2004. aastast. Tihedamaks on muutunud Euroopa Liidu kõrgetasemeliste esindajate külaskäigud sellesse piirkonda ning koostöö teatavate Vaikse mere piirkonda hõlmavate projektide raames. Uus-Meremaa tervitab Euroopa Liidu kavatsust omistada suuremat tähtsust Vaikse ookeani saareriikide foorumi liikmesriikidega peetavale poliitilisele dialoogile. |
| --- | --- |

19.

Vahemere piirkonna arenguküsimuste lahendamisele kuulub Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna dialoogis ka edaspidi keskne koht. Osalised tunnistavad vajadust kaasata arenguküsimuste käsitlemisse Vaikse ookeani saareriigid, et leida lahendus nende ainuomastele probleemidele, ning edendada abi andvate ja abi saavate riikide koostöös piirkonna stabiilsust ja arengut vastavalt Vaikse ookeani piirkonna tegevuskavale. Seetõttu tervitasid osalised 2006. aasta keskel käivitatud uut Euroopa Liidu Vaikse ookeani piirkonna strateegiat ning teadet, et Euroopa Liit jätkab Vaikse ookeani piirkonna riikide säästva arengu rahalist toetamist. Osalised tervitavad arengukoostööd käsitlevate nõupidamiste sageduse suurenemist alates 2004. aastast. Tihedamaks on muutunud Euroopa Liidu kõrgetasemeliste esindajate külaskäigud sellesse piirkonda ning koostöö teatavate Vaikse mere piirkonda hõlmavate projektide raames. Uus-Meremaa tervitab Euroopa Liidu kavatsust omistada suuremat tähtsust Vaikse ookeani saareriikide foorumi liikmesriikidega peetavale poliitilisele dialoogile.

| 20. | Osalised kavatsevad jätkata korrapärast dialoogi arengu- ja kaubandusküsimustes ning laiendada seisukohtade vahetamist, hõlmates üldiseid piirkonna stabiilsuse küsimusi, mille hulka kuulvad näiteks keskkonna jätkusuutlikkus ning poliitilisest ebastabiilsusest, kuritegevusest ja terrorismist tulenevad ohud piirkonna julgeolekule. |
| --- | --- |

20.

Osalised kavatsevad jätkata korrapärast dialoogi arengu- ja kaubandusküsimustes ning laiendada seisukohtade vahetamist, hõlmates üldiseid piirkonna stabiilsuse küsimusi, mille hulka kuulvad näiteks keskkonna jätkusuutlikkus ning poliitilisest ebastabiilsusest, kuritegevusest ja terrorismist tulenevad ohud piirkonna julgeolekule.

| 21. | Arvestades oma soovi teha koostööd arengu valdkonnas, kavatsevad osalised paljudes küsimustes pidada korrapäraseid nõupidamisi ning vahetada teavet Vaikse ookeani piirkonna probleemide kohta. Wellingtonis ja Brüsselis ning kohapeal peetavate korrapäraste nõupidamiste eesmärk on tagada, et kumbki osaline täidab oma kohustusi, mis tulenevad arenguabi tulemuslikkust käsitlevast Pariisi deklaratsioonist. Osaliste eesmärk on leida võimalusi suurendada abiandjate tegevuse kooskõla ja parandada abi vastastikust täiendavust, jagada omavahel töö ning anda abi vastavalt sektoripõhisele lähenemisviisile. Nad kavatsevad omavahelises suhtluses seada esiplaanile Vaikse mere piirkonna riikide peamised vajadused, süsteemid ja protsessid. Osaliste eesmärk on ka kindlaks määrata Vaikse ookeani piirkonna riikides vaesuse vähendamise poliitika ja praktilise tegevuse uued valdkonnad. |
| --- | --- |

21.

Arvestades oma soovi teha koostööd arengu valdkonnas, kavatsevad osalised paljudes küsimustes pidada korrapäraseid nõupidamisi ning vahetada teavet Vaikse ookeani piirkonna probleemide kohta. Wellingtonis ja Brüsselis ning kohapeal peetavate korrapäraste nõupidamiste eesmärk on tagada, et kumbki osaline täidab oma kohustusi, mis tulenevad arenguabi tulemuslikkust käsitlevast Pariisi deklaratsioonist. Osaliste eesmärk on leida võimalusi suurendada abiandjate tegevuse kooskõla ja parandada abi vastastikust täiendavust, jagada omavahel töö ning anda abi vastavalt sektoripõhisele lähenemisviisile. Nad kavatsevad omavahelises suhtluses seada esiplaanile Vaikse mere piirkonna riikide peamised vajadused, süsteemid ja protsessid. Osaliste eesmärk on ka kindlaks määrata Vaikse ookeani piirkonna riikides vaesuse vähendamise poliitika ja praktilise tegevuse uued valdkonnad.

Kaubandus- ja majanduskoostöö

| 22. | Osaliste heade suhete alus on eeskätt nende kaubandus- ja majandussidemed. Euroopa Liit on Uus-Meremaa peamine kaubanduspartner ja Uus-Meremaa on Euroopa Liidu väliskaubanduses 50. kohal. Osaliste vaheline kaubandus laieneb. Kaubavood ja teenuste osutamine rajanevad olulistel kahepoolsetel lepingutel, sealhulgas Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelisel vastavushindamise lepingul ning Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelisel lepingul elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavate sanitaarmeetmete kohta. |
| --- | --- |

22.

Osaliste heade suhete alus on eeskätt nende kaubandus- ja majandussidemed. Euroopa Liit on Uus-Meremaa peamine kaubanduspartner ja Uus-Meremaa on Euroopa Liidu väliskaubanduses 50. kohal. Osaliste vaheline kaubandus laieneb. Kaubavood ja teenuste osutamine rajanevad olulistel kahepoolsetel lepingutel, sealhulgas Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelisel vastavushindamise lepingul ning Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelisel lepingul elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavate sanitaarmeetmete kohta.

| 23. | Osalised uurivad võimalust pidada tulevikus läbirääkimisi ka kaubandus- ja majandussuhete laiema raamistiku üle. Koos omavaheliste kaubandus- ja majandusseoste loomisega otsivad osalised ka majanduspoliitika valdkondi, milles neil on ühised huvid ja prioriteedid, mistõttu mõlemad osalised saavad kasu seisukohtade vahetamisest ja praktilise koostöö valdkondade kindlaksmääramisest. Sellealane tegevus võib hõlmata ka investeerimise soodustamist, vastastikuse investeerimiskeskkonna parandamist ning õigusakte ja konkurentsipoliitikat käsitlevate lähenemisviiside arendamist. |
| --- | --- |

23.

Osalised uurivad võimalust pidada tulevikus läbirääkimisi ka kaubandus- ja majandussuhete laiema raamistiku üle. Koos omavaheliste kaubandus- ja majandusseoste loomisega otsivad osalised ka majanduspoliitika valdkondi, milles neil on ühised huvid ja prioriteedid, mistõttu mõlemad osalised saavad kasu seisukohtade vahetamisest ja praktilise koostöö valdkondade kindlaksmääramisest. Sellealane tegevus võib hõlmata ka investeerimise soodustamist, vastastikuse investeerimiskeskkonna parandamist ning õigusakte ja konkurentsipoliitikat käsitlevate lähenemisviiside arendamist.

| 24. | Osalised süvendavad koostööd ja uurivad võimalusi soodustada kaubandust uute lepingute kaudu, millega arendatakse edasi koostöö aluseid. On tehtud ettepanek süvendada koostööd veinisektoris ja osalised uurivad kasu, mida võib anda kahepoolse veinilepingu alaste läbirääkimiste taasalustamine, ning seda, millal oleks õige aeg läbirääkimisi uuesti alustada. Osalised uurivad ka seda, millist kasu võib anda tollikoostöölepingu sõlmimine. |
| --- | --- |

24.

Osalised süvendavad koostööd ja uurivad võimalusi soodustada kaubandust uute lepingute kaudu, millega arendatakse edasi koostöö aluseid. On tehtud ettepanek süvendada koostööd veinisektoris ja osalised uurivad kasu, mida võib anda kahepoolse veinilepingu alaste läbirääkimiste taasalustamine, ning seda, millal oleks õige aeg läbirääkimisi uuesti alustada. Osalised uurivad ka seda, millist kasu võib anda tollikoostöölepingu sõlmimine.

| 25. | Osalised jätkavad kooskõlas kaubanduse soodustamiseks tehtava tööga omavahelise vastavushindamise lepingu muutmist käsitlevaid läbirääkimisi eesmärgiga parandada kõnealuse lepingu tõhusust ja tulemuslikkust. Osalised uurivad võimalust laiendada tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamise alast koostööd uutele valdkondadele ning laiendatud koostööst saadavat kasu. Arvestades ülemaailmseid tendentse normeerimise valdkonnas, peaksid osalised uurima ka muid võimalusi edendada normide kooskõlastamist, et vähendada ettevõtete tehingukulusid ning veelgi soodustada kaubandust. |
| --- | --- |

25.

Osalised jätkavad kooskõlas kaubanduse soodustamiseks tehtava tööga omavahelise vastavushindamise lepingu muutmist käsitlevaid läbirääkimisi eesmärgiga parandada kõnealuse lepingu tõhusust ja tulemuslikkust. Osalised uurivad võimalust laiendada tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamise alast koostööd uutele valdkondadele ning laiendatud koostööst saadavat kasu. Arvestades ülemaailmseid tendentse normeerimise valdkonnas, peaksid osalised uurima ka muid võimalusi edendada normide kooskõlastamist, et vähendada ettevõtete tehingukulusid ning veelgi soodustada kaubandust.

| 26. | Osalised rõhutavad, et kõige tähtsam on säilitada nendevaheliste kaubandussuhete terviklikkus vastavalt mitmepoolse kaubanduse põhimõtetele, ning lahendada probleemid konstruktiivselt. Siinkohal mängivad tähtsat rolli igaaastased põllumajanduse valdkonna kaubandusläbirääkimised, millel vahetatakse kõrgete ametnike tasandil seisukohti peamistes kahepoolsetes ja ülemaailmsetes põllumajandussaadustega kauplemise küsimustes. Kuid sellel foorumil ei käsitleta piisavalt kõiki ühist huvi pakkuvaid küsimusi, näiteks teenused ja mittepõllumajanduskaubad ning mitmepoolse kaubanduse reeglite tugevdamine. Neid küsimusi käsitletakse alates 2007. aastast igaaastastel kaubandusläbirääkimistel, mida on kavas pidada kordamööda Brüsselis ja Wellingtonis. |
| --- | --- |

26.

Osalised rõhutavad, et kõige tähtsam on säilitada nendevaheliste kaubandussuhete terviklikkus vastavalt mitmepoolse kaubanduse põhimõtetele, ning lahendada probleemid konstruktiivselt. Siinkohal mängivad tähtsat rolli igaaastased põllumajanduse valdkonna kaubandusläbirääkimised, millel vahetatakse kõrgete ametnike tasandil seisukohti peamistes kahepoolsetes ja ülemaailmsetes põllumajandussaadustega kauplemise küsimustes. Kuid sellel foorumil ei käsitleta piisavalt kõiki ühist huvi pakkuvaid küsimusi, näiteks teenused ja mittepõllumajanduskaubad ning mitmepoolse kaubanduse reeglite tugevdamine. Neid küsimusi käsitletakse alates 2007. aastast igaaastastel kaubandusläbirääkimistel, mida on kavas pidada kordamööda Brüsselis ja Wellingtonis.

| 27. | Osalised tunnustavad dünaamilise erasektori rolli turgude arendamisel ja laiendamisel ning julgustavad seetõttu ettevõtjaid tihendama omavahelisi suhteid. Osalised tervitavad Uus-Meremaa ja Euroopa ettevõtlusnõukogu (NZEBC) moodustamist, mis võimaldab veelgi parandada Euroopa ja Uus-Meremaa kaubandussuhteid. Osalised kavatsevad soodustada Uus-Meremaa juhtivate ettevõtjate korrapäraseid külaskäike Euroopasse ja vastupidi. |
| --- | --- |

27.

Osalised tunnustavad dünaamilise erasektori rolli turgude arendamisel ja laiendamisel ning julgustavad seetõttu ettevõtjaid tihendama omavahelisi suhteid. Osalised tervitavad Uus-Meremaa ja Euroopa ettevõtlusnõukogu (NZEBC) moodustamist, mis võimaldab veelgi parandada Euroopa ja Uus-Meremaa kaubandussuhteid. Osalised kavatsevad soodustada Uus-Meremaa juhtivate ettevõtjate korrapäraseid külaskäike Euroopasse ja vastupidi.

| 28. | Osalised jätkavad tihedat koostööd Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, et täita Doha arengukava ambitsioonikad, tasakaalustatud ja tervet maailma hõlmavad eesmärgid ning seega tugevdada mitmepoolset kaubandussüsteemi. Kuigi prioriteedid ja seisukohad võivad mõnes valdkonnas erineda, jäävad mõlemad osalised konstruktiivseks. |
| --- | --- |

28.

Osalised jätkavad tihedat koostööd Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, et täita Doha arengukava ambitsioonikad, tasakaalustatud ja tervet maailma hõlmavad eesmärgid ning seega tugevdada mitmepoolset kaubandussüsteemi. Kuigi prioriteedid ja seisukohad võivad mõnes valdkonnas erineda, jäävad mõlemad osalised konstruktiivseks.

Teadus, tehnoloogia ja innovatsioon

| 29. | Tihedad sidemed Euroopa Liiduga teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on Uus-Meremaale väga kasulikud, arvestades et Euroopas eraldatakse teadusuuringuteks palju vahendeid. Euroopa Liit ja tema liikmesriigid peavad, nagu Uus-Meremaagi, esmatähtsaks majanduse konkurentsivõime tugevdamist, pidades silmas, et teadus ja haridus on peamised kasvumootorid. Euroopa Liit võib saada kasu teaduspotentsiaalist, mis Uus-Meremaal on juba kaua olnud teatavates valdkondades. |
| --- | --- |

29.

Tihedad sidemed Euroopa Liiduga teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on Uus-Meremaale väga kasulikud, arvestades et Euroopas eraldatakse teadusuuringuteks palju vahendeid. Euroopa Liit ja tema liikmesriigid peavad, nagu Uus-Meremaagi, esmatähtsaks majanduse konkurentsivõime tugevdamist, pidades silmas, et teadus ja haridus on peamised kasvumootorid. Euroopa Liit võib saada kasu teaduspotentsiaalist, mis Uus-Meremaal on juba kaua olnud teatavates valdkondades.

| 30. | Viimaste aastate jooksul on koostööd tihendatud. Uus-Meremaa esindusse Brüsselis on ametisse nimetatud teadusnõunik, kelle ülesanne on tihendada teadussidemeid komisjoni ja liikmesriikidega. Loodud on ühiselt rahastatav platvorm FRENZ, mille eesmärk on teabe levitamine teadusalase koostöö võimaluste kohta Uus-Meremaal. Lisaks on laiendatud ka ametnike külastusprogramme, et levitada teavet koostöövõimaluste kohta. |
| --- | --- |

30.

Viimaste aastate jooksul on koostööd tihendatud. Uus-Meremaa esindusse Brüsselis on ametisse nimetatud teadusnõunik, kelle ülesanne on tihendada teadussidemeid komisjoni ja liikmesriikidega. Loodud on ühiselt rahastatav platvorm FRENZ, mille eesmärk on teabe levitamine teadusalase koostöö võimaluste kohta Uus-Meremaal. Lisaks on laiendatud ka ametnike külastusprogramme, et levitada teavet koostöövõimaluste kohta.

| 31. | Kuna koostöö üha tiheneb, on osalised võtnud suuna ulatusliku teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu sõlmimisele eesmärgiga tugevdada Euroopa Komisjoni ja Uus-Meremaa vahel 1991. aastal sõlmitud teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu raames toimuvat koostööd, ning selleks ettevalmistavate läbirääkimiste alustamisele. Osalised eeldavad, et ühise teadus- ja tehnoloogiakomitee korrapärased koosolekud on väga kasulikud ning kavatsevad neid vastavalt vajadusele korraldada kord ühe või kahe aasta jooksul Brüsselis ja Wellingtonis vaheldumisi. |
| --- | --- |

31.

Kuna koostöö üha tiheneb, on osalised võtnud suuna ulatusliku teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu sõlmimisele eesmärgiga tugevdada Euroopa Komisjoni ja Uus-Meremaa vahel 1991. aastal sõlmitud teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingu raames toimuvat koostööd, ning selleks ettevalmistavate läbirääkimiste alustamisele. Osalised eeldavad, et ühise teadus- ja tehnoloogiakomitee korrapärased koosolekud on väga kasulikud ning kavatsevad neid vastavalt vajadusele korraldada kord ühe või kahe aasta jooksul Brüsselis ja Wellingtonis vaheldumisi.

| 32. | Osalised on otsustanud jätkata ühiseid jõupingutusi, et suurendada kummagi võimalusi osaleda teise osalise teadustegevuses. Nad tunnistavad, et märgatavalt on suurenenud koostöö teadus- ja arendustegevuse kuuenda raamprogrammi raames, ning et seda saaks veelgi tihendada teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, mis on just alanud ja kestab seitse aastat (2007–2013). |
| --- | --- |

32.

Osalised on otsustanud jätkata ühiseid jõupingutusi, et suurendada kummagi võimalusi osaleda teise osalise teadustegevuses. Nad tunnistavad, et märgatavalt on suurenenud koostöö teadus- ja arendustegevuse kuuenda raamprogrammi raames, ning et seda saaks veelgi tihendada teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames, mis on just alanud ja kestab seitse aastat (2007–2013).

| 33. | Osalised võtavad meetmeid, et soodustada teadlaste liikuvust osaliste vahel, ning jätkavad tegevust selle nimel, et välja selgitada uusi ühist huvi pakkuvaid valdkondi ja teemasid, mis võimaldaksid edendada täiendavat koostööd. Lisaks on nad otsustanud toetada FRENZi või muud selle asemele loodavat platvormi. |
| --- | --- |

33.

Osalised võtavad meetmeid, et soodustada teadlaste liikuvust osaliste vahel, ning jätkavad tegevust selle nimel, et välja selgitada uusi ühist huvi pakkuvaid valdkondi ja teemasid, mis võimaldaksid edendada täiendavat koostööd. Lisaks on nad otsustanud toetada FRENZi või muud selle asemele loodavat platvormi.

Haridus ja töötajate vahetus

| 34. | Osalised tervitavad haridusasutuste sidemete tugevnemist Uus-Meremaa ja Euroopa vahel alates 2004. aastast. Osalised jätkavad hariduspoliitika alaseid nõupidamisi kõrgete ametnike tasandil ja soodustavad haridusasjatundjate vaheliste kontaktide loomist ühist huvi pakkuvates valdkondades. Seoses sellega hindavad osalised kõrgelt Uus-Meremaa haridusnõuniku koha loomist Brüsselis 2006. aasta veebruaris. |
| --- | --- |

34.

Osalised tervitavad haridusasutuste sidemete tugevnemist Uus-Meremaa ja Euroopa vahel alates 2004. aastast. Osalised jätkavad hariduspoliitika alaseid nõupidamisi kõrgete ametnike tasandil ja soodustavad haridusasjatundjate vaheliste kontaktide loomist ühist huvi pakkuvates valdkondades. Seoses sellega hindavad osalised kõrgelt Uus-Meremaa haridusnõuniku koha loomist Brüsselis 2006. aasta veebruaris.

| 35. | Osalised julgustavad kvaliteedi hindamise asutusi arutama ja edendama ühelt poolt Uus-Meremaa kvaliteedi hindamise protsessi ja teaduskraadide struktuuri ning teiselt poolt Bologna protsessi ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tegevuse meetodite lähendamist. Osalised väljendavad rahuldust selle üle, et 19. juunil 2007 kiideti ühehäälselt heaks Uus-Meremaa taotlus ühineda kvalifikatsiooni tunnustamise Lissaboni konventsiooniga. |
| --- | --- |

35.

Osalised julgustavad kvaliteedi hindamise asutusi arutama ja edendama ühelt poolt Uus-Meremaa kvaliteedi hindamise protsessi ja teaduskraadide struktuuri ning teiselt poolt Bologna protsessi ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tegevuse meetodite lähendamist. Osalised väljendavad rahuldust selle üle, et 19. juunil 2007 kiideti ühehäälselt heaks Uus-Meremaa taotlus ühineda kvalifikatsiooni tunnustamise Lissaboni konventsiooniga.

| 36. | Liikuvuse suurenemisele aitab aja jooksul kaasa Uus-Meremaa laialdasem kaasamine Euroopa Liidu rahastatavatesse, üliõpilastele ettenähtud ja akadeemilistesse stipendiumiprogrammidesse ning koostöö Uus-Meremaa asutustega aktiivse partnerluse arendamiseks ja säilitamiseks. Eelnimetatut silmas pidades märgivad osalised, et koostöö kõrghariduse valdkonnas on alanud edukalt ning üliõpilastel on seega võimalik läbida osa magistriõpet Uus-Meremaa ja osa Euroopa Liidu ülikoolides. Osalised tervitavad seda võimalust. Osalised uurivad tulevaste katseprojektide rahastamise võimalusi ning kavatsevad algatada liigendatud poliitilise dialoogi ühist huvi pakkuvates küsimustes.
  Erilist tähelepanu pööratakse kutseharidus- ja koolitusasutuste õppejõudude vahetusele. |
| --- | --- |

36.

Liikuvuse suurenemisele aitab aja jooksul kaasa Uus-Meremaa laialdasem kaasamine Euroopa Liidu rahastatavatesse, üliõpilastele ettenähtud ja akadeemilistesse stipendiumiprogrammidesse ning koostöö Uus-Meremaa asutustega aktiivse partnerluse arendamiseks ja säilitamiseks. Eelnimetatut silmas pidades märgivad osalised, et koostöö kõrghariduse valdkonnas on alanud edukalt ning üliõpilastel on seega võimalik läbida osa magistriõpet Uus-Meremaa ja osa Euroopa Liidu ülikoolides. Osalised tervitavad seda võimalust. Osalised uurivad tulevaste katseprojektide rahastamise võimalusi ning kavatsevad algatada liigendatud poliitilise dialoogi ühist huvi pakkuvates küsimustes.

Erilist tähelepanu pööratakse kutseharidus- ja koolitusasutuste õppejõudude vahetusele.

| 37. | Uus-Meremaa ja Euroopa akadeemiliste sidemete seisukohalt on tähtis ka õpetajate ja õppurite vahetus Euroopa Liidu keskuste võrgustiku (European Union Centres Network, EUCN) raames. Osalised tunnustavad ja toetavad võrgustiku panust Euroopa Liidu alase huvi ja teadmiste edendamisel Uus-Meremaal. Kõnelust tegevust on toetanud Euroopa komisjon. Osalised uurivad võimalusi edendada üliõpilaste ja teadlaste liikuvust ning tihendada Euroopa ja Uus-Meremaa partnerite sidemeid. |
| --- | --- |

37.

Uus-Meremaa ja Euroopa akadeemiliste sidemete seisukohalt on tähtis ka õpetajate ja õppurite vahetus Euroopa Liidu keskuste võrgustiku (European Union Centres Network, EUCN) raames. Osalised tunnustavad ja toetavad võrgustiku panust Euroopa Liidu alase huvi ja teadmiste edendamisel Uus-Meremaal. Kõnelust tegevust on toetanud Euroopa komisjon. Osalised uurivad võimalusi edendada üliõpilaste ja teadlaste liikuvust ning tihendada Euroopa ja Uus-Meremaa partnerite sidemeid.

Keskkond ja kliimamuutus

| 38. | Kuna osalistel on palju ühiseid huve, kavatsevad nad tihendada omavahelist suhtlust ja uurida võimalusi süvendada koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, näiteks jätkusuutlik energeetika ja taastuvad energiaallikad, kliimamuutusega võitlemine, keemiliste ainete ja jäätmete käitlemine, bioloogiline mitmekesisus ja looduskaitse ning vee- ja merendusküsimused. |
| --- | --- |

38.

Kuna osalistel on palju ühiseid huve, kavatsevad nad tihendada omavahelist suhtlust ja uurida võimalusi süvendada koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, näiteks jätkusuutlik energeetika ja taastuvad energiaallikad, kliimamuutusega võitlemine, keemiliste ainete ja jäätmete käitlemine, bioloogiline mitmekesisus ja looduskaitse ning vee- ja merendusküsimused.

| 39. | Suurimaid keskkonnaeesmärke, sealhulgas võitlus kliimamuutusega ja süsinikdioksiidiheidete vähendamine energia tarbimisel, ning samal ajal energiavarustuskindluse tagamine, saab kõige tulemuslikumalt lahendada ülemaailmses koostöös. Diskussioonid ja teemakohased külastused on lähendanud eesmärke ja aidanud paremini mõista koostöö süvendamisest saadavat kasu. Osalised on ühel meelel küsimuses, et keskkonnaprobleemide laadi mõistmiseks ja neile riigi oludest lähtuva lahenduse leidmiseks tuleb teha hoolikas analüüs, ning on seisukohal, et varajast seisukohtade vahetust tuleb pidada tähtsaks ja seda tuleb igati toetada. |
| --- | --- |

39.

Suurimaid keskkonnaeesmärke, sealhulgas võitlus kliimamuutusega ja süsinikdioksiidiheidete vähendamine energia tarbimisel, ning samal ajal energiavarustuskindluse tagamine, saab kõige tulemuslikumalt lahendada ülemaailmses koostöös. Diskussioonid ja teemakohased külastused on lähendanud eesmärke ja aidanud paremini mõista koostöö süvendamisest saadavat kasu. Osalised on ühel meelel küsimuses, et keskkonnaprobleemide laadi mõistmiseks ja neile riigi oludest lähtuva lahenduse leidmiseks tuleb teha hoolikas analüüs, ning on seisukohal, et varajast seisukohtade vahetust tuleb pidada tähtsaks ja seda tuleb igati toetada.

| 40. | Vastavalt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma seisukohale tuleb 21. sajandi keskpaigaks maailmas kasvuhoonegaaside heidet vähendada alla poole 2000. aasta heidete kogusest, et stabiliseerida nende kontsentratsioon kõige madalamale tasemele, millest lähtuvad rühma seni koostatud stsenaariumid. Mida madalamal tasemel need stabiliseeritakse, seda väiksem on nende tekitatav kahju. Osaliste ühine eesmärk on võtta mõjusaid ülemaailmseid kliimamuutusega võitlemise meetmeid ning töötada sel eesmärgil välja tõhusad ja mõõduka hinnaga vahendid, mis arvestaksid ka riikide erinevaid olusid ja suutlikkust. Osalised käsitlevad ka vajadust laiendada rahvusvahelist koostööd nii, et selles osaleksid kõik peamised kasvuhoonegaaside põhjustajad. |
| --- | --- |

40.

Vastavalt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma seisukohale tuleb 21. sajandi keskpaigaks maailmas kasvuhoonegaaside heidet vähendada alla poole 2000. aasta heidete kogusest, et stabiliseerida nende kontsentratsioon kõige madalamale tasemele, millest lähtuvad rühma seni koostatud stsenaariumid. Mida madalamal tasemel need stabiliseeritakse, seda väiksem on nende tekitatav kahju. Osaliste ühine eesmärk on võtta mõjusaid ülemaailmseid kliimamuutusega võitlemise meetmeid ning töötada sel eesmärgil välja tõhusad ja mõõduka hinnaga vahendid, mis arvestaksid ka riikide erinevaid olusid ja suutlikkust. Osalised käsitlevad ka vajadust laiendada rahvusvahelist koostööd nii, et selles osaleksid kõik peamised kasvuhoonegaaside põhjustajad.

| 41. | Osalised on ühel meelel ka selles, et 2007. aasta lõpus toimuval ÜRO rahvusvahelisel kliimakonverentsil tuleb algatada läbirääkimised, millel käsitletakse 2012. aasta järgse perioodi raamistikku, mis põhineb praegustel rahvusvahelistel kokkulepetel, sh Kyoto protokollil, ning mis moodustab võimalikult laia osalust võimaldava õiglase ja paindliku raamistiku. Osalised on seisukohal, et heiteid aitavad kulutõhusalt vähendada turupõhised mehhanismid nagu heitkogustega kauplemine, ning et niisuguseid mehhanisme tuleks kasutada ka pärast 2012. aastat kehtivas raamistikus. |
| --- | --- |

41.

Osalised on ühel meelel ka selles, et 2007. aasta lõpus toimuval ÜRO rahvusvahelisel kliimakonverentsil tuleb algatada läbirääkimised, millel käsitletakse 2012. aasta järgse perioodi raamistikku, mis põhineb praegustel rahvusvahelistel kokkulepetel, sh Kyoto protokollil, ning mis moodustab võimalikult laia osalust võimaldava õiglase ja paindliku raamistiku. Osalised on seisukohal, et heiteid aitavad kulutõhusalt vähendada turupõhised mehhanismid nagu heitkogustega kauplemine, ning et niisuguseid mehhanisme tuleks kasutada ka pärast 2012. aastat kehtivas raamistikus.

| 42. | Kliimamuutuse valdkonnas süvendavad osalised koostööd muu hulgas sel viisil, et neil on ühesugused kavatsused kasutada selliseid turupõhiseid vahendeid nagu heitkogustega kauplemine, suurendada energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist ning vähendada kasvhoonegaaside heiteid tähtsamates sektorites nagu transport, põllumajandus ja metsandus. |
| --- | --- |

42.

Kliimamuutuse valdkonnas süvendavad osalised koostööd muu hulgas sel viisil, et neil on ühesugused kavatsused kasutada selliseid turupõhiseid vahendeid nagu heitkogustega kauplemine, suurendada energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist ning vähendada kasvhoonegaaside heiteid tähtsamates sektorites nagu transport, põllumajandus ja metsandus.

Kalandus

| 43. | Osalised muretsevad ühevõrra kalanduse jätkusuutliku juhtimise pärast maailmas. Nad tervitavad alates 2004. aastast toimuvat korrapärast kalandusalast dialoogi. Dialoogi raames toimuvate kahepoolsete, mitmepoolsete ja piirkondlike kalandusküsimuste alaste koosolekute korraldamist muudetakse paindlikumaks, nii et koosolekud toimuksid mõlemale osalisele sobiva ajavahemiku tagant. |
| --- | --- |

43.

Osalised muretsevad ühevõrra kalanduse jätkusuutliku juhtimise pärast maailmas. Nad tervitavad alates 2004. aastast toimuvat korrapärast kalandusalast dialoogi. Dialoogi raames toimuvate kahepoolsete, mitmepoolsete ja piirkondlike kalandusküsimuste alaste koosolekute korraldamist muudetakse paindlikumaks, nii et koosolekud toimuksid mõlemale osalisele sobiva ajavahemiku tagant.

Transport

| 44. | Lennundus on osaliste vaheliste tihenevate sidemete seisukohalt väga tähtis valdkond. 2006. aasta juunis kirjutati alla horisontaallepingutele, milles käsitleti eeskätt Uus-Meremaa ja liikmesriikide kahepoolsetes lennunduslepingutes sätestatud riigipõhiseid piiranguid. Osalised tervitasid nimetatud horisontaallepingutele allakirjutamist. Arvestades sarnaseid seisukohti asjakohastes küsimustes, teevad osalised kõik selleks, et alustada igakülgse lennunduslepingu alaseid läbirääkimisi ning viia need lõpule 2008. aastal. |
| --- | --- |

44.

Lennundus on osaliste vaheliste tihenevate sidemete seisukohalt väga tähtis valdkond. 2006. aasta juunis kirjutati alla horisontaallepingutele, milles käsitleti eeskätt Uus-Meremaa ja liikmesriikide kahepoolsetes lennunduslepingutes sätestatud riigipõhiseid piiranguid. Osalised tervitasid nimetatud horisontaallepingutele allakirjutamist. Arvestades sarnaseid seisukohti asjakohastes küsimustes, teevad osalised kõik selleks, et alustada igakülgse lennunduslepingu alaseid läbirääkimisi ning viia need lõpule 2008. aastal.

Inimestevahelised suhted ja populariseerimine

| 45. | Meedial on üha tähtsam roll teisi riike käsitleva teabe jagamisel ja avaliku arvamuse mõjutamisel. Igal aastal antakse välja Euroopa Liidu ajakirjandusstipendium, mille eesmärk on süvendada Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa teineteisemõistmist, võimaldades Uus-Meremaa tegevajakirjanikul kahe nädala jooksul reisida Euroopas ja ajakirjaniku enda äranägemisel uurida küsimusi, mis huvitavad Uus-Meremaa lugejaid. Selleks et parandada omavaheliste suhete mõistmist, teevad osalised koostööd ajakirjandusorganisatsioonidega, et võimaldada ajakirjandusel teemasse süveneda. Soodustatakse ajakirjandusorganisatsioonide, eeskätt ajakirjanike suhete tihendamist. |
| --- | --- |

45.

Meedial on üha tähtsam roll teisi riike käsitleva teabe jagamisel ja avaliku arvamuse mõjutamisel. Igal aastal antakse välja Euroopa Liidu ajakirjandusstipendium, mille eesmärk on süvendada Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa teineteisemõistmist, võimaldades Uus-Meremaa tegevajakirjanikul kahe nädala jooksul reisida Euroopas ja ajakirjaniku enda äranägemisel uurida küsimusi, mis huvitavad Uus-Meremaa lugejaid. Selleks et parandada omavaheliste suhete mõistmist, teevad osalised koostööd ajakirjandusorganisatsioonidega, et võimaldada ajakirjandusel teemasse süveneda. Soodustatakse ajakirjandusorganisatsioonide, eeskätt ajakirjanike suhete tihendamist.

| 46. | Komisjon julgustab ajakirjandusõppeasutusi ja Uus-Meremaa peamiste meediaorganisatsioonide koolitustalitusi võtma õppekavva kaasaja Euroopa ajakirjanduslik käsitlemine. |
| --- | --- |

46.

Komisjon julgustab ajakirjandusõppeasutusi ja Uus-Meremaa peamiste meediaorganisatsioonide koolitustalitusi võtma õppekavva kaasaja Euroopa ajakirjanduslik käsitlemine.

| 47. | Tunnistades, et Euroopa Liidu toimimise parem mõistmine aitab süvendada kahepoolseid suhteid, teeb komisjon Uus-Meremaaga koostööd, mille raames toetatakse sobivate kohtade olemasolul mõnede Uus-Meremaa ametnike lühiajalist praktikat komisjonis Uus-Meremaa kulul. Uus-Meremaa kinnitab, et ta on valmis samasugustel alustel vastu võtma komisjoni ametnikke. |
| --- | --- |

47.

Tunnistades, et Euroopa Liidu toimimise parem mõistmine aitab süvendada kahepoolseid suhteid, teeb komisjon Uus-Meremaaga koostööd, mille raames toetatakse sobivate kohtade olemasolul mõnede Uus-Meremaa ametnike lühiajalist praktikat komisjonis Uus-Meremaa kulul. Uus-Meremaa kinnitab, et ta on valmis samasugustel alustel vastu võtma komisjoni ametnikke.

| 48. | Osalised tunnustavad Euroopa Liidu keskuste võrgustiku rolli Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa suhetes, ning selle rahastamist komisjoni poolt. Nad kinnitavad veelkord, et toetavad võrgustikku ka edaspidi. |
| --- | --- |

48.

Osalised tunnustavad Euroopa Liidu keskuste võrgustiku rolli Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa suhetes, ning selle rahastamist komisjoni poolt. Nad kinnitavad veelkord, et toetavad võrgustikku ka edaspidi.

| 49. | Osalised julgustavad Euroopa Liidu keskuste võrgustikku täitma ka tulevikus keskset rolli magistriõppes olevate üliõpilastele Euroopa Parlamendi juures lühiajalise praktika võimaldamisel. Praktika võimalus on väga kasulik mõlemale poolele. Sellest saavad kasu praktikandid, kes saavad Euroopa Parlamendi juures töötamise kogemuse ning sellega edendatakse ka partnerlust üliõpilaste ning Euroopa Parlamendi Austraalia ja Uus-Meremaa delegatsiooni liikmete vahel. |
| --- | --- |

49.

Osalised julgustavad Euroopa Liidu keskuste võrgustikku täitma ka tulevikus keskset rolli magistriõppes olevate üliõpilastele Euroopa Parlamendi juures lühiajalise praktika võimaldamisel. Praktika võimalus on väga kasulik mõlemale poolele. Sellest saavad kasu praktikandid, kes saavad Euroopa Parlamendi juures töötamise kogemuse ning sellega edendatakse ka partnerlust üliõpilaste ning Euroopa Parlamendi Austraalia ja Uus-Meremaa delegatsiooni liikmete vahel.

| 50. | Euroopa Parlamendi ja Uus-Meremaa parlamendi vaheline korrapärane suhtlemine on Uus-Meremaa ja Euroopa asutuste suhete tähtis koostisosa, mis aitab edendada osaliste vahelist vastastikust mõistmist. Uus-Meremaa esindus Euroopa Liidu juures Brüsselis ning Euroopa Komisjoni esindus Wellingtonis aitavad säilitada parlamentide tihedaid suhteid, jagades teavet suhete valdkonnas toimuvate sündmuste kohta ning selgitades välja kontaktide tihendamise ja vastastikuse mõistmise parandamise võimalusi. |
| --- | --- |

50.

Euroopa Parlamendi ja Uus-Meremaa parlamendi vaheline korrapärane suhtlemine on Uus-Meremaa ja Euroopa asutuste suhete tähtis koostisosa, mis aitab edendada osaliste vahelist vastastikust mõistmist. Uus-Meremaa esindus Euroopa Liidu juures Brüsselis ning Euroopa Komisjoni esindus Wellingtonis aitavad säilitada parlamentide tihedaid suhteid, jagades teavet suhete valdkonnas toimuvate sündmuste kohta ning selgitades välja kontaktide tihendamise ja vastastikuse mõistmise parandamise võimalusi.

Läbivaatamine

| 51. | Osalised teevad korrapäraselt ülevaateid ühisdeklaratsioonis nimetatud meetmete täitmisest. Tihedate suhete säilitamiseks ja koostöö süvendamiseks vaatavad osalised 2012. aastal üle koostöö praktilised meetmed. |
| --- | --- |

51.

Osalised teevad korrapäraselt ülevaateid ühisdeklaratsioonis nimetatud meetmete täitmisest. Tihedate suhete säilitamiseks ja koostöö süvendamiseks vaatavad osalised 2012. aastal üle koostöö praktilised meetmed.

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 6.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/7

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4804 — Serafina/Intelsat)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 32/02)

19. oktoobril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4804 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4804 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 6.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/8

---

Euro vahetuskurss (1)

5. veebruar 2008

(2008/C 32/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4688 |
| JPY | Jaapani jeen | 157,79 |
| DKK | Taani kroon | 7,4538 |
| GBP | Inglise nael | 0,74605 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4074 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6177 |
| ISK | Islandi kroon | 95,8 |
| NOK | Norra kroon | 8,0095 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,671 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 258,21 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,697 |
| PLN | Poola zlott | 3,58 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6335 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,379 |
| TRY | Türgi liir | 1,7205 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6263 |
| CAD | Kanada dollar | 1,467 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,4555 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8638 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0803 |
| KRW | Korea won | 1 383,24 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,9558 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,5511 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2545 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 527,65 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7402 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,34 |
| RUB | Vene rubla | 36,121 |
| THB | Tai baht | 45,552 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5645 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,8669 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4688

JPY

Jaapani jeen

157,79

DKK

Taani kroon

7,4538

GBP

Inglise nael

0,74605

SEK

Rootsi kroon

9,4074

CHF

Šveitsi frank

1,6177

ISK

Islandi kroon

95,8

NOK

Norra kroon

8,0095

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,671

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

258,21

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,697

PLN

Poola zlott

3,58

RON

Rumeenia leu

3,6335

SKK

Slovakkia kroon

33,379

TRY

Türgi liir

1,7205

AUD

Austraalia dollar

1,6263

CAD

Kanada dollar

1,467

HKD

Hong Kongi dollar

11,4555

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8638

SGD

Singapuri dollar

2,0803

KRW

Korea won

1 383,24

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,9558

CNY

Hiina jüaan

10,5511

HRK

Horvaatia kuna

7,2545

IDR

Indoneesia ruupia

13 527,65

MYR

Malaisia ringit

4,7402

PHP

Filipiini peeso

59,34

RUB

Vene rubla

36,121

THB

Tai baht

45,552

BRL

Brasiilia reaal

2,5645

MXN

Mehhiko peeso

15,8669

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 6.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/9

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 32/04)

Abi number: XA 212/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Logatec'i omavalitsusüksus

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtja nimi: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Logatec 2007-2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Logatec (2. Poglavje)

Kavas ettenähtud aastased kulutused või äriühingule antavate üksiktoetuste kogusumma:

| | 2007: 22 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 22 500 EUR

| | 2008: 24 750 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 750 EUR

| | 2009: 27 300 EUR |
| --- | --- |

2009: 27 300 EUR

| | 2010: 30 030 EUR |
| --- | --- |

2010: 30 030 EUR

| | 2011: 33 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 33 000 EUR

| | 2012: 36 300 EUR |
| --- | --- |

2012: 36 300 EUR

| | 2013: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 40 000 EUR

Abi ülemmäär:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse:

| — | kuni 50 % abikõlblikest investeeringutest vähemsoodsates piirkondades ning kuni 40 % abikõlblikest investeeringutest muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest investeeringutest vähemsoodsates piirkondades ning kuni 40 % abikõlblikest investeeringutest muudes piirkondades.

Toetust antakse investeeringuteks põllumajandusettevõtete tootmisfunktsiooni taastamisse, karjamaadesse, põllumajandusmaasse ja põllumajandusettevõtetele juurdepääsu võimaldavatesse erateedesse.

2.   Kindlustustoetus:

| — | kuni 10 % kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks; |
| --- | --- |

—

kuni 10 % kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks;

| — | järgmiste summade vahe: riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summa ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud loomade kindlustamisega haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

järgmiste summade vahe: riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summa ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud loomade kindlustamisega haigustest tingitud kahjude vastu.

3.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsetoetusi tootjatele. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsetoetusi tootjatele.

4.   Tehnilise abi andmine

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on tehtud haridus- ja koolitusprogrammide korraldamiseks ja läbiviimiseks, kolmandate isikute osutatud nõustamisteenusteks, foorumite korraldamiseks, kus põllumajandusettevõtjad saavad teadmisi vahetada, võistlusteks, näitusteks ja messideks ning publikatsioonide, nt kataloogide ja veebilehtede rahastamiseks. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on tehtud haridus- ja koolitusprogrammide korraldamiseks ja läbiviimiseks, kolmandate isikute osutatud nõustamisteenusteks, foorumite korraldamiseks, kus põllumajandusettevõtjad saavad teadmisi vahetada, võistlusteks, näitusteks ja messideks ning publikatsioonide, nt kataloogide ja veebilehtede rahastamiseks. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: August 2007

Kava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Toetus VKEdele

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Logatec'i omavalitsusüksuses põllumajanduse ja maaelu säilitamiseks ning arendamiseks abi andmise eeskirjade II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001) (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3) järgmiste artiklite kohaselt:

komisjoni määruse artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

komisjoni määruse artikkel 12: Kindlustustoetus;

komisjoni määruse artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

komisjoni määruse artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomased majandusharud: Põllumajandus — Abi antakse investeeringuteks loomakasvatusse, v.a soojavereliste hobuste, kodulindude või küülikute aretamine. Abi antakse väikeste mäletsejaliste aretamiseks vähem soodsates piirkondades

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Občina Logatec |
| --- |
| Tržaška cesta 15 |
| SLO-1370 Logatec |

Občina Logatec

Tržaška cesta 15

SLO-1370 Logatec

Veebileht: http://dokumenti.obcina-logatec.com/PRAVILNIKI/Pravilnikkmetijstvo.pdf

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi ebasoodsaid ilmastikuolusid, mida võib käsitada loodusõnnetusena: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele, mis käsitlevad omavalitsuse võetavaid meetmeid ja kohaldatavaid üldsätteid (abi andmisele eelnevad sammud, kumuleerumine, läbipaistvus ja järelevalve)

Abi number: XA 219/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Straža vald

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Podpora programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Straža 2007-2013

Õiguslik alus: Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v mestni občini Straža za programsko obdobje 2007-2013 (II. Poglavje)

Kavaga ettenähtud aastased kulutused või äriühingule antud üksiktoetuse üldsumma: Ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud aastaeelarve on 48 752 EUR

Abi osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse:

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks. |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks.

Selle abikava eesmärk on investeerida põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse, osta põllumajandustootmiseks vajalikku varustust, investeerida püsikultuuridesse ning parandada põllumajandusmaa kvaliteeti.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 100 % tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks ja kuni 60 % tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamiseks, tingimusel et kõnealused investeeringud ei suurenda tootmispotentsiaali; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamiseks ja kuni 60 % tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamiseks, tingimusel et kõnealused investeeringud ei suurenda tootmispotentsiaali;

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 % ulatuses, et katta lisakulud, mis tekivad traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | vastavalt Sloveenia valitsuse vastuvõetud dekreedile, milles käsitletakse jooksva aasta põllumajandustootmisega seotud kindlustustoetuste kaasrahastamist, täiendab munitsipaaltoetus kindlustustoetuste kaasrahastamist kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haiguste vastu. |
| --- | --- |

—

vastavalt Sloveenia valitsuse vastuvõetud dekreedile, milles käsitletakse jooksva aasta põllumajandustootmisega seotud kindlustustoetuste kaasrahastamist, täiendab munitsipaaltoetus kindlustustoetuste kaasrahastamist kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haiguste vastu.

4.   Ümberkruntimine:

| — | kuni 100 % õigus- ja haldusmenetlusega kaasnevatest abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % õigus- ja haldusmenetlusega kaasnevatest abikõlblikest kuludest.

5.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, nõupidamiste, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel, põllumajandustootjate asendamisteenusega ning teadustulemuste levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, nõupidamiste, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel, põllumajandustootjate asendamisteenusega ning teadustulemuste levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele

Abikava rakendamise kuupäev: August 2007 (või asjaomaste eeskirjade jõustumise kuupäev)

Kava või üksiktoetuse kestus:

Abi eesmärk: toetada VKEsid.

Viide komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomastele artiklitele seoses abikõlblike kuludega: Straža vallas 2007–2013. aasta kavandamisperioodil põllumajanduse ja maapiirkondade säilitamise ja arengu edendamise eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida loetakse riigiabiks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklitega:

Komisjoni määruse artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

Komisjoni määruse artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

Komisjoni määruse artikkel 12: Kindlustustoetus;

Komisjoni määruse artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

Komisjoni määruse artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane majandusharu/asjaomased majandusharud: Põllumajandus — Taime- ja loomakasvatus.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Straža |
| --- |
| Ulica Talcev 9 |
| SLO-8351 Straža |

Občina Straža

Ulica Talcev 9

SLO-8351 Straža

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200771&dhid=91211

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamisega seotud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetustega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Kõnealused Straža valla eeskirjad vastavad komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele seoses valla võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätetega (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Straža vald

Vallavanem

Alojz KNAFELJ

Abi number: XA 222/07

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Kõik piirkonnad

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtja nimi: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau

Õiguslik alus: Richtlinie über die Förderung der Beratung landwirtschaftlicher Unternehmen vor und während einer Umstellung des Betriebes auf ökologischen Landbau; Bundeshaushaltsgesetz, Allgemeine Verwaltungsvorschriften zu §§ 23, 44 Bundeshaushaltsordnung

Abikavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõtjale antud üksiktoetuse kogusumma: Kokku kuni 1 miljonit eurot

Abi suurim osatähtsus: Abi antakse osaliselt rahastatava projektitoetusena. Abi antakse kuni 50 % ulatuses nõustamiskuludest, kuid maksimaalselt 2 000 EUR (neto) nõustamisliigi kohta (nõustamine enne ümberkorraldamist; nõustamine ümberkorraldamise ajal). Abi võib anda ühekordse toetusena nõustamiseks enne ümberkorraldamist ja nõustamiseks ümberkorraldamise ajal. Abi ei maksta toetusesaajale otsetoetusena

Rakendamise kuupäev: Suunistele kirjutati alla 13.8.2007. Need jõustusid päeval pärast nende teatavakstegemist Saksamaa ametlikus teatajas. Suunised tehakse teatavaks alles pärast seda, kui Euroopa Komisjon on avaldanud abi lühikirjelduse. Rahastamissuunised kehtivad kõnealusest ajahetkest alustatud nõustamiste jaoks

Kava või üksiktoetuse kestus: Suunised kehtivad kuni 31. detsembrini 2010

Abi eesmärk: Tavapõllumajandusettevõtjate nõustamine nende ettevõtete mahepõllumajandusele ümberkorraldamise võimaluste ja tagajärgede suhtes on olulise tähtsusega, et

täpsemalt hinnata, kas ja millistel tingimustel on tulus ettevõtete tavapõllumajanduselt mahepõllumajandusele ümberkorraldamine; vältida ettevõtluse alaseid ekslikke otsuseid;

parandada tõhustatud juhtimisalaste teadmiste abil eelseisva mahepõllumajandusele ümberkorraldamise eduvõimalusi;

tõhustada valmisolekut mahepõllumajandusele ümberkorraldamiseks ja seega suurendada mahepõllumajandusettevõtete arvu.

Tavapõllumajandusettevõtjate tootmistehnika — ja/või ettevõtluse alane nõustamine nende ettevõtete mahepõllumajandusele ümberkorraldamise faasis on olulise tähtsusega, et

täpsemalt hinnata, mil viisil saab tootmisharusid kohandada ettevõtte muutunud raamtingimustele vastavaks; aidata vajalikke kohandamisprotsesse optimeerida ja ettevõtluse alaste ekslike otsuste riski vähendada;

suurendada eduka ümberkorraldamisfaasi võimalust kompleksses teemavaldkonnas juhtimisalaste teadmiste järjepideva täiendamisega;

optimeerida ettevõtte arengut määruse (EMÜ) nr 2092/91 kohaselt toimunud ümberkorralduse ajal ja järel; toetada sellega uue majandamisviisi jätkusuutlikkust ja aidata vältida seda, et pärast määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohast viieaastase majandamiskohustuse lõppemist ettevõtteid taas tavapõllumajandusele ümber ei korraldataks

Ettevõtjatele välisnõustamisteenuse kättesaadavaks tegemiseks tuleks neid nõustamiskulude tasumisel toetada käesolevate suuniste ja Saksamaa Liitvabariigi eelarvekoodi §§ 23, 44 üldiste haldusnormide kohaselt. Abitingimused vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 kohaselt sõnastatud tingimustele

Asjaomased majandusharud: Kõikides allsektorites tegutsevad tava- ja mahepõllumajandusettevõtted

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Veebileht: http://www.bundesprogramm-oekolandbau.de/foerderrichtlinien/umstellungsberatung/

Muu teave: —

Abi number: XA 223/07

Liikmesriik: Ungari

Piirkond: kogu Ungari

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Állami program keretében egyes növényegészségügyi vizsgálatok költségeihez nyújtott nemzeti támogatás.

Õiguslik alus:

| — | egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

egyes növényegészségügyi vizsgálatok támogatásáról szóló .../2007. ( ) FVM rendelet;

| — | a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény; |
| --- | --- |

—

a növényvédelemről szóló 2000. évi XXV. törvény;

| — | a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a növényegészségügyi feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló 7/2001. (I. 17.) FVM rendelet;

| — | a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 64/2004. (IV. 27.) FVM rendelet;

| — | a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet; |
| --- | --- |

—

a szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet;

| — | a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet. |
| --- | --- |

—

a növényvédelmi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 165/2004. (XI. 22.) FVM rendelet.

Kavas ette nähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: Abisumma aastas: 150 miljonit HUF

Abi suurim osatähtsus: Abi ulatus: 80 % abikõlblike kulude arvel esitatud summast.

Suurim abikõlblik kulu on testitüüpide kaupa esitatud põllumajanduse ja maaelu arengu ministeeriumi määruses nr 165/2004 (22.11.2004)

Rakendamise kuupäev: September 2007, pärast komisjoni seisukohavõttu

Kava või üksiktoetuse kestus: 31. detsember 2013.

Abi eesmärk: Abi eesmärk: kvaliteetse ja kõrge bioloogilise väärtusega külviseemne ja paljundusmaterjali tootmine ning taimeliikide säilitamine taimetervist paremini kaitstes

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklit 10

Toetust võib taotleda taimeterviseteenuste kulude katteks, mis on tekkinud heakskiidetud riiklike taimeterviseprogrammidega ette nähtud kohustuslike, eespool loetletud testide ja kontrolli käigus ning mille tõenduseks on esitada arve

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Asjaomane sektor on külviseemne kasvatamine ja paljundusmaterjali tootmine, sealhulgas vastavad põllud, aiandid ja litsentseeritud puukoolid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| HU-Kossuth tér 11, Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

HU-Kossuth tér 11, Budapest

Internetiaadress: http://www.fvm.hu/main.php?folderID=1846&articleID=10790&ctag=articlelist&iid=1

Budapest, 27. august 2007

András MÁHR

valdkonna riigisekretär

Abi number: XA 224/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Šentjuri vald

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Podpore programom razvoja podeželja v občini Šentjur 2007-2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Šentjur

Kavaga ettenähtud aastased kulutused või äriühingule antud üksiktoetuse üldsumma:

| | 2007: 38 117 EUR |
| --- | --- |

2007: 38 117 EUR

| | 2008: 40 617 EUR |
| --- | --- |

2008: 40 617 EUR

| | 2009: 46 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 46 700 EUR

| | 2010: 53 700 EUR |
| --- | --- |

2010: 53 700 EUR

| | 2011: 61 770 EUR |
| --- | --- |

2011: 61 770 EUR

| | 2012: 71 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 71 000 EUR

| | 2013: 81 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 81 600 EUR

Abi osatähtsus:

1.   Investeerimine põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks. |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeerimiseks.

Selle abikava eesmärk on investeerida põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse, osta põllumajandustootmiseks vajalikku varustust, investeerida püsikultuuridesse ning parandada põllu- ja karjamaa kvaliteeti.

2.   Traditsiooniliste ehitiste säilitamine:

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest investeerimiseks põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised või ajaloolised objektid) ja tootmisega seotud kultuuripärandi, näiteks taluhoonete kaitsmiseks, tingimusel et kõnealused investeeringud ei suurenda tootmispotentsiaali. |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest investeerimiseks põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised või ajaloolised objektid) ja tootmisega seotud kultuuripärandi, näiteks taluhoonete kaitsmiseks, tingimusel et kõnealused investeeringud ei suurenda tootmispotentsiaali.

3.   Kindlustustoetus:

| — | munitsipaaltoetus täiendab kindlustustoetuse riigieelarvest kaasrahastamist kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud saagi ja puuviljade kindlustamiseks ning karja kindlustamiseks haiguste vastu. |
| --- | --- |

—

munitsipaaltoetus täiendab kindlustustoetuse riigieelarvest kaasrahastamist kuni 50 % ulatuses kindlustusmaksete abikõlblikest kuludest, mis on tehtud saagi ja puuviljade kindlustamiseks ning karja kindlustamiseks haiguste vastu.

4.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, nõupidamiste, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel ning teadustulemuste levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, nõupidamiste, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, teabe avaldamisega trükistes, kataloogides ja veebilehtedel ning teadustulemuste levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei hõlma rahalisi otsemakseid tootjatele

Abikava rakendamise kuupäev: August 2007 (või asjaomaste eeskirjade jõustumise kuupäev)

Kava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: toetada VKEsid

Viide määruse (EÜ) nr 1857/2006 asjaomastele artiklitele seoses abikõlblike kuludega: Šentjuri vallas põllumajanduse ja maapiirkondade säilitamiseks ja arendamiseks antavat riigiabi käsitlevate eeskirjade eelnõu III peatükk hõlmab meetmeid, mida loetakse riigiabiks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklitega:

Komisjoni määruse artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

Komisjoni määruse artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

Komisjoni määruse artikkel 12: Kindlustustoetus;

Komisjoni määruse artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane majandusharu/ asjaomased majandusharud: Põllumajandus — Taime- ja loomakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Šentjur |
| --- |
| Mestni trg 10 |
| SLO-3230 Šentjur |

Občina Šentjur

Mestni trg 10

SLO-3230 Šentjur

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200774&dhid=91305

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamisega seotud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetustega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Kõnealused Šentjuri valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Vastutava isiku allkiri

Vallavanem

Štefan TISEL

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 6.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/14

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AD/124/08

(2008/C 32/05)

Euroopa Personalivaliku Talitus (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

| | EPSO/AD/124/08 — saksa, prantsuse ja hollandi keele üksuste juhatajate (AD9) leidmiseks Euroopa Parlamendi Infobüroosse Brüsselis. |
| --- | --- |

EPSO/AD/124/08 — saksa, prantsuse ja hollandi keele üksuste juhatajate (AD9) leidmiseks Euroopa Parlamendi Infobüroosse Brüsselis.

Konkursiteade avaldati
  Euroopa Liidu Teataja 6. veebruari 2008. aasta väljaandes C 32 A ainult saksa, inglise ja hollandi keeles.

Täiendava teabe leiab EPSO veebilehelt http://europa.eu/epso

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 6.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 32/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 32/06)

| 1. | 28. jaanuaril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Schwenk Limes GmbH & Co. KG, mis kuulub kontserni Schwenk-Gruppe (edaspidi „Schwenk”, Saksamaa), omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Paul Hartmann AG (edaspidi „Paul Hartmann”, Saksamaa) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

28. jaanuaril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Schwenk Limes GmbH & Co. KG, mis kuulub kontserni Schwenk-Gruppe (edaspidi „Schwenk”, Saksamaa), omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Paul Hartmann AG (edaspidi „Paul Hartmann”, Saksamaa) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Schwenk: ehitusmaterjalid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Schwenk: ehitusmaterjalid;

| — | Paul Hartmann: meditsiini- ja hooldustooted. |
| --- | --- |

—

Paul Hartmann: meditsiini- ja hooldustooted.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5054 — Schwenk-Gruppe/Paul Hartmann):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---