# Az Európai Unió C 105/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 105 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. április 25. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 105

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. április 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | RÉGIÓK BIZOTTSÁGA |
| | 2008. február 6–7-i, 73. plenáris ülés |
| 2008/C 105/01 | A Régiók Bizottsága véleménye – A kutatás és az innováció hatékonyabb támogatása az EU régióiban | 1 |
| 2008/C 105/02 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az élettudományokra és biotechnológiára vonatkozó stratégia félidős értékelése | 7 |
| 2008/C 105/03 | A Régiók Bizottsága véleménye – Az önkéntesség hozzájárulása a gazdasági és társadalmi kohézióhoz | 11 |
| 2008/C 105/04 | A Régiók Bizottsága véleménye – Rugalmas biztonság | 16 |
| 2008/C 105/05 | A Régiók Bizottsága véleménye – A fiatalok aktív állampolgári szerepvállalásának oktatás útján történő ösztönzése | 21 |
| 2008/C 105/06 | A Régiók Bizottsága előretekintő véleménye – A közös agrárpolitika állapotfelmérése | 25 |
| 2008/C 105/07 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása az Európai Tanács 2008. évi tavaszi ülésére – A növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia – A lisszaboni paradoxon kezelése | 31 |
| 2008/C 105/08 | A Régiók Bizottsága véleménye – A táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó Európai stratégia | 34 |
| 2008/C 105/09 | A Régiók Bizottsága véleménye – Fehér könyv a sportról | 40 |
| 2008/C 105/10 | A Régiók Bizottsága véleménye – Fekete-tengeri szinergia – Új regionális együttműködési kezdeményezés | 46 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

2008. február 6–7-i, 73. plenáris ülés

2008/C 105/01

A Régiók Bizottsága véleménye – A kutatás és az innováció hatékonyabb támogatása az EU régióiban

1

2008/C 105/02

A Régiók Bizottsága véleménye – Az élettudományokra és biotechnológiára vonatkozó stratégia félidős értékelése

7

2008/C 105/03

A Régiók Bizottsága véleménye – Az önkéntesség hozzájárulása a gazdasági és társadalmi kohézióhoz

11

2008/C 105/04

A Régiók Bizottsága véleménye – Rugalmas biztonság

16

2008/C 105/05

A Régiók Bizottsága véleménye – A fiatalok aktív állampolgári szerepvállalásának oktatás útján történő ösztönzése

21

2008/C 105/06

A Régiók Bizottsága előretekintő véleménye – A közös agrárpolitika állapotfelmérése

25

2008/C 105/07

A Régiók Bizottsága állásfoglalása az Európai Tanács 2008. évi tavaszi ülésére – A növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia – A lisszaboni paradoxon kezelése

31

2008/C 105/08

A Régiók Bizottsága véleménye – A táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó Európai stratégia

34

2008/C 105/09

A Régiók Bizottsága véleménye – Fehér könyv a sportról

40

2008/C 105/10

A Régiók Bizottsága véleménye – Fekete-tengeri szinergia – Új regionális együttműködési kezdeményezés

46

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

2008. február 6–7-i, 73. plenáris ülés

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/1

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A kutatás és az innováció hatékonyabb támogatása az EU régióiban

(2008/C 105/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy a kutatásfinanszírozás és a strukturális alapok egymást kiegészítő felhasználását megvalósító gyakorlati megoldások megtalálásában fontos szerepe van a régióknak, és ehhez több segítséget kell kapniuk az EU-tól és a tagállamoktól – súlyponti eszközt kínálva ahhoz, hogy helyi és regionális szinten haladást érjünk el a megújított lisszaboni stratégia kutatási és innovációs oldala terén, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy a kutatásfinanszírozás és a strukturális alapok egymást kiegészítő felhasználását megvalósító gyakorlati megoldások megtalálásában fontos szerepe van a régióknak, és ehhez több segítséget kell kapniuk az EU-tól és a tagállamoktól – súlyponti eszközt kínálva ahhoz, hogy helyi és regionális szinten haladást érjünk el a megújított lisszaboni stratégia kutatási és innovációs oldala terén,

| — | támogatja a regionális kutatási és innovációs stratégiák kidolgozásának igényét és azt, hogy a kutatás és az innováció regionális irányítására kell helyezni a hangsúlyt, növelve minden érdekelt fél – különösen a magánszféra – felelősségét, |
| --- | --- |

—

támogatja a regionális kutatási és innovációs stratégiák kidolgozásának igényét és azt, hogy a kutatás és az innováció regionális irányítására kell helyezni a hangsúlyt, növelve minden érdekelt fél – különösen a magánszféra – felelősségét,

| — | további közösségi szintű lépésekre szólít fel a kutatás és az innováció közösségi finanszírozásából adódó szinergiák ösztönzésére. Így például a hetedik keretprogramon, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül elsőbbséget kaphatnának az olyan felhasználások, amelyeknek kiemelkedő jelentőségük van a regionális innovációs stratégia szempontjából, és a strukturális alapok egy jelentős és egyre növekvő hányadát a kutatásra és az innovációra lehetne fordítani, |
| --- | --- |

—

további közösségi szintű lépésekre szólít fel a kutatás és az innováció közösségi finanszírozásából adódó szinergiák ösztönzésére. Így például a hetedik keretprogramon, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül elsőbbséget kaphatnának az olyan felhasználások, amelyeknek kiemelkedő jelentőségük van a regionális innovációs stratégia szempontjából, és a strukturális alapok egy jelentős és egyre növekvő hányadát a kutatásra és az innovációra lehetne fordítani,

| — | hangsúlyozza, hogy az uniós politikáknak finomabbra hangolt politikai eszköztárra és a meglévő „kiválósági pólusok” támogatása, illetve az újabbak kialakulásának elősegítése között érzékenyebben kialakított egyensúlyra van szükségük. Következésképpen – elismerve, hogy a hetedik keretprogram a kiválóság elvére épül – fontolóra lehetne venni, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogramnak és a hetedik keretprogramnak nem kellene-e területi dimenziót is kölcsönözni, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az uniós politikáknak finomabbra hangolt politikai eszköztárra és a meglévő „kiválósági pólusok” támogatása, illetve az újabbak kialakulásának elősegítése között érzékenyebben kialakított egyensúlyra van szükségük. Következésképpen – elismerve, hogy a hetedik keretprogram a kiválóság elvére épül – fontolóra lehetne venni, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogramnak és a hetedik keretprogramnak nem kellene-e területi dimenziót is kölcsönözni,

| — | felkéri az Európai Bizottságot: ügyeljen a kutatás és az innováció terén a strukturális alapok, a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében megvalósuló régióközi finanszírozás hatékony összehangolására, beleértve ebbe az eredmények és a bevált gyakorlatok rendszeres és jobban koordinált terjesztését, valamint az egyes programok keretében kialakuló, különböző „közösségek” közötti jobb együttműködést. |
| --- | --- |

—

felkéri az Európai Bizottságot: ügyeljen a kutatás és az innováció terén a strukturális alapok, a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében megvalósuló régióközi finanszírozás hatékony összehangolására, beleértve ebbe az eredmények és a bevált gyakorlatok rendszeres és jobban koordinált terjesztését, valamint az egyes programok keretében kialakuló, különböző „közösségek” közötti jobb együttműködést.

| Előadó | : | Jyrki MYLLYVIRTA (FI/EPP), Lahti város polgármestere |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Jyrki MYLLYVIRTA (FI/EPP), Lahti város polgármestere

Referenciaszövegek

A Tanács következtetései: Hatékonyabb támogatás a kutatás és innováció számára: A kutatási keretprogram és a strukturális alapok felhasználásának összehangolása – Válasz a CREST-jelentésre; a Tanács (Versenyképesség) 2811. ülése, 2007. június 25., Luxembourg

A Bizottság közleménye: Versenyképes régiók: kutatás és innováció – Hozzájárulás a gazdasági növekedés felgyorsításához, a munkahelyek számának növeléséhez és minőségének javításához

COM (2007) 474 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A szinergiák erősítése az EU 2007–2013-as időszakra vonatkozó különböző finanszírozási eszközei között

| 1. | határozottan üdvözli a 2007. június 25-i Versenyképességi Tanács „Hatékonyabb támogatás a kutatás és innováció számára: A kutatási keretprogram és a strukturális alapok felhasználásának összehangolása – Válasz a CREST-jelentésre” címmel elfogadott következtetéseit (1), melyekben a Tanács felhívja a tagállamokat és a régiókat, hogy önkéntes alapon hajtsák végre a CREST iránymutatásokat, és felkéri a Régiók Bizottságát a téma nyomon követésére. Az RB a maga részéről fel szeretné kérni a Tanácsot, hogy a jelen vélemény tükrében tűzze újra napirendre ezt a témát; |
| --- | --- |

1.

határozottan üdvözli a 2007. június 25-i Versenyképességi Tanács „Hatékonyabb támogatás a kutatás és innováció számára: A kutatási keretprogram és a strukturális alapok felhasználásának összehangolása – Válasz a CREST-jelentésre” címmel elfogadott következtetéseit (1), melyekben a Tanács felhívja a tagállamokat és a régiókat, hogy önkéntes alapon hajtsák végre a CREST iránymutatásokat, és felkéri a Régiók Bizottságát a téma nyomon követésére. Az RB a maga részéről fel szeretné kérni a Tanácsot, hogy a jelen vélemény tükrében tűzze újra napirendre ezt a témát;

| 2. | elismeri, hogy a célokat illetően jobb szinergiákra van szükség az EU kohéziós, kutatási és innovációs politikái között, és mindenekelőtt hogy a tagállamoknak és a régióknak hatékonyan és összehangoltan kell felhasználniuk az e politikák keretében rendelkezésre álló finanszírozási eszközöket. Az RB több véleményében is kifejtette, hogy – ahogyan azt a régiók, illetve a helyi és regionális önkormányzatok K+F (2) terén tapasztalható strukturális kapacitásáról és motivációjáról készített tanulmánya is alátámasztja – a kutatásfinanszírozás és a strukturális alapok egymást kiegészítő felhasználását megvalósító gyakorlati megoldások megtalálásában fontos szerepe van a régióknak, és ehhez több segítséget kell kapniuk az EU-tól és a tagállamoktól. Mindez különösen vonatkozik az új tagállamokra; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a célokat illetően jobb szinergiákra van szükség az EU kohéziós, kutatási és innovációs politikái között, és mindenekelőtt hogy a tagállamoknak és a régióknak hatékonyan és összehangoltan kell felhasználniuk az e politikák keretében rendelkezésre álló finanszírozási eszközöket. Az RB több véleményében is kifejtette, hogy – ahogyan azt a régiók, illetve a helyi és regionális önkormányzatok K+F (2) terén tapasztalható strukturális kapacitásáról és motivációjáról készített tanulmánya is alátámasztja – a kutatásfinanszírozás és a strukturális alapok egymást kiegészítő felhasználását megvalósító gyakorlati megoldások megtalálásában fontos szerepe van a régióknak, és ehhez több segítséget kell kapniuk az EU-tól és a tagállamoktól. Mindez különösen vonatkozik az új tagállamokra;

| 3. | egyetért a Tanáccsal és az Európai Bizottsággal abban, hogy ez súlyponti eszközt kínál ahhoz, hogy helyi és regionális szinten haladást érjünk el a megújított lisszaboni stratégia kutatási és innovációs oldala terén, javítva az EU régióinak kutatási és innovációs teljesítményét. Az RB rámutat arra, hogy a kutatási létesítmények és munkamódszereik sokoldalúak; különféle méretű és típusú létesítményekben hozható létre új tudás. Egyes szűkebb szakterületeken még kis intézmények is létrehozhatnak olyan tudást, amely az egész világon érdeklődésre tarthat számot, különösen, ha globális hálózatok tagjai és tudásalapú cégekkel működnek együtt; |
| --- | --- |

3.

egyetért a Tanáccsal és az Európai Bizottsággal abban, hogy ez súlyponti eszközt kínál ahhoz, hogy helyi és regionális szinten haladást érjünk el a megújított lisszaboni stratégia kutatási és innovációs oldala terén, javítva az EU régióinak kutatási és innovációs teljesítményét. Az RB rámutat arra, hogy a kutatási létesítmények és munkamódszereik sokoldalúak; különféle méretű és típusú létesítményekben hozható létre új tudás. Egyes szűkebb szakterületeken még kis intézmények is létrehozhatnak olyan tudást, amely az egész világon érdeklődésre tarthat számot, különösen, ha globális hálózatok tagjai és tudásalapú cégekkel működnek együtt;

| 4. | a RB-tanulmány e tekintetben tett javaslatait megerősítve üdvözli, hogy a 7. kutatási keretprogram, a strukturális alapok, a versenyképességi és innovációs program, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kialakítása révén több lehetőség nyílik arra, hogy azokat a régiók koordináltan használják fel a kutatás és az innováció előmozdítására. Különösen a közös időkeret és a több erőforrás teszi lehetővé, hogy a szinergiák erősítése révén jelentős eredmények szülessenek. A hetedik keretprogramnak a 2007–2013-as időszakra most 54 milliárd eurós kerete van, és a strukturális alapoknak is mintegy 10 %-a, azaz 45 milliárd euró áll rendelkezésre kutatási és innovációs célokra. Ehhez a nemzeti társfinanszírozás alapján még hasonló összeg járul. Mindez jól mutatja a strukturális alapok jelentőségét és lehetőségeit a hetedik keretprogramhoz képest, amely hasonló kerettel rendelkezik; |
| --- | --- |

4.

a RB-tanulmány e tekintetben tett javaslatait megerősítve üdvözli, hogy a 7. kutatási keretprogram, a strukturális alapok, a versenyképességi és innovációs program, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kialakítása révén több lehetőség nyílik arra, hogy azokat a régiók koordináltan használják fel a kutatás és az innováció előmozdítására. Különösen a közös időkeret és a több erőforrás teszi lehetővé, hogy a szinergiák erősítése révén jelentős eredmények szülessenek. A hetedik keretprogramnak a 2007–2013-as időszakra most 54 milliárd eurós kerete van, és a strukturális alapoknak is mintegy 10 %-a, azaz 45 milliárd euró áll rendelkezésre kutatási és innovációs célokra. Ehhez a nemzeti társfinanszírozás alapján még hasonló összeg járul. Mindez jól mutatja a strukturális alapok jelentőségét és lehetőségeit a hetedik keretprogramhoz képest, amely hasonló kerettel rendelkezik;

| 5. | míg a Tanács következtetései és a CREST iránymutatások csupán a strukturális alapok és a hetedik keretprogram összehangolt felhasználására összpontosítanak, az RB – az Európai Bizottság közleményével egybecsengően – szélesebb perspektívából közelítené meg a témát, figyelembe véve a versenyképességi és innovációs keretprogram, továbbá bizonyos mértékig az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által nyújtott lehetőségeket is; |
| --- | --- |

5.

míg a Tanács következtetései és a CREST iránymutatások csupán a strukturális alapok és a hetedik keretprogram összehangolt felhasználására összpontosítanak, az RB – az Európai Bizottság közleményével egybecsengően – szélesebb perspektívából közelítené meg a témát, figyelembe véve a versenyképességi és innovációs keretprogram, továbbá bizonyos mértékig az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által nyújtott lehetőségeket is;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a megújított lisszaboni stratégia 2005-ben a növekedés és a versenyképesség fő motorjaiként a kutatást és az innovációt állította az európai politika előterébe, és ebbe az irányba tett fontos további lépésként méltatja azt a „széles körű innovációs stratégiát az Európai Unió számára”, amelyet az informális lahti csúcson, 2006 októberében fogadtak el. Az EU régióin belüli további kutatási és innovációs beruházások támogatása érdekében az RB kéri, hogy a Tanács 2008. tavaszi ülésén a lisszaboni stratégia 2008–2011-es kormányzási ciklusára erősítsék meg a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások új generációjának kutatási és innovációs vetületét; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a megújított lisszaboni stratégia 2005-ben a növekedés és a versenyképesség fő motorjaiként a kutatást és az innovációt állította az európai politika előterébe, és ebbe az irányba tett fontos további lépésként méltatja azt a „széles körű innovációs stratégiát az Európai Unió számára”, amelyet az informális lahti csúcson, 2006 októberében fogadtak el. Az EU régióin belüli további kutatási és innovációs beruházások támogatása érdekében az RB kéri, hogy a Tanács 2008. tavaszi ülésén a lisszaboni stratégia 2008–2011-es kormányzási ciklusára erősítsék meg a növekedésről és foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások új generációjának kutatási és innovációs vetületét;

| 7. | egyetért azzal, hogy részletesebben fel kell mérni, a lehetséges szinergiák földrajzilag milyen területeket fednek le. Ez azt jelenti, hogy erősíteni kell a kutatási és innovációs potenciál és igények regionális szintű elemzését, mindenekelőtt az olyan uniós szintű kezdeményezések révén rendelkezésre álló statisztikai és kvalitatív adatok javításával, mint a regionális kulcsadatok (Regional Key Figures) adatbázisa vagy a Trend Chart és az ERAWATCH politikai monitoringeljárások, amelyeket jelenleg terjesztenek ki a regionális szintre; |
| --- | --- |

7.

egyetért azzal, hogy részletesebben fel kell mérni, a lehetséges szinergiák földrajzilag milyen területeket fednek le. Ez azt jelenti, hogy erősíteni kell a kutatási és innovációs potenciál és igények regionális szintű elemzését, mindenekelőtt az olyan uniós szintű kezdeményezések révén rendelkezésre álló statisztikai és kvalitatív adatok javításával, mint a regionális kulcsadatok (Regional Key Figures) adatbázisa vagy a Trend Chart és az ERAWATCH politikai monitoringeljárások, amelyeket jelenleg terjesztenek ki a regionális szintre;

| 8. | javasolja, hogy az uniós finanszírozási eszközök időközi és utólagos értékelő tanulmányaiba építsék be az egyéb eszközökkel való, az uniós régiókban folyó kutatást és innovációt támogató szinergiák elérését segítő kölcsönhatások elemzését; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy az uniós finanszírozási eszközök időközi és utólagos értékelő tanulmányaiba építsék be az egyéb eszközökkel való, az uniós régiókban folyó kutatást és innovációt támogató szinergiák elérését segítő kölcsönhatások elemzését;

A működő többszintű irányítás

| 9. | hangsúlyozza, hogy a tartós versenyelőnyt elősegítő kutatási és innovációs potenciál felépítése Európában csak a városok és a regionális önkormányzatok bevonásával sikerülhet. Fizikai közelségük folytán ők a tudás és az innováció fő katalizátorai Európában. Egyre több európai régió emeli a kutatást és az innovációt a közfinanszírozás egyik fő prioritásává; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a tartós versenyelőnyt elősegítő kutatási és innovációs potenciál felépítése Európában csak a városok és a regionális önkormányzatok bevonásával sikerülhet. Fizikai közelségük folytán ők a tudás és az innováció fő katalizátorai Európában. Egyre több európai régió emeli a kutatást és az innovációt a közfinanszírozás egyik fő prioritásává;

| 10. | további lépéseket sürget annak érdekében, hogy elérhetőek legyenek a megújított lisszaboni menetrend törekvései, illetve az a barcelonai cél, hogy az EU-ban 2010-re legalább a GDP 3 %-át fordítsák kutatás-fejlesztésre, és ennek kétharmadát a magánszféra adja, valamint hogy megvalósuljon a gazdasági és társadalmi kohézió. Ismételten kijelenti, hogy az európai régiók kutatási és innovációs kapacitásának növelése csak a tagállamok, az EU és a régiók közös kötelezettségvállalásával és összehangolt cselekvésével valósítható meg. Az uniós finanszírozás a kutatás és az innováció teljes közfinanszírozásának mindig csak egy kis részét képezi, így fontos, hogy az uniós politika támogassa a tagállami beruházások növelését és összehangolását. A közszféra hozzájárulása mellett az EU-ban mindenekelőtt arra van szükség, hogy a magánszféra nagyobb részt vállaljon a feladatból; |
| --- | --- |

10.

további lépéseket sürget annak érdekében, hogy elérhetőek legyenek a megújított lisszaboni menetrend törekvései, illetve az a barcelonai cél, hogy az EU-ban 2010-re legalább a GDP 3 %-át fordítsák kutatás-fejlesztésre, és ennek kétharmadát a magánszféra adja, valamint hogy megvalósuljon a gazdasági és társadalmi kohézió. Ismételten kijelenti, hogy az európai régiók kutatási és innovációs kapacitásának növelése csak a tagállamok, az EU és a régiók közös kötelezettségvállalásával és összehangolt cselekvésével valósítható meg. Az uniós finanszírozás a kutatás és az innováció teljes közfinanszírozásának mindig csak egy kis részét képezi, így fontos, hogy az uniós politika támogassa a tagállami beruházások növelését és összehangolását. A közszféra hozzájárulása mellett az EU-ban mindenekelőtt arra van szükség, hogy a magánszféra nagyobb részt vállaljon a feladatból;

| 11. | biztosítani kívánja a hetedik keretprogram, a strukturális alapok, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram eszközeinek összehangolt felhasználását, mivel ez alapvetően fontos az EU versenyképességéhez, illetve a kohéziós, a kutatási és az innovációs politika közötti nemzeti és regionális szintű kölcsönös szinergiákhoz. A vidéki területek fejlesztése ugyancsak a regionális fejlesztés szerves része, amelyet össze kell hangolni más politikákkal, így többek közt a kutatási és innovációs politikákkal is; |
| --- | --- |

11.

biztosítani kívánja a hetedik keretprogram, a strukturális alapok, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram eszközeinek összehangolt felhasználását, mivel ez alapvetően fontos az EU versenyképességéhez, illetve a kohéziós, a kutatási és az innovációs politika közötti nemzeti és regionális szintű kölcsönös szinergiákhoz. A vidéki területek fejlesztése ugyancsak a regionális fejlesztés szerves része, amelyet össze kell hangolni más politikákkal, így többek közt a kutatási és innovációs politikákkal is;

| 12. | úgy véli, hogy az Európa versenyképességét erősítő hetedik keretprogramnak kulcsszerepe van a lisszaboni stratégia céljainak teljesítésében és az Európai Kutatási Térség kialakításában, ugyanakkor azonban ki kell majd egészítenie a nemzeti kutatómunkát is, az olyan projektek támogatására koncentrálva, amelyeket országos szinten nem lehet végrehajtani. A különböző tagállamok erőforrásainak összevonásával ez európai és országos érdekeket egyaránt szolgálhat; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az Európa versenyképességét erősítő hetedik keretprogramnak kulcsszerepe van a lisszaboni stratégia céljainak teljesítésében és az Európai Kutatási Térség kialakításában, ugyanakkor azonban ki kell majd egészítenie a nemzeti kutatómunkát is, az olyan projektek támogatására koncentrálva, amelyeket országos szinten nem lehet végrehajtani. A különböző tagállamok erőforrásainak összevonásával ez európai és országos érdekeket egyaránt szolgálhat;

| 13. | elégedetten veszi tudomásul, hogy olyan kezdeményezések révén, mint „A tudás régiói 2” vagy a „Kutatási potenciál”, a hetedik keretprogram erősíteni fogja az EU kutatástámogatásának regionális dimenzióját. E specifikus kezdeményezések kapacitása azonban meglehetősen korlátozott, ezért az RB az ilyen kezdeményezések számának növelésére ösztönöz, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy bocsássa a regionális önkormányzatok rendelkezésére a hetedik keretprogram finanszírozási eszközeinek regionális lebontását is; |
| --- | --- |

13.

elégedetten veszi tudomásul, hogy olyan kezdeményezések révén, mint „A tudás régiói 2” vagy a „Kutatási potenciál”, a hetedik keretprogram erősíteni fogja az EU kutatástámogatásának regionális dimenzióját. E specifikus kezdeményezések kapacitása azonban meglehetősen korlátozott, ezért az RB az ilyen kezdeményezések számának növelésére ösztönöz, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy bocsássa a regionális önkormányzatok rendelkezésére a hetedik keretprogram finanszírozási eszközeinek regionális lebontását is;

| 14. | az Európai Technológiai Intézetről (ETI) szóló korábbi véleményében képviselt álláspontot megismételve kijelenti, hogy meg kell teremteni a lehetőséget a régiók és a kkv-k bevonására, még olyan, nagyméretű uniós együttműködési projekteknél is, mint az ETI. Az ETI „tudás- és innovációs közösségek” koncepcióját tehát partnerségek kialakítására kell felhasználni az iparral, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

14.

az Európai Technológiai Intézetről (ETI) szóló korábbi véleményében képviselt álláspontot megismételve kijelenti, hogy meg kell teremteni a lehetőséget a régiók és a kkv-k bevonására, még olyan, nagyméretű uniós együttműködési projekteknél is, mint az ETI. Az ETI „tudás- és innovációs közösségek” koncepcióját tehát partnerségek kialakítására kell felhasználni az iparral, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal;

| 15. | támogatja, hogy a CREST a kutatási, technológiafejlesztési és innovációs (KTFI) stratégiák fejlesztésének, valamint a kutatás és az innováció regionális irányításának igényére helyezi a hangsúlyt. Ennek az egyik fontos része, hogy specifikus stratégiát dolgozzanak ki a hetedik keretprogramnak és a strukturális alapoknak a kutatási és innovációs stratégia fejlesztését célzó együttes felhasználására. Az összehangolt támogatás iránti igényeket már a tervezés korai szakaszában figyelembe kell venni. Ezt az operatív programokban szereplő stratégiai jellegű kutatási és innovációs célkitűzések alulról felfelé haladó kiválasztási folyamatával lehet megtenni. Ezt például oly módon lehet támogatni – ahogy az néhány uniós régióban történik –, hogy finanszírozási tartalékot építenek be az operatív programokba; |
| --- | --- |

15.

támogatja, hogy a CREST a kutatási, technológiafejlesztési és innovációs (KTFI) stratégiák fejlesztésének, valamint a kutatás és az innováció regionális irányításának igényére helyezi a hangsúlyt. Ennek az egyik fontos része, hogy specifikus stratégiát dolgozzanak ki a hetedik keretprogramnak és a strukturális alapoknak a kutatási és innovációs stratégia fejlesztését célzó együttes felhasználására. Az összehangolt támogatás iránti igényeket már a tervezés korai szakaszában figyelembe kell venni. Ezt az operatív programokban szereplő stratégiai jellegű kutatási és innovációs célkitűzések alulról felfelé haladó kiválasztási folyamatával lehet megtenni. Ezt például oly módon lehet támogatni – ahogy az néhány uniós régióban történik –, hogy finanszírozási tartalékot építenek be az operatív programokba;

| 16. | leszögezi, hogy a fő uniós eszközök, így például a hetedik keretprogram, a strukturális alapok vagy a versenyképességi és innovációs keretprogram összehangolása nem csupán politikai szándékok kérdése, hanem a szakpolitikák koherenciája szempontjából is kihívás. Ahhoz, hogy a többszintű és többszereplős programok esetében biztosítani lehessen a politikai koherenciát, hatékony és többszintű irányítási rendszerre van szükség; |
| --- | --- |

16.

leszögezi, hogy a fő uniós eszközök, így például a hetedik keretprogram, a strukturális alapok vagy a versenyképességi és innovációs keretprogram összehangolása nem csupán politikai szándékok kérdése, hanem a szakpolitikák koherenciája szempontjából is kihívás. Ahhoz, hogy a többszintű és többszereplős programok esetében biztosítani lehessen a politikai koherenciát, hatékony és többszintű irányítási rendszerre van szükség;

Aktívabb és koncentráltabb tevékenységek és együttműködés

| 17. | úgy véli, hogy Európa nemzetközi versenyképességének elősegítése érdekében a versenyképességi és innovációs keretprogramnak az innovációs és replikációs szakaszra, a hetedik keretprogramnak pedig a kutatási és fejlesztési szakaszra kell összpontosítania. Ily módon elkerülhetők a kutatás, a fejlesztés és az alkalmazás közötti finanszírozási űrök; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy Európa nemzetközi versenyképességének elősegítése érdekében a versenyképességi és innovációs keretprogramnak az innovációs és replikációs szakaszra, a hetedik keretprogramnak pedig a kutatási és fejlesztési szakaszra kell összpontosítania. Ily módon elkerülhetők a kutatás, a fejlesztés és az alkalmazás közötti finanszírozási űrök;

| 18. | javasolja, hogy – miként azt az RB tanulmánya is alátámasztja –, a regionális innováció jelentőségére tekintettel a hetedik keretprogram, illetve a versenyképességi és innovációs keretprogram alkalmazásai terén fontolják meg egy külön prioritás bevezetését. Ez lehet például egy olyan lehetőség, hogy a hetedik keretprogramon, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül – ha egyúttal a kutatás minőségére vonatkozó követelményeknek is megfelelnek – kapjanak elsőbbséget az olyan felhasználások, amelyeknek egyértelmű és kiemelkedő jelentőségük van a regionális innovációs stratégia szempontjából; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy – miként azt az RB tanulmánya is alátámasztja –, a regionális innováció jelentőségére tekintettel a hetedik keretprogram, illetve a versenyképességi és innovációs keretprogram alkalmazásai terén fontolják meg egy külön prioritás bevezetését. Ez lehet például egy olyan lehetőség, hogy a hetedik keretprogramon, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül – ha egyúttal a kutatás minőségére vonatkozó követelményeknek is megfelelnek – kapjanak elsőbbséget az olyan felhasználások, amelyeknek egyértelmű és kiemelkedő jelentőségük van a regionális innovációs stratégia szempontjából;

| 19. | arra szeretné kérni az Európai Bizottságot, hogy a strukturális alapok felhasználását nagyobb mértékben összpontosítsa a kutatás és az innováció terén történő befektetések céljára. Az RB úgy látja, szükség van arra, hogy a strukturális alapok egy jelentős és egyre növekvő hányadát a kutatásra és az innovációra fordítsuk, ahogyan ez a lisszaboni menetrend 2007–2013-as időszakára vonatkozóan a strukturális alapok programjaiban meg is történt, és hogy kövessük például a „Creating an Innovative Europe” (Az innovatív Európa létrehozása) című Aho-jelentésnek az az EURAB tanácsadó testülete által is támogatott ajánlását, mely szerint a strukturális alapok jövőbeli programjaiban a befektetések legalább 20 %-át az innovációra és a tudásra fordítsuk. Ez a feltétel a lisszaboni stratégia uniós végrehajtási folyamatának is szerves része lesz; |
| --- | --- |

19.

arra szeretné kérni az Európai Bizottságot, hogy a strukturális alapok felhasználását nagyobb mértékben összpontosítsa a kutatás és az innováció terén történő befektetések céljára. Az RB úgy látja, szükség van arra, hogy a strukturális alapok egy jelentős és egyre növekvő hányadát a kutatásra és az innovációra fordítsuk, ahogyan ez a lisszaboni menetrend 2007–2013-as időszakára vonatkozóan a strukturális alapok programjaiban meg is történt, és hogy kövessük például a „Creating an Innovative Europe” (Az innovatív Európa létrehozása) című Aho-jelentésnek az az EURAB tanácsadó testülete által is támogatott ajánlását, mely szerint a strukturális alapok jövőbeli programjaiban a befektetések legalább 20 %-át az innovációra és a tudásra fordítsuk. Ez a feltétel a lisszaboni stratégia uniós végrehajtási folyamatának is szerves része lesz;

| 20. | sürgeti, hogy a strukturális alapokon belül teremtsenek ösztönzőket a kutatás és az innováció támogatására. Ezek az ösztönzők lehetnek a kutatási és innovációs befektetési projektek számára kedvezőbb, differenciált támogatási hányadok, vagy pedig alacsonyabb (pl. 10 %-os) hozzájárulás elfogadása a nemzeti/regionális kedvezményezettektől, tükrözve a számos kutatási és innovációs tevékenységre – különösen az új infrastruktúra létrehozását igénylőkre – jellemző feltételezett kockázatokat és hosszú távú megtérülést; |
| --- | --- |

20.

sürgeti, hogy a strukturális alapokon belül teremtsenek ösztönzőket a kutatás és az innováció támogatására. Ezek az ösztönzők lehetnek a kutatási és innovációs befektetési projektek számára kedvezőbb, differenciált támogatási hányadok, vagy pedig alacsonyabb (pl. 10 %-os) hozzájárulás elfogadása a nemzeti/regionális kedvezményezettektől, tükrözve a számos kutatási és innovációs tevékenységre – különösen az új infrastruktúra létrehozását igénylőkre – jellemző feltételezett kockázatokat és hosszú távú megtérülést;

| 21. | kiemeli a kohéziós politika különleges szerepét a régiókban folyó innovációs tevékenység támogatásában, és megállapítja, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) szintén felhasználható inkubátorházak és tudományos parkok (az infrastruktúra és a kapcsolatok) finanszírozására. Ezek fontos módjai a tudás piaci használatra szolgáló terjesztésének, és segíthetnek a kkv-k és az egyetemek közötti kapcsolatok kialakításában. Az Európai Szociális Alap (ESZA) a képességek fejlesztéséhez (képzés, orientációs szolgáltatások stb.), valamint az oktatási struktúrák és rendszerek fejlesztéséhez és korszerűsítéséhez tud pénzügyi támogatást nyújtani. A 2007–2013-as programidőszakban a korábbinál több hangsúlyt kap majd a kutatási és innovációs tevékenység tudástranszfer révén történő erősítése; |
| --- | --- |

21.

kiemeli a kohéziós politika különleges szerepét a régiókban folyó innovációs tevékenység támogatásában, és megállapítja, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) szintén felhasználható inkubátorházak és tudományos parkok (az infrastruktúra és a kapcsolatok) finanszírozására. Ezek fontos módjai a tudás piaci használatra szolgáló terjesztésének, és segíthetnek a kkv-k és az egyetemek közötti kapcsolatok kialakításában. Az Európai Szociális Alap (ESZA) a képességek fejlesztéséhez (képzés, orientációs szolgáltatások stb.), valamint az oktatási struktúrák és rendszerek fejlesztéséhez és korszerűsítéséhez tud pénzügyi támogatást nyújtani. A 2007–2013-as programidőszakban a korábbinál több hangsúlyt kap majd a kutatási és innovációs tevékenység tudástranszfer révén történő erősítése;

| 22. | hangsúlyozza a tudás terjesztésének és felhasználásának fontosságát, valamint azt, hogy a tudást a termelésben felhasználható formába kell önteni. A kidolgozott megoldásokat és módszereket mindenki számára hozzáférhetővé kell tenni, különös tekintettel a magas szintű kutatóintézetekkel és egyetemekkel nem rendelkező területeken található kkv-kra. A gyakorlatban ez megvalósítható regionális klaszterek keretében. Megfontolandó a néhány országban a tudás terjesztésére kialakított, úgynevezett klaszterirodák szélesebb körű felhasználása Európában; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a tudás terjesztésének és felhasználásának fontosságát, valamint azt, hogy a tudást a termelésben felhasználható formába kell önteni. A kidolgozott megoldásokat és módszereket mindenki számára hozzáférhetővé kell tenni, különös tekintettel a magas szintű kutatóintézetekkel és egyetemekkel nem rendelkező területeken található kkv-kra. A gyakorlatban ez megvalósítható regionális klaszterek keretében. Megfontolandó a néhány országban a tudás terjesztésére kialakított, úgynevezett klaszterirodák szélesebb körű felhasználása Európában;

| 23. | különösen üdvözli a CREST arra vonatkozó ajánlásait, hogy – a strukturális alapokat a kkv-knak a 7. keretprogramban való részvételt, majd a nemzetközi és transznacionális kapcsolatépítést elősegítő hálózatépítésére, képzésére és minősítésére felhasználva – fejlesszék a kkv-k kutatási kompetenciáját és a máshol képződött tudás felhasználására való képességét. Utal azonban arra, hogy a CREST irányelvek átültetése a régiókban csak önkéntes alapon történhet, mivel a programoknak a partnerségben történő (az Európai Bizottság és a régiók általi) programozása már lezárult. A versenyképességi és innovációs keretprogramot fel kell használni a kkv-knál az innováció terén esetleg jelentkező hátrány ledolgozásának elősegítésére; |
| --- | --- |

23.

különösen üdvözli a CREST arra vonatkozó ajánlásait, hogy – a strukturális alapokat a kkv-knak a 7. keretprogramban való részvételt, majd a nemzetközi és transznacionális kapcsolatépítést elősegítő hálózatépítésére, képzésére és minősítésére felhasználva – fejlesszék a kkv-k kutatási kompetenciáját és a máshol képződött tudás felhasználására való képességét. Utal azonban arra, hogy a CREST irányelvek átültetése a régiókban csak önkéntes alapon történhet, mivel a programoknak a partnerségben történő (az Európai Bizottság és a régiók általi) programozása már lezárult. A versenyképességi és innovációs keretprogramot fel kell használni a kkv-knál az innováció terén esetleg jelentkező hátrány ledolgozásának elősegítésére;

| 24. | ki kívánja emelni a kisebb városokban és régiókban is jellemző, decentralizált innováció jelentőségét. A nemzeti (lásd pl. Finnországban) vagy regionális szinten összehangolt szakértői hálózati központok olyan rendszerre jelentenek példát, amely összekapcsolja a regionális vagy helyi kutatási és üzleti potenciált és forrásokat a tagállami és uniós politikákkal és finanszírozással. A rokon területekkel foglalkozó szakértői központok klasztereket alkotnak, és bekapcsolódnak a nemzetközi hálózatokba; |
| --- | --- |

24.

ki kívánja emelni a kisebb városokban és régiókban is jellemző, decentralizált innováció jelentőségét. A nemzeti (lásd pl. Finnországban) vagy regionális szinten összehangolt szakértői hálózati központok olyan rendszerre jelentenek példát, amely összekapcsolja a regionális vagy helyi kutatási és üzleti potenciált és forrásokat a tagállami és uniós politikákkal és finanszírozással. A rokon területekkel foglalkozó szakértői központok klasztereket alkotnak, és bekapcsolódnak a nemzetközi hálózatokba;

A kutatási és innovációs stratégiák és kapacitások támogatása a régiókban

| 25. | hangsúlyozza: a regionális kutatási és innovációs stratégiák kulcsszerepet töltenek be abban, hogy egy adott régión belül a szóba jöhető partnereket a stratégiához kössék. Ahogy az RB tanulmánya kiemeli, az ilyen stratégiák megerősíthetik a kutatóintézeteket azáltal, hogy innovatív környezetbe helyezik őket, fokozzák valamennyi érintett fél felelősségérzetét, így erősítve a regionális kutatási és innovációs rendszert. Létfontosságú, hogy az új kutatási infrastruktúra létrehozásának különböző szakaszaiban rendelkezésre álló, különböző programok támogassák a folyamatot; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza: a regionális kutatási és innovációs stratégiák kulcsszerepet töltenek be abban, hogy egy adott régión belül a szóba jöhető partnereket a stratégiához kössék. Ahogy az RB tanulmánya kiemeli, az ilyen stratégiák megerősíthetik a kutatóintézeteket azáltal, hogy innovatív környezetbe helyezik őket, fokozzák valamennyi érintett fél felelősségérzetét, így erősítve a regionális kutatási és innovációs rendszert. Létfontosságú, hogy az új kutatási infrastruktúra létrehozásának különböző szakaszaiban rendelkezésre álló, különböző programok támogassák a folyamatot;

| 26. | hangsúlyozza annak értékét, hogy a regionális kutatási és innovációs stratégiák összpontosított megközelítést alkalmazzanak, beleértve ebbe kiemelkedő jelentőségű projektek meghatározását. A stratégiák kialakításakor különböző megközelítések között kell egyensúlyt találni. Ezek közül az egyik – a CREST ajánlásának megfelelően – olyan regionális szintű prioritások kiválasztása, amelyek kiegészítik a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram prioritásait, növelve annak az esélyét, hogy a regionális kutatási és innovációs rendszer uniós finanszírozásban részesüljön; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza annak értékét, hogy a regionális kutatási és innovációs stratégiák összpontosított megközelítést alkalmazzanak, beleértve ebbe kiemelkedő jelentőségű projektek meghatározását. A stratégiák kialakításakor különböző megközelítések között kell egyensúlyt találni. Ezek közül az egyik – a CREST ajánlásának megfelelően – olyan regionális szintű prioritások kiválasztása, amelyek kiegészítik a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram prioritásait, növelve annak az esélyét, hogy a regionális kutatási és innovációs rendszer uniós finanszírozásban részesüljön;

| 27. | elismeri, hogy a strukturális alapok és a hetedik keretprogram számos lehetőséget kínálnak mind a kutatókat és a vállalkozásokat szolgáló hatékony oktatási és képzési rendszerek támogatására az EU régióiban, mind a kutatási és innovációs infrastruktúra kialakítására és korszerűsítésére, és üdvözli a CREST arra vonatkozó ajánlásait, hogy a régiók használják ki ezeket a lehetőségeket. Az RB ugyancsak üdvözli a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumát (ESFRI), amely 2008 elején elemzést fog közreadni a páneurópai kutatási infrastruktúra regionális vonatkozásairól, és fontosnak tartja, hogy nem utolsósorban az új tagállamokat is vonják be ebbe a kezdeményezésbe; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy a strukturális alapok és a hetedik keretprogram számos lehetőséget kínálnak mind a kutatókat és a vállalkozásokat szolgáló hatékony oktatási és képzési rendszerek támogatására az EU régióiban, mind a kutatási és innovációs infrastruktúra kialakítására és korszerűsítésére, és üdvözli a CREST arra vonatkozó ajánlásait, hogy a régiók használják ki ezeket a lehetőségeket. Az RB ugyancsak üdvözli a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumát (ESFRI), amely 2008 elején elemzést fog közreadni a páneurópai kutatási infrastruktúra regionális vonatkozásairól, és fontosnak tartja, hogy nem utolsósorban az új tagállamokat is vonják be ebbe a kezdeményezésbe;

| 28. | megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy a köz- és a magánszféra intézményi együttműködésének új, helyi és regionális szintű eszközeként hozzanak létre közös kutatási és innovációs alapokat, és aláhúzza, hogy a kutatási és innovációs kapacitások fejlesztése folyamatos feladat; |
| --- | --- |

28.

megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy a köz- és a magánszféra intézményi együttműködésének új, helyi és regionális szintű eszközeként hozzanak létre közös kutatási és innovációs alapokat, és aláhúzza, hogy a kutatási és innovációs kapacitások fejlesztése folyamatos feladat;

A kiválóság és a kohézió egyensúlya

| 29. | osztja azt az Európai Bizottság helyzetértékeléséből kirajzolódó problémával kapcsolatos aggályt, hogy az EU-n belüli kutatási és beruházási tevékenységek nagymértékben néhány régióban összpontosulnak. Az RB aggodalommal vette tudomásul, hogy több mint száz európai régióban a kutatási és fejlesztési kiadások a GDP 1 %-a alatt maradnak; |
| --- | --- |

29.

osztja azt az Európai Bizottság helyzetértékeléséből kirajzolódó problémával kapcsolatos aggályt, hogy az EU-n belüli kutatási és beruházási tevékenységek nagymértékben néhány régióban összpontosulnak. Az RB aggodalommal vette tudomásul, hogy több mint száz európai régióban a kutatási és fejlesztési kiadások a GDP 1 %-a alatt maradnak;

| 30. | kiemeli, hogy az európai kutatási, innovációs és kohéziós politikának egymást kiegészítő célokat kell kitűznie, és ezeken a területeken együttműködést kell kialakítani az európai kutatás és fejlesztés fellendítése érdekében. Ez folyamatos kihívást jelent a kiválóság és a kohézió közötti egyensúly megteremtése tekintetében. Mivel a kutatás és az innováció a növekedés meghatározó tényezői, az uniós politikáknak finomabbra hangolt politikai eszköztárra és a meglévő „kiválósági pólusok” támogatása, illetve az újabbak kialakulásának elősegítése között érzékenyebben kialakított egyensúlyra van szükségük; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy az európai kutatási, innovációs és kohéziós politikának egymást kiegészítő célokat kell kitűznie, és ezeken a területeken együttműködést kell kialakítani az európai kutatás és fejlesztés fellendítése érdekében. Ez folyamatos kihívást jelent a kiválóság és a kohézió közötti egyensúly megteremtése tekintetében. Mivel a kutatás és az innováció a növekedés meghatározó tényezői, az uniós politikáknak finomabbra hangolt politikai eszköztárra és a meglévő „kiválósági pólusok” támogatása, illetve az újabbak kialakulásának elősegítése között érzékenyebben kialakított egyensúlyra van szükségük;

| 31. | megismétli, hogy az RB arra ösztökélte a strukturális alapokat, hogy mind a „konvergencia”, mind a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzések keretében jelentős mértékben növeljék a minőségi, közszféra által finanszírozott kutatások és innovációs beruházások arányát. Elismeri, hogy a kohéziós politika integrált megközelítést alkalmaz, így a kutatásra nem elszigetelten, hanem az innovációval való összefüggésében tekint; |
| --- | --- |

31.

megismétli, hogy az RB arra ösztökélte a strukturális alapokat, hogy mind a „konvergencia”, mind a „regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzések keretében jelentős mértékben növeljék a minőségi, közszféra által finanszírozott kutatások és innovációs beruházások arányát. Elismeri, hogy a kohéziós politika integrált megközelítést alkalmaz, így a kutatásra nem elszigetelten, hanem az innovációval való összefüggésében tekint;

| 32. | hangsúlyozza, hogy bár a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram alapvetően nem kohéziós eszközök, elkerülhetetlenül kihatnak a kohézióra. Az RB kiemelte annak fontosságát, hogy a kohézió mint cél minden európai szakpolitikába épüljön be. Következésképpen – elismerve, hogy a hetedik keretprogram a kiválóság elvére épül – fontolóra lehetne venni, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogramnak és a hetedik keretprogramnak nem kellene-e területi dimenziót is kölcsönözni; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy bár a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram alapvetően nem kohéziós eszközök, elkerülhetetlenül kihatnak a kohézióra. Az RB kiemelte annak fontosságát, hogy a kohézió mint cél minden európai szakpolitikába épüljön be. Következésképpen – elismerve, hogy a hetedik keretprogram a kiválóság elvére épül – fontolóra lehetne venni, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogramnak és a hetedik keretprogramnak nem kellene-e területi dimenziót is kölcsönözni;

| 33. | elismeri a CREST arra vonatkozó ajánlásainak jelentőségét, hogy a régiók miként tudják a lehető legjobban kihasználni a strukturális alapokat és a hetedik keretprogramot annak érdekében, hogy kutatási és innovációs rendszereiket a kiválóság és az európai és nemzetközi versenyképesség felé tereljék. Ebbe beletartozik a kutatóintézetek, egyetemek, kkv-k és a klaszterek, regionális technológiai platformok és pólusok létrehozásában közreműködni képes többi szereplő közötti regionális hálózatépítés fejlesztése, valamint abban való támogatásuk, hogy bekapcsolódjanak az uniós kutatási és innovációs együttműködési projektekbe, programokba (mint például az ERA-Net és az európai technológiai platformok), továbbá a kutatást és a vállalkozásokat összekapcsoló nemzetközi hálózatokba; |
| --- | --- |

33.

elismeri a CREST arra vonatkozó ajánlásainak jelentőségét, hogy a régiók miként tudják a lehető legjobban kihasználni a strukturális alapokat és a hetedik keretprogramot annak érdekében, hogy kutatási és innovációs rendszereiket a kiválóság és az európai és nemzetközi versenyképesség felé tereljék. Ebbe beletartozik a kutatóintézetek, egyetemek, kkv-k és a klaszterek, regionális technológiai platformok és pólusok létrehozásában közreműködni képes többi szereplő közötti regionális hálózatépítés fejlesztése, valamint abban való támogatásuk, hogy bekapcsolódjanak az uniós kutatási és innovációs együttműködési projektekbe, programokba (mint például az ERA-Net és az európai technológiai platformok), továbbá a kutatást és a vállalkozásokat összekapcsoló nemzetközi hálózatokba;

| 34. | ezzel összefüggésben fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság továbbvigye már megkezdett, releváns programjait, így például a hetedik keretprogram által támogatott „A tudás régiói” programot, az ERFA által finanszírozott „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezést és a versenyképességi és innovációs keretprogram részeként futó „Innova-Inno” programot. Az RB ugyancsak kiemeli, hogy a strukturális alapokra támogató szerep hárul a helyi és regionális szereplők, így elsősorban a kkv-k tudományos, technológiai, vállalkozói és irányítási képességének fejlesztésében, elősegítendő azok részvételét a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram projektjeiben; |
| --- | --- |

34.

ezzel összefüggésben fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság továbbvigye már megkezdett, releváns programjait, így például a hetedik keretprogram által támogatott „A tudás régiói” programot, az ERFA által finanszírozott „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezést és a versenyképességi és innovációs keretprogram részeként futó „Innova-Inno” programot. Az RB ugyancsak kiemeli, hogy a strukturális alapokra támogató szerep hárul a helyi és regionális szereplők, így elsősorban a kkv-k tudományos, technológiai, vállalkozói és irányítási képességének fejlesztésében, elősegítendő azok részvételét a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram projektjeiben;

| 35. | az RB-tanulmány megállapításainak megfelelően jelentős változást tart szükségesnek az uniós finanszírozás felhasználásában, különös tekintettel a strukturális alapok regionális felhasználására, annak érdekében, hogy az elsősorban a kutatás és az innováció keresleti oldalát ösztönözze, és a felhasználókra épülő és nyílt innovációt támogassa mint regionális potenciált. A régiókat elsősorban a helyi tudásalap kihasználására alkalmas felvevőmechanizmusok hiánya gátolja meg abban, hogy részesüljenek a nyílt innováció előnyeiből; |
| --- | --- |

35.

az RB-tanulmány megállapításainak megfelelően jelentős változást tart szükségesnek az uniós finanszírozás felhasználásában, különös tekintettel a strukturális alapok regionális felhasználására, annak érdekében, hogy az elsősorban a kutatás és az innováció keresleti oldalát ösztönözze, és a felhasználókra épülő és nyílt innovációt támogassa mint regionális potenciált. A régiókat elsősorban a helyi tudásalap kihasználására alkalmas felvevőmechanizmusok hiánya gátolja meg abban, hogy részesüljenek a nyílt innováció előnyeiből;

| 36. | nyugtázza a kutatási infrastruktúrára a strukturális alapok és a hetedik keretprogram által egyaránt nyújtott támogatások közötti átfedéseket érintő kritikákat, és hangsúlyozza, hogy ezen a téren hathatósabb koordinációra és a K+F infrastruktúrába – a két említett uniós eszköz felhasználásával – történő beruházások jobb átgondolására van szükség oly módon, hogy egyensúly alakuljon ki a kohézió és a kiválóság szempontjai között, és hangsúlyt kapjon az infrastruktúra különböző kiépítési szakaszainak támogatása; |
| --- | --- |

36.

nyugtázza a kutatási infrastruktúrára a strukturális alapok és a hetedik keretprogram által egyaránt nyújtott támogatások közötti átfedéseket érintő kritikákat, és hangsúlyozza, hogy ezen a téren hathatósabb koordinációra és a K+F infrastruktúrába – a két említett uniós eszköz felhasználásával – történő beruházások jobb átgondolására van szükség oly módon, hogy egyensúly alakuljon ki a kohézió és a kiválóság szempontjai között, és hangsúlyt kapjon az infrastruktúra különböző kiépítési szakaszainak támogatása;

| 37. | ebben az összefüggésben emlékeztet az RB azon megállapítására, hogy a „kiválóság” fogalmába az Európai Kutatási Térségen belül, illetve az uniós és a tagállami kutatási finanszírozás keretében bele kell tartozniuk az erősen szakosodott, kisebb kutatóközpontoknak és a kevésbé a kutatásra koncentráló szereplőknek. Ez létfontosságú ahhoz, hogy a szűkebb szakterületeken is sor kerüljön innovációra, illetve világszerte relevánsnak tekintett tudás halmozódjon fel. A kutatásnak nemcsak a csúcstechnológiákra kell koncentrálnia, a kevésbé fejlett technológiákat érintő („low-tech”) kutatás is nagyon fontos lehet a regionális innováció és fejlesztés szempontjából; |
| --- | --- |

37.

ebben az összefüggésben emlékeztet az RB azon megállapítására, hogy a „kiválóság” fogalmába az Európai Kutatási Térségen belül, illetve az uniós és a tagállami kutatási finanszírozás keretében bele kell tartozniuk az erősen szakosodott, kisebb kutatóközpontoknak és a kevésbé a kutatásra koncentráló szereplőknek. Ez létfontosságú ahhoz, hogy a szűkebb szakterületeken is sor kerüljön innovációra, illetve világszerte relevánsnak tekintett tudás halmozódjon fel. A kutatásnak nemcsak a csúcstechnológiákra kell koncentrálnia, a kevésbé fejlett technológiákat érintő („low-tech”) kutatás is nagyon fontos lehet a regionális innováció és fejlesztés szempontjából;

| 38. | úgy látja, hogy az uniós finanszírozás olyan irányú átalakítása, hogy az a kutatási és innovációs rendszereket a kiválóság irányába terelje, döntő kihívás lesz a strukturális alapok „Regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzése keretében. A régiók nem támaszkodhatnak kizárólag a hetedik keretprogram támogatásaira abban a reményben, hogy az kiváltja a strukturális alapokból ugyanerre a célra kapott, a korábbiaknál jóval gyérebb finanszírozást; |
| --- | --- |

38.

úgy látja, hogy az uniós finanszírozás olyan irányú átalakítása, hogy az a kutatási és innovációs rendszereket a kiválóság irányába terelje, döntő kihívás lesz a strukturális alapok „Regionális versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzése keretében. A régiók nem támaszkodhatnak kizárólag a hetedik keretprogram támogatásaira abban a reményben, hogy az kiváltja a strukturális alapokból ugyanerre a célra kapott, a korábbiaknál jóval gyérebb finanszírozást;

A jó gyakorlatok és a szakértelem terjesztése

| 39. | hangsúlyozza az Európai Bizottság által tervezett, alábbi intézkedések fontosságát:






  — | az európai finanszírozás jobb felhasználása a 2008 tavaszán közreadott gyakorlati útmutató segítségével, amely segít a lehetséges kedvezményezetteknek (kutatóintézeteknek és vállalkozásoknak) a legmegfelelőbb finanszírozási forrás megtalálásában. Az RB azonban arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt a kezdeményezést jobban hangolja össze a CREST azon javaslatával, hogy a CREST-útmutatót gyakorlatiasabb ajánlásokká dolgozza át, |
| --- | --- | --- |

39.

hangsúlyozza az Európai Bizottság által tervezett, alábbi intézkedések fontosságát:

—

az európai finanszírozás jobb felhasználása a 2008 tavaszán közreadott gyakorlati útmutató segítségével, amely segít a lehetséges kedvezményezetteknek (kutatóintézeteknek és vállalkozásoknak) a legmegfelelőbb finanszírozási forrás megtalálásában. Az RB azonban arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt a kezdeményezést jobban hangolja össze a CREST azon javaslatával, hogy a CREST-útmutatót gyakorlatiasabb ajánlásokká dolgozza át,

| — | jelentés készítése megfelelő időben a nemzeti és regionális szinten a közösségi finanszírozási eszközök összehangolt felhasználásában elért előrehaladásról, példákon keresztül mutatva be a nemzeti és a regionális szintű bevált gyakorlati megoldásokat, |
| --- | --- |

—

jelentés készítése megfelelő időben a nemzeti és regionális szinten a közösségi finanszírozási eszközök összehangolt felhasználásában elért előrehaladásról, példákon keresztül mutatva be a nemzeti és a regionális szintű bevált gyakorlati megoldásokat,

| — | rendszeres rendezvények tartása, amelyek során a kutatásban, innovációban és regionális fejlesztésben részt vevő szereplők találkozhatnak, megoszthatják ötleteiket, legjobb gyakorlataikat, valamint támogatást és tanácsokat kaphatnak; az RB e tekintetben fontos partnerként kerül számításba, |
| --- | --- |

—

rendszeres rendezvények tartása, amelyek során a kutatásban, innovációban és regionális fejlesztésben részt vevő szereplők találkozhatnak, megoszthatják ötleteiket, legjobb gyakorlataikat, valamint támogatást és tanácsokat kaphatnak; az RB e tekintetben fontos partnerként kerül számításba,

| — | az információcsere javítása a nemzeti/regionális hatóságokkal a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram területükön található kedvezményezettjei tekintetében, elősegítendő a nemzeti/regionális/uniós kiegészítő finanszírozást; |
| --- | --- |

—

az információcsere javítása a nemzeti/regionális hatóságokkal a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram területükön található kedvezményezettjei tekintetében, elősegítendő a nemzeti/regionális/uniós kiegészítő finanszírozást;

| 40. | aláhúzza a strukturális alapok, az Interreg IV C és az URBACT keretében futó, új együttműködési és kommunikációs programok fontosságát. E programok célja az előnyök terjesztése a „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezésen és az annak keretében megvalósuló hálózatépítésen keresztül, akár a két régió közötti közvetlen tapasztalatátadás révén, melynek során a már előrelépést elért régió megosztja sikeres projektjének eredményeit egy abból hasznot húzni képes és akaró másik régióval; |
| --- | --- |

40.

aláhúzza a strukturális alapok, az Interreg IV C és az URBACT keretében futó, új együttműködési és kommunikációs programok fontosságát. E programok célja az előnyök terjesztése a „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezésen és az annak keretében megvalósuló hálózatépítésen keresztül, akár a két régió közötti közvetlen tapasztalatátadás révén, melynek során a már előrelépést elért régió megosztja sikeres projektjének eredményeit egy abból hasznot húzni képes és akaró másik régióval;

| 41. | felkéri az Európai Bizottságot: ügyeljen a kutatás és az innováció terén a strukturális alapok, a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében megvalósuló régióközi finanszírozás hatékony összehangolására, beleértve ebbe az eredmények és a bevált gyakorlatok rendszeres és jobban koordinált terjesztését, valamint az egyes programok keretében kialakuló, különböző „közösségek” közötti jobb együttműködést. |
| --- | --- |

41.

felkéri az Európai Bizottságot: ügyeljen a kutatás és az innováció terén a strukturális alapok, a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében megvalósuló régióközi finanszírozás hatékony összehangolására, beleértve ebbe az eredmények és a bevált gyakorlatok rendszeres és jobban koordinált terjesztését, valamint az egyes programok keretében kialakuló, különböző „közösségek” közötti jobb együttműködést.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CREST 1203/07 – CREST (Az Európai Unió Tudományos és Műszaki Kutatási Bizottsága): „Guidelines on Coordinating the Research Framework Programme and the Structural Funds to support research and development” [Iránymutatások a kutatási keretprogram és a strukturális alapok összehangolásához a kutatás-fejlesztés támogatása érdekében].

1

(2)  CDR/ETU/21/2005.

2

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/7

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az élettudományokra és biotechnológiára vonatkozó stratégia félidős értékelése

(2008/C 105/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | nagy jelentőséget tulajdonít az élettudományoknak és a biotechnológiának a nemzetközi versenyképesség és az EU fenntartható fejlődése szempontjából. Kijelenti, hogy a régiók szintjén kész ereje szerint hozzájárulni az uniós stratégia sikeres folytatásához, azonban ennek során mérlegelni kell a lehetőségeket és a kockázatokat, és a stratégia minden egyes intézkedését az alapján megítélni, hogy az a polgárok javát szolgálja-e; |
| --- | --- |

—

nagy jelentőséget tulajdonít az élettudományoknak és a biotechnológiának a nemzetközi versenyképesség és az EU fenntartható fejlődése szempontjából. Kijelenti, hogy a régiók szintjén kész ereje szerint hozzájárulni az uniós stratégia sikeres folytatásához, azonban ennek során mérlegelni kell a lehetőségeket és a kockázatokat, és a stratégia minden egyes intézkedését az alapján megítélni, hogy az a polgárok javát szolgálja-e;

| — | hangsúlyozza a városok és régiók kulcsfontosságú szerepét a kapacitások egyesítésének és e technológiák nemzetközi versenyképessége erősítésének támogatásában a regionális biotechnológiai klaszterek régiókon és határokon átnyúló együttműködése és csoportosulása, valamint a kutatás, az ipar és a beruházók összehozása révén; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza a városok és régiók kulcsfontosságú szerepét a kapacitások egyesítésének és e technológiák nemzetközi versenyképessége erősítésének támogatásában a regionális biotechnológiai klaszterek régiókon és határokon átnyúló együttműködése és csoportosulása, valamint a kutatás, az ipar és a beruházók összehozása révén;

| — | arra ösztönzi a városokat és régiókat, hogy támogassák a tudástranszfert és az innovációt a tudományos alapoktól egészen az iparig. A régiók és városok lehetőség szerint javítanak majd a kockázati tőke hozzáférhetőségén – a határokon átnyúló együttműködések számára is –, és támogatják a felhasználókat a biotechnológiai találmányok szabadalmaztatásakor, illetve az ilyenfajta szabadalmak hasznosítása során. A regionális, nemzeti és különösképp a közösségi szintű pénzügyi intézeteknek olyan ösztönző programokat kellene létrehozniuk, amelyek a kockázat megosztását irányozzák elő a biotechnológiai szakterület kis- és középvállalkozásai számára; |
| --- | --- |

—

arra ösztönzi a városokat és régiókat, hogy támogassák a tudástranszfert és az innovációt a tudományos alapoktól egészen az iparig. A régiók és városok lehetőség szerint javítanak majd a kockázati tőke hozzáférhetőségén – a határokon átnyúló együttműködések számára is –, és támogatják a felhasználókat a biotechnológiai találmányok szabadalmaztatásakor, illetve az ilyenfajta szabadalmak hasznosítása során. A regionális, nemzeti és különösképp a közösségi szintű pénzügyi intézeteknek olyan ösztönző programokat kellene létrehozniuk, amelyek a kockázat megosztását irányozzák elő a biotechnológiai szakterület kis- és középvállalkozásai számára;

| — | széles látókörű társadalmi vitákat ösztönöz az élettudományok és a biotechnológia hasznáról és kockázatairól. Számos város és régió már jelenleg is lehetőségei szerint támogatja a nyilvánosság tájékoztatását a tudományos alapokról, módszerekről és alkalmazási területekről, illetve a jogi követelményekről és etikai szempontokról a biotechnológia területének vonatkozásában. Ezeket a kezdeményezéseket határozottan folytatni kell, és a kutatásnak, az iparnak és a közigazgatásnak is szerepet kell vállalnia bennük. |
| --- | --- |

—

széles látókörű társadalmi vitákat ösztönöz az élettudományok és a biotechnológia hasznáról és kockázatairól. Számos város és régió már jelenleg is lehetőségei szerint támogatja a nyilvánosság tájékoztatását a tudományos alapokról, módszerekről és alkalmazási területekről, illetve a jogi követelményekről és etikai szempontokról a biotechnológia területének vonatkozásában. Ezeket a kezdeményezéseket határozottan folytatni kell, és a kutatásnak, az iparnak és a közigazgatásnak is szerepet kell vállalnia bennük.

| Előadó | : | Karl DÖHLER (DE/EPP), Bajorország tartományi gyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Karl DÖHLER (DE/EPP), Bajorország tartományi gyűlésének tagja

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az élettudományokra és a biotechnológiára vonatkozó stratégia félidős értékeléséről

COM(2007) 175 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | nagy jelentőséget tulajdonít az élettudományoknak és a biotechnológiának a nemzetközi versenyképesség és az EU fenntartható fejlődése szempontjából. Fontos alkalmazási területek rejlenek az orvosi szakterületen és a gyógyszeripari ágazatban, az ipari feldolgozás terén és az elsődleges termelésben (elsősorban az élelmiszerek és takarmányok, de a megújuló nyersanyagok és az alternatív energiagazdálkodás terén is). Ezáltal újszerű megoldások tárulnak fel az egészségügy, a népesség öregedése, a világ egyre növekedő népességének élelmiszer-ellátása, az energiaellátás és a globális felmelegedés sürgető problémáinak kezelésére; |
| --- | --- |

1.

nagy jelentőséget tulajdonít az élettudományoknak és a biotechnológiának a nemzetközi versenyképesség és az EU fenntartható fejlődése szempontjából. Fontos alkalmazási területek rejlenek az orvosi szakterületen és a gyógyszeripari ágazatban, az ipari feldolgozás terén és az elsődleges termelésben (elsősorban az élelmiszerek és takarmányok, de a megújuló nyersanyagok és az alternatív energiagazdálkodás terén is). Ezáltal újszerű megoldások tárulnak fel az egészségügy, a népesség öregedése, a világ egyre növekedő népességének élelmiszer-ellátása, az energiaellátás és a globális felmelegedés sürgető problémáinak kezelésére;

| 2. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az élettudományok és a biotechnológia jelentősen hozzájárul az uniós szakpolitika legfőbb céljaihoz, azaz az egészségügyhöz, a fenntartható fejlődéshez, a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez. Ezért üdvözli az élettudományok és a biotechnológia ösztönzésére vonatkozó európai bizottsági stratégiát, és elismeri a stratégia végrehajtásának sikereit; |
| --- | --- |

2.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az élettudományok és a biotechnológia jelentősen hozzájárul az uniós szakpolitika legfőbb céljaihoz, azaz az egészségügyhöz, a fenntartható fejlődéshez, a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez. Ezért üdvözli az élettudományok és a biotechnológia ösztönzésére vonatkozó európai bizottsági stratégiát, és elismeri a stratégia végrehajtásának sikereit;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a biotechnológia alkalmazását széles körű társadalmi vitának kellene kísérnie az előnyökről és a hátrányokról – ideértve az etikai kérdéseket is – annak érdekében, hogy javuljon a szóban forgó technológiák nyilvánosság által való elfogadottsága. Mindehhez a tudományos alapismeretek közvetítésére van szükség; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a biotechnológia alkalmazását széles körű társadalmi vitának kellene kísérnie az előnyökről és a hátrányokról – ideértve az etikai kérdéseket is – annak érdekében, hogy javuljon a szóban forgó technológiák nyilvánosság által való elfogadottsága. Mindehhez a tudományos alapismeretek közvetítésére van szükség;

| 4. | üdvözli az élettudományok és a biotechnológia területén aktív régiók és klaszterek hálózatait és kéri, hogy – a tapasztalatcsere, a projektjavaslatok közös kidolgozása és az európai politikai folyamatokban elfoglalandó közös helyük megtalálása érdekében – az Európai Bizottság támogassa őket; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az élettudományok és a biotechnológia területén aktív régiók és klaszterek hálózatait és kéri, hogy – a tapasztalatcsere, a projektjavaslatok közös kidolgozása és az európai politikai folyamatokban elfoglalandó közös helyük megtalálása érdekében – az Európai Bizottság támogassa őket;

| 5. | tudatában van annak, hogy a városoknak és a régióknak jelentős befolyásuk van az élettudományok és a biotechnológia támogatására. Nemzetközi viszonylatban az európai biotechnológiai klaszter inkább kicsi, hálózatba való szervezése ezért a versenyképesség szempontjából döntő jelentőségű. A klaszterek létrehozásához, a kutatás, az ipar és a beruházók összehozásához, a technológiai előrelépéseknek a nyilvánosság felé való közvetítéséhez, valamint a regionális biotechnológiai klaszterek régiókon és határokon átnyúló együttműködéséhez és csoportosulásához nélkülözhetetlen a városi és regionális támogatás. Csak így lehet egyesíteni a kapacitásokat és erősíteni ezek nemzetközi versenyképességét; |
| --- | --- |

5.

tudatában van annak, hogy a városoknak és a régióknak jelentős befolyásuk van az élettudományok és a biotechnológia támogatására. Nemzetközi viszonylatban az európai biotechnológiai klaszter inkább kicsi, hálózatba való szervezése ezért a versenyképesség szempontjából döntő jelentőségű. A klaszterek létrehozásához, a kutatás, az ipar és a beruházók összehozásához, a technológiai előrelépéseknek a nyilvánosság felé való közvetítéséhez, valamint a regionális biotechnológiai klaszterek régiókon és határokon átnyúló együttműködéséhez és csoportosulásához nélkülözhetetlen a városi és regionális támogatás. Csak így lehet egyesíteni a kapacitásokat és erősíteni ezek nemzetközi versenyképességét;

| 6. | úgy látja, hogy számos intézkedést határozottan folytatni kell, és kijelenti, hogy a régiók szintjén kész ereje szerint hozzájárulni a sikeres folytatáshoz. Ennek során mérlegelni kell a lehetőségeket és a kockázatokat, és a stratégia minden egyes intézkedését az alapján megítélni, hogy az a polgárok javát szolgálja-e; |
| --- | --- |

6.

úgy látja, hogy számos intézkedést határozottan folytatni kell, és kijelenti, hogy a régiók szintjén kész ereje szerint hozzájárulni a sikeres folytatáshoz. Ennek során mérlegelni kell a lehetőségeket és a kockázatokat, és a stratégia minden egyes intézkedését az alapján megítélni, hogy az a polgárok javát szolgálja-e;

A stratégia félidős értékelésében meghatározott prioritásokra vonatkozóan

| 7. | megerősíti, hogy a városok és régiók lehetőségeik szerint hozzá fognak járulni a kutatás ösztönzéséhez, valamint az élettudományok és biotechnológiai alkalmazások, illetve a tudásalapú biogazdaság piacának fejlesztéséhez. Felszólítja a városokat és régiókat, hogy járuljanak hozzá a felhasználók tájékoztatásához a biotechnológiai területre vonatkozó jogi alapokkal és közigazgatási eljárásokkal kapcsolatban. Az Európai Bizottság a kutatás összehangolásának javítása során nemcsak a tagállamokkal kell, hogy együttműködjön, hanem regionális platformokat is létre kellene hoznia, illetve a regionális szövetségeket közvetlenül bevonni munkájába; |
| --- | --- |

7.

megerősíti, hogy a városok és régiók lehetőségeik szerint hozzá fognak járulni a kutatás ösztönzéséhez, valamint az élettudományok és biotechnológiai alkalmazások, illetve a tudásalapú biogazdaság piacának fejlesztéséhez. Felszólítja a városokat és régiókat, hogy járuljanak hozzá a felhasználók tájékoztatásához a biotechnológiai területre vonatkozó jogi alapokkal és közigazgatási eljárásokkal kapcsolatban. Az Európai Bizottság a kutatás összehangolásának javítása során nemcsak a tagállamokkal kell, hogy együttműködjön, hanem regionális platformokat is létre kellene hoznia, illetve a regionális szövetségeket közvetlenül bevonni munkájába;

| 8. | támogatja a versenyképesség, a tudástranszfer és az innováció ösztönzését a tudományos alapoktól egészen az iparig: fokozni kell a tudatosságot a kutatási eredmények kereskedelmi potenciáljával kapcsolatban, valamint ösztönözni kell a vállalatalapításokat és a kutatásból az ipar felé történő váltást. A régiók és városok lehetőség szerint javítanak majd a kockázati tőke hozzáférhetőségén – a határokon átnyúló együttműködések számára is –, és támogatják a felhasználókat a biotechnológiai találmányok szabadalmaztatásakor, illetve az ilyenfajta szabadalmak hasznosítása során. A regionális, nemzeti és különösképp a közösségi szintű pénzügyi intézeteknek olyan ösztönző programokat kellene létrehozniuk, amelyek a kockázat megosztását irányozzák elő a biotechnológiai szakterület kis- és középvállalkozásai számára; |
| --- | --- |

8.

támogatja a versenyképesség, a tudástranszfer és az innováció ösztönzését a tudományos alapoktól egészen az iparig: fokozni kell a tudatosságot a kutatási eredmények kereskedelmi potenciáljával kapcsolatban, valamint ösztönözni kell a vállalatalapításokat és a kutatásból az ipar felé történő váltást. A régiók és városok lehetőség szerint javítanak majd a kockázati tőke hozzáférhetőségén – a határokon átnyúló együttműködések számára is –, és támogatják a felhasználókat a biotechnológiai találmányok szabadalmaztatásakor, illetve az ilyenfajta szabadalmak hasznosítása során. A regionális, nemzeti és különösképp a közösségi szintű pénzügyi intézeteknek olyan ösztönző programokat kellene létrehozniuk, amelyek a kockázat megosztását irányozzák elő a biotechnológiai szakterület kis- és középvállalkozásai számára;

| 9. | úgy látja, hogy állásközvetítés, valamint a munkaerő képzésének és továbbképzésének ösztönzése révén javítani kell a munkaerő-piaci helyzetet. A kutatókat és a biotechnológiai üzletágak fejlődéséhez szükséges profillal rendelkező szakembereket vonzani kell, vonzó keretfeltételek megteremtése révén pedig megakadályozni a munkaerő elvándorlását, illetve adott esetben visszaszerezni olyan magas képzettségű dolgozókat, akik Európán kívül szereztek képesítést vagy szakmai tapasztalatot; |
| --- | --- |

9.

úgy látja, hogy állásközvetítés, valamint a munkaerő képzésének és továbbképzésének ösztönzése révén javítani kell a munkaerő-piaci helyzetet. A kutatókat és a biotechnológiai üzletágak fejlődéséhez szükséges profillal rendelkező szakembereket vonzani kell, vonzó keretfeltételek megteremtése révén pedig megakadályozni a munkaerő elvándorlását, illetve adott esetben visszaszerezni olyan magas képzettségű dolgozókat, akik Európán kívül szereztek képesítést vagy szakmai tapasztalatot;

| 10. | rámutat, hogy a biotechnológia az egészségügy, valamint az élelmiszerek és takarmányok terén történő alkalmazásokon túlmenően a vegyiparban is jövőképes lehetőségeket kínál. A globális enzimszükséglet 85 %-át már most Európában állítják elő. Az enzimatikus és biokatalitikus eljárások jelentős forrás- és energiamegtakarítást ígérnek, és ezáltal a fenntartható gazdaság újfajta megközelítését teszik lehetővé; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy a biotechnológia az egészségügy, valamint az élelmiszerek és takarmányok terén történő alkalmazásokon túlmenően a vegyiparban is jövőképes lehetőségeket kínál. A globális enzimszükséglet 85 %-át már most Európában állítják elő. Az enzimatikus és biokatalitikus eljárások jelentős forrás- és energiamegtakarítást ígérnek, és ezáltal a fenntartható gazdaság újfajta megközelítését teszik lehetővé;

| 11. | tudatában van annak, hogy a nyilvánosság kritikusan viszonyul a biotechnológiai alkalmazásokhoz – főként az élelmiszer- és takarmányágazat terén. A géntechnológia mezőgazdasági alkalmazásának a fogyasztók többsége általi, jelenleg széles körű általános elutasításával szemben azonban a nyilvánosság kifejezetten kedvezően értékeli a termékeket, ha egészségügyi és ökológiai előnyeik nyilvánvalóak; |
| --- | --- |

11.

tudatában van annak, hogy a nyilvánosság kritikusan viszonyul a biotechnológiai alkalmazásokhoz – főként az élelmiszer- és takarmányágazat terén. A géntechnológia mezőgazdasági alkalmazásának a fogyasztók többsége általi, jelenleg széles körű általános elutasításával szemben azonban a nyilvánosság kifejezetten kedvezően értékeli a termékeket, ha egészségügyi és ökológiai előnyeik nyilvánvalóak;

| 12. | ezért széles látókörű társadalmi vitákat ösztönöz az élettudományok és a biotechnológia hasznáról és kockázatairól. Számos város és régió már jelenleg is lehetőségei szerint támogatja a nyilvánosság tájékoztatását a tudományos alapokról, módszerekről és alkalmazási területekről, illetve a jogi követelményekről és etikai szempontokról a biotechnológia területének vonatkozásában. Ezeket a kezdeményezéseket határozottan folytatni kell; |
| --- | --- |

12.

ezért széles látókörű társadalmi vitákat ösztönöz az élettudományok és a biotechnológia hasznáról és kockázatairól. Számos város és régió már jelenleg is lehetőségei szerint támogatja a nyilvánosság tájékoztatását a tudományos alapokról, módszerekről és alkalmazási területekről, illetve a jogi követelményekről és etikai szempontokról a biotechnológia területének vonatkozásában. Ezeket a kezdeményezéseket határozottan folytatni kell;

| 13. | kéri, hogy ehhez a kutatás, az ipar és a közigazgatás egyaránt hozzájáruljon, és egy fórum keretében valamennyi érdekcsoportot bevonják a közös párbeszédbe. A városoknak és régióknak fokozott mértékben kellene ösztönözniük a szociális-gazdasági, valamint etikai kérdésekkel foglalkozó kutatási terveket, és támogatni az ilyen kutatások eredményeinek terjesztését. Szakértői hálózatokat kellene létrehozniuk, melyek képesek arra, hogy ad hoc módon állást foglaljanak az aktuális biztonságot érintő, szociális-gazdasági és etikai kérdésekkel kapcsolatban. A városok és régiók támogathatják az ésszerű, tudásalapú és átlátható döntési folyamatokat a termékengedélyezés során; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy ehhez a kutatás, az ipar és a közigazgatás egyaránt hozzájáruljon, és egy fórum keretében valamennyi érdekcsoportot bevonják a közös párbeszédbe. A városoknak és régióknak fokozott mértékben kellene ösztönözniük a szociális-gazdasági, valamint etikai kérdésekkel foglalkozó kutatási terveket, és támogatni az ilyen kutatások eredményeinek terjesztését. Szakértői hálózatokat kellene létrehozniuk, melyek képesek arra, hogy ad hoc módon állást foglaljanak az aktuális biztonságot érintő, szociális-gazdasági és etikai kérdésekkel kapcsolatban. A városok és régiók támogathatják az ésszerű, tudásalapú és átlátható döntési folyamatokat a termékengedélyezés során;

| 14. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a hetedik kutatási keretprogramot követő projektek odaítélésekor nagyobb jelentőséget tulajdonítson annak a szakasznak, amelyben a kutatási eredményeket szakértelemmel közvetítik a nyilvánosság felé. Tartalmi szempontból továbbra is szükség van projektekre a géntechnológia mezőgazdasági alkalmazásainak kutatása, a kockázatok feltárása és a szóban forgó területre vonatkozó környezetvédelmi és gazdasági kérdések megválaszolása érdekében; |
| --- | --- |

14.

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a hetedik kutatási keretprogramot követő projektek odaítélésekor nagyobb jelentőséget tulajdonítson annak a szakasznak, amelyben a kutatási eredményeket szakértelemmel közvetítik a nyilvánosság felé. Tartalmi szempontból továbbra is szükség van projektekre a géntechnológia mezőgazdasági alkalmazásainak kutatása, a kockázatok feltárása és a szóban forgó területre vonatkozó környezetvédelmi és gazdasági kérdések megválaszolása érdekében;

| 15. | osztja az Európai Bizottság véleményét a gyógyászatban alkalmazott biotechnológia gazdasági és közegészségügyi szempontból vett jelentőségével kapcsolatban. Támogatja a haladást az ezzel az ágazattal kapcsolatos egyszerűsítés és világosabb jogalkotás terén, ugyanis a jogi bizonytalanság miatt az ágazat lelassult, és nem képes lépést tartani a gyors technológiai fejlődéssel. Ajánlatos lenne az effajta alkalmazások kifejlesztésének elősegítése és az akadályok megszüntetése végett iránymutatásokat és nemzetközi ajánlásokat kidolgozni; |
| --- | --- |

15.

osztja az Európai Bizottság véleményét a gyógyászatban alkalmazott biotechnológia gazdasági és közegészségügyi szempontból vett jelentőségével kapcsolatban. Támogatja a haladást az ezzel az ágazattal kapcsolatos egyszerűsítés és világosabb jogalkotás terén, ugyanis a jogi bizonytalanság miatt az ágazat lelassult, és nem képes lépést tartani a gyors technológiai fejlődéssel. Ajánlatos lenne az effajta alkalmazások kifejlesztésének elősegítése és az akadályok megszüntetése végett iránymutatásokat és nemzetközi ajánlásokat kidolgozni;

| 16. | úgy véli továbbá, hogy a modern biotechnológia hozzájárulhat a mezőgazdaság fenntartható fejlődéséhez. Támogatja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint lehetséges a mezőgazdaság összes formájának – legyen szó hagyományos, ökológiai vagy géntechnológiával módosított növényeket is alkalmazó mezőgazdaságról – egyenrangú együttes létezése. Ugyanakkor utal arra, hogy a topográfiai, éghajlati vagy agrárszerkezeti feltételek regionális szinten megnehezíthetik a hagyományos és ökológiai mezőgazdasági termelési formák, illetve a géntechnológiával módosított növényekkel operáló mezőgazdaság együttes létezését. A tájékozott fogyasztókra kellene bízni, hogy a modern biotechnológia termékeit milyen mértékben fogadják el a piacon. Ennek megfelelően egyes városok és régiók a mezőgazdasági biotechnológia alkalmazásában látnak majd előnyöket, míg más területek a hagyományos vagy ökológiai termesztési módszerekből fognak profitálni; |
| --- | --- |

16.

úgy véli továbbá, hogy a modern biotechnológia hozzájárulhat a mezőgazdaság fenntartható fejlődéséhez. Támogatja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint lehetséges a mezőgazdaság összes formájának – legyen szó hagyományos, ökológiai vagy géntechnológiával módosított növényeket is alkalmazó mezőgazdaságról – egyenrangú együttes létezése. Ugyanakkor utal arra, hogy a topográfiai, éghajlati vagy agrárszerkezeti feltételek regionális szinten megnehezíthetik a hagyományos és ökológiai mezőgazdasági termelési formák, illetve a géntechnológiával módosított növényekkel operáló mezőgazdaság együttes létezését. A tájékozott fogyasztókra kellene bízni, hogy a modern biotechnológia termékeit milyen mértékben fogadják el a piacon. Ennek megfelelően egyes városok és régiók a mezőgazdasági biotechnológia alkalmazásában látnak majd előnyöket, míg más területek a hagyományos vagy ökológiai termesztési módszerekből fognak profitálni;

| 17. | döntő jelentőséget tulajdonít a különböző mezőgazdasági gyakorlatok együttélésének, és nem csak a jó gazdálkodás szempontjából, hanem a szomszédos gazdák közötti toleráns és kölcsönös bizalmon alapuló információcsere, koordináció és együttműködés vonatkozásában is. Sürgeti az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat a különböző gyakorlatok együttéléséhez, és a lehető leghamarabb határozzon meg reális címkézési küszöbértékeket az olyan vetőmagok jelölésére, amelyek nyomokban géntechnológiával módosított szervezeteket tartalmaznak. Megoldást kell találni azokra az elképzelésekre is, amelyeket az EU-ban még nem hagytak jóvá és nem értékeltek biztonsági szempontból, de más államokban – hasonló kritériumok alapján – már igen; |
| --- | --- |

17.

döntő jelentőséget tulajdonít a különböző mezőgazdasági gyakorlatok együttélésének, és nem csak a jó gazdálkodás szempontjából, hanem a szomszédos gazdák közötti toleráns és kölcsönös bizalmon alapuló információcsere, koordináció és együttműködés vonatkozásában is. Sürgeti az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat a különböző gyakorlatok együttéléséhez, és a lehető leghamarabb határozzon meg reális címkézési küszöbértékeket az olyan vetőmagok jelölésére, amelyek nyomokban géntechnológiával módosított szervezeteket tartalmaznak. Megoldást kell találni azokra az elképzelésekre is, amelyeket az EU-ban még nem hagytak jóvá és nem értékeltek biztonsági szempontból, de más államokban – hasonló kritériumok alapján – már igen;

| 18. | elsőrendűen fontosnak tartja, hogy feltárják egyfelől azokat a mezőgazdasági gyakorlatban alkalmazandó, megfelelő intézkedéseket, amelyek biztosítják a hagyományos és organikus mezőgazdaságot, illetve fenntartható együttes létezését a géntechnológiával módosított növényekkel, másfelől a GMO lehetséges hosszú távú hatásait, valamint az ipari eljárásokhoz megújuló nyersanyagként termelt GMO hasznát és kockázatait. Támogatja az uniós mezőgazdaság genetikai erőforrásainak megőrzésére, osztályozására, összegyűjtésére és hasznosítására irányuló cselekvési tervet; |
| --- | --- |

18.

elsőrendűen fontosnak tartja, hogy feltárják egyfelől azokat a mezőgazdasági gyakorlatban alkalmazandó, megfelelő intézkedéseket, amelyek biztosítják a hagyományos és organikus mezőgazdaságot, illetve fenntartható együttes létezését a géntechnológiával módosított növényekkel, másfelől a GMO lehetséges hosszú távú hatásait, valamint az ipari eljárásokhoz megújuló nyersanyagként termelt GMO hasznát és kockázatait. Támogatja az uniós mezőgazdaság genetikai erőforrásainak megőrzésére, osztályozására, összegyűjtésére és hasznosítására irányuló cselekvési tervet;

| 19. | üdvözli az élettudományokra és biotechnológiára vonatkozó hatályos jogi keretet, azonban úgy véli, hogy további lépésekre van szükség a különböző jogi területek koherenciájának javítása érdekében, például a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó szabályokat illetően. Ezenkívül az EU biotechnológiai versenyképességére való tekintettel meg kellene vizsgálni a jogi keret nemzetközi viszonylatban általánosan elfogadott szinthez való igazításának lehetőségeit. A városok és régiók kötelezettséget vállalnak arra, hogy hatáskörük keretén belül egységesen végrehajtják az európai jogot; ehhez régiók feletti és nemzetközi eszmecserére lenne szükség; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az élettudományokra és biotechnológiára vonatkozó hatályos jogi keretet, azonban úgy véli, hogy további lépésekre van szükség a különböző jogi területek koherenciájának javítása érdekében, például a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó szabályokat illetően. Ezenkívül az EU biotechnológiai versenyképességére való tekintettel meg kellene vizsgálni a jogi keret nemzetközi viszonylatban általánosan elfogadott szinthez való igazításának lehetőségeit. A városok és régiók kötelezettséget vállalnak arra, hogy hatáskörük keretén belül egységesen végrehajtják az európai jogot; ehhez régiók feletti és nemzetközi eszmecserére lenne szükség;

A 2002-es, 30 pontból álló cselekvési terv végrehajtására vonatkozóan

| 20. | szükségesnek tartja az élettudományokra vonatkozó ismeretek javítását, különösképp a munkaerő és a tanárok képzésére, illetve továbbképzésére való tekintettel. Ösztönözni kellene a kutatók közötti interdiszciplináris párbeszédet; |
| --- | --- |

20.

szükségesnek tartja az élettudományokra vonatkozó ismeretek javítását, különösképp a munkaerő és a tanárok képzésére, illetve továbbképzésére való tekintettel. Ösztönözni kellene a kutatók közötti interdiszciplináris párbeszédet;

| 21. | javasolja, hogy az állami kutatás területén világosabban határozzák meg a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó szabályokat, a kutatókban pedig tudatosítsák a kutatási eredmények ipari felhasználásba való átültetésének jelentőségét. Ehhez szükséges a nemzetközi párbeszéd ösztönzése is; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy az állami kutatás területén világosabban határozzák meg a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó szabályokat, a kutatókban pedig tudatosítsák a kutatási eredmények ipari felhasználásba való átültetésének jelentőségét. Ehhez szükséges a nemzetközi párbeszéd ösztönzése is;

| 22. | úgy véli, hogy a kutatásba, technológiai fejlesztésbe és vállalatalapításokba történő beruházások, valamint a technológiatranszfer ösztönzése, illetve a vállalatok kereskedelmi finanszírozása révén javítani kell a – különösen a kkv-k által működtetett – biotechnológiai ipar tőkealapján. Az európai biotechnológiai ipar további fejlődését egységes kritériumok alapján folyamatosan követni kell; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a kutatásba, technológiai fejlesztésbe és vállalatalapításokba történő beruházások, valamint a technológiatranszfer ösztönzése, illetve a vállalatok kereskedelmi finanszírozása révén javítani kell a – különösen a kkv-k által működtetett – biotechnológiai ipar tőkealapján. Az európai biotechnológiai ipar további fejlődését egységes kritériumok alapján folyamatosan követni kell;

| 23. | támogatja, hogy az Európai Bizottság a „lead market” kezdeményezés keretében a bioalapú termékeket úttörő piaci kezdeményezésként határozza meg, és kéri az Európai Bizottságot, hogy e termékek ösztönzését és megerősítését szolgáló intézkedései során vegye figyelembe az európai régiókban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

23.

támogatja, hogy az Európai Bizottság a „lead market” kezdeményezés keretében a bioalapú termékeket úttörő piaci kezdeményezésként határozza meg, és kéri az Európai Bizottságot, hogy e termékek ösztönzését és megerősítését szolgáló intézkedései során vegye figyelembe az európai régiókban rejlő lehetőségeket;

| 24. | további erőfeszítéseket kér az élettudományok és biotechnológia területén tevékenykedő európai technológiai platformok (ETP) megnyitásával és átláthatóságával kapcsolatban, hogy az ipari ágazaton és a kutatási közösségeken túlmenően más érdekeltek – például a helyi és regionális önkormányzatok, valamint különösen a kkv-k – is részt vehessenek a munkában; |
| --- | --- |

24.

további erőfeszítéseket kér az élettudományok és biotechnológia területén tevékenykedő európai technológiai platformok (ETP) megnyitásával és átláthatóságával kapcsolatban, hogy az ipari ágazaton és a kutatási közösségeken túlmenően más érdekeltek – például a helyi és regionális önkormányzatok, valamint különösen a kkv-k – is részt vehessenek a munkában;

| 25. | támogatja a biotechnológiai régiók fokozott szerepvállalását a nemzeti és regionális kutatási programok koordinálását célzó ERA-Net kezdeményezésben, amely a hetedik kutatási keretprogram része; |
| --- | --- |

25.

támogatja a biotechnológiai régiók fokozott szerepvállalását a nemzeti és regionális kutatási programok koordinálását célzó ERA-Net kezdeményezésben, amely a hetedik kutatási keretprogram része;

| 26. | örömmel veszi az Európai Etikai Csoport szerepének megerősítését. A Közösség, valamint a nemzeti és regionális szintek közötti együttműködést ösztönözni kellene az etikai és szociális-gazdasági kérdések vonatkozásában. Etikai iránymutatásokat kell kidolgozni például az őssejtkutatás, a biobankok, a xenotranszplantáció, a géntesztek és az állatkísérletek vonatkozásában; |
| --- | --- |

26.

örömmel veszi az Európai Etikai Csoport szerepének megerősítését. A Közösség, valamint a nemzeti és regionális szintek közötti együttműködést ösztönözni kellene az etikai és szociális-gazdasági kérdések vonatkozásában. Etikai iránymutatásokat kell kidolgozni például az őssejtkutatás, a biobankok, a xenotranszplantáció, a géntesztek és az állatkísérletek vonatkozásában;

| 27. | támogatja a referenciaanyagokra és a kimutatási módszerek igazolására irányuló tevékenységek folytatását, és a géntechnológiával módosított szervezetek, élelmiszerek és takarmányok káros hatásainak nyomon követését szolgáló módszerek fejlesztése mellett száll síkra. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság vezető szerepet játszik a nemzetközi iránymutatások, normák és ajánlások további kidolgozásában, különösen az élelmiszer-biztonság területén; |
| --- | --- |

27.

támogatja a referenciaanyagokra és a kimutatási módszerek igazolására irányuló tevékenységek folytatását, és a géntechnológiával módosított szervezetek, élelmiszerek és takarmányok káros hatásainak nyomon követését szolgáló módszerek fejlesztése mellett száll síkra. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság vezető szerepet játszik a nemzetközi iránymutatások, normák és ajánlások további kidolgozásában, különösen az élelmiszer-biztonság területén;

| 28. | kijelenti, hogy kész az Európai Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködve abból a szempontból megvizsgálni a kutatási politikát, hogy az a hagyományos és az újszerű technológiák megfelelő mértékű elegyét tartalmazza-e. Kilátásba helyezi hozzájárulását az EU és a fejlődő országok közötti hatékonyabb kutatási partnerségek létrehozásához. Fontos a regionális szint alatti, a regionális és a nemzetközi szervezetek, különösen pedig a nemzetközi mezőgazdasági kutatóközpontok ösztönzése; |
| --- | --- |

28.

kijelenti, hogy kész az Európai Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködve abból a szempontból megvizsgálni a kutatási politikát, hogy az a hagyományos és az újszerű technológiák megfelelő mértékű elegyét tartalmazza-e. Kilátásba helyezi hozzájárulását az EU és a fejlődő országok közötti hatékonyabb kutatási partnerségek létrehozásához. Fontos a regionális szint alatti, a regionális és a nemzetközi szervezetek, különösen pedig a nemzetközi mezőgazdasági kutatóközpontok ösztönzése;

| 29. | örömmel veszi az Európai Bizottság tevékenységeit a modern biotechnológia fejlődő országokban való biztonságos és hatékony hasznosításával, valamint ezen országok kockázatfelmérési és -kezelési kapacitásainak támogatásával kapcsolatban. A nemzetközi közösséggel együttműködve egyértelműbben meg kell határozni a kutatási hozzájárulást a HIV/AIDS, a malária, a tuberkulózis és a többi olyan betegség tekintetében, melyek kialakulásában a szegénység meghatározó szerepet játszik. Elismeri az Európai Bizottság és a tagállamok erőfeszítéseit a fejlődő országok genetikai erőforrásainak megőrzése és fenntartható hasznosítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

örömmel veszi az Európai Bizottság tevékenységeit a modern biotechnológia fejlődő országokban való biztonságos és hatékony hasznosításával, valamint ezen országok kockázatfelmérési és -kezelési kapacitásainak támogatásával kapcsolatban. A nemzetközi közösséggel együttműködve egyértelműbben meg kell határozni a kutatási hozzájárulást a HIV/AIDS, a malária, a tuberkulózis és a többi olyan betegség tekintetében, melyek kialakulásában a szegénység meghatározó szerepet játszik. Elismeri az Európai Bizottság és a tagállamok erőfeszítéseit a fejlődő országok genetikai erőforrásainak megőrzése és fenntartható hasznosítása érdekében;

| 30. | arra szólít fel, hogy elsősorban technológiai szempontból erősítsék meg az Európai Bizottság valamennyi szervezeti egységének előretekintő funkcióját az újonnan felmerülő kérdések korai azonosításának érdekében. Meg kell vizsgálni a jogalkotás és a szakpolitika jelentőségét, koherenciáját és hatékonyságát, végrehajtását, valamint társadalmi és gazdasági hatásait. |
| --- | --- |

30.

arra szólít fel, hogy elsősorban technológiai szempontból erősítsék meg az Európai Bizottság valamennyi szervezeti egységének előretekintő funkcióját az újonnan felmerülő kérdések korai azonosításának érdekében. Meg kell vizsgálni a jogalkotás és a szakpolitika jelentőségét, koherenciáját és hatékonyságát, végrehajtását, valamint társadalmi és gazdasági hatásait.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/11

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Az önkéntesség hozzájárulása a gazdasági és társadalmi kohézióhoz

(2008/C 105/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy az önkéntes tevékenységek jelentősen hozzájárulnak a helyi, regionális és nemzeti gazdaságok, valamint az Unió gazdaságának működéséhez egyrészt a társadalmi-gazdasági tevékenységekben részt vevő humánerőforrás-többlet révén, másrészt pedig a beruházásokban és a munkahelyteremtésben fontos tényezőt jelentő társadalmi tőke és jobb életminőség megteremtése révén. |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az önkéntes tevékenységek jelentősen hozzájárulnak a helyi, regionális és nemzeti gazdaságok, valamint az Unió gazdaságának működéséhez egyrészt a társadalmi-gazdasági tevékenységekben részt vevő humánerőforrás-többlet révén, másrészt pedig a beruházásokban és a munkahelyteremtésben fontos tényezőt jelentő társadalmi tőke és jobb életminőség megteremtése révén.

| — | hangsúlyozza, hogy az önkéntesség semmilyen körülmények között nem helyettesítheti a fizetett munkaerőt; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az önkéntesség semmilyen körülmények között nem helyettesítheti a fizetett munkaerőt;

| — | bátorítja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek pontos statisztikai adatokat a helyi és regionális szintű önkéntes tevékenységekben való részvételről is, mindkét szint megfelelő kezdeményezései fejlesztésének támogatására; |
| --- | --- |

—

bátorítja a tagállamokat, hogy gyűjtsenek pontos statisztikai adatokat a helyi és regionális szintű önkéntes tevékenységekben való részvételről is, mindkét szint megfelelő kezdeményezései fejlesztésének támogatására;

| — | úgy véli, hogy az önkéntesség nem tisztázott jogállásával kapcsolatos ügyekre, különös tekintettel a jogokra és a kötelezettségekre, nagyobb figyelmet kellene fordítani, és azt ajánlja, hogy szükség esetén az önkénteseknek világosan meghatározott és az összes tagállamban érvényes jogi státust kellene adni az önkéntes munka céljából történő nemzetközi utazásokhoz; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az önkéntesség nem tisztázott jogállásával kapcsolatos ügyekre, különös tekintettel a jogokra és a kötelezettségekre, nagyobb figyelmet kellene fordítani, és azt ajánlja, hogy szükség esetén az önkénteseknek világosan meghatározott és az összes tagállamban érvényes jogi státust kellene adni az önkéntes munka céljából történő nemzetközi utazásokhoz;

| — | úgy véli, hogy az önkéntesség uniós dimenziója jelentős, ezért következetesebb és átfogóbb politikai megközelítést szeretne, különösen az alábbiak terén:






  — | a jobb megértés támogatása az Uniós szintű statisztikák jobb minősége és több kutatómunka révén, |
| --- | --- | --- |

—

úgy véli, hogy az önkéntesség uniós dimenziója jelentős, ezért következetesebb és átfogóbb politikai megközelítést szeretne, különösen az alábbiak terén:

—

a jobb megértés támogatása az Uniós szintű statisztikák jobb minősége és több kutatómunka révén,

| — | az önkéntesség gazdasági hozzájárulásának elismerése és pénzbeli értékének társfinanszírozás formájában történő szélesebb körű elfogadása az uniós finanszírozású programokban, |
| --- | --- |

—

az önkéntesség gazdasági hozzájárulásának elismerése és pénzbeli értékének társfinanszírozás formájában történő szélesebb körű elfogadása az uniós finanszírozású programokban,

| — | az önkéntesség tágabb értelemben vett kezelése EU-szinten, nem csak a polgársággal és az ifjúsággal kapcsolatos ügyek keretében, |
| --- | --- |

—

az önkéntesség tágabb értelemben vett kezelése EU-szinten, nem csak a polgársággal és az ifjúsággal kapcsolatos ügyek keretében,

| — | a tapasztalatok cseréjének és az önkéntesek mobilitásának ösztönzésére irányuló, minden korosztályt megcélzó, egy európai önkéntességi programba szervezendő új kezdeményezések vizsgálata. |
| --- | --- |

—

a tapasztalatok cseréjének és az önkéntesek mobilitásának ösztönzésére irányuló, minden korosztályt megcélzó, egy európai önkéntességi programba szervezendő új kezdeményezések vizsgálata.

| Előadó | : | Declan MCDONELL (IE/ALDE), Galway városi tanácsának és West régió helyhatóságának tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Declan MCDONELL (IE/ALDE), Galway városi tanácsának és West régió helyhatóságának tagja

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | e vélemény céljaira az önkéntességnek az alábbi három meghatározó jellemzőjét emeli ki: anyagi ellenszolgáltatás nélkül, saját szabad akaratból és nem az önkéntes saját vagy családja hasznára történik. E jellemzők igen sokféle, formális és informális, rövid vagy hosszú távú, részidőben vagy teljes munkaidőben – pl. önkéntes szolgálat keretében – végzett önkéntes tevékenységre elmondhatók; |
| --- | --- |

1.

e vélemény céljaira az önkéntességnek az alábbi három meghatározó jellemzőjét emeli ki: anyagi ellenszolgáltatás nélkül, saját szabad akaratból és nem az önkéntes saját vagy családja hasznára történik. E jellemzők igen sokféle, formális és informális, rövid vagy hosszú távú, részidőben vagy teljes munkaidőben – pl. önkéntes szolgálat keretében – végzett önkéntes tevékenységre elmondhatók;

| 2. | elismeri, hogy az önkéntesség minden szinten az aktív társadalmi szerepvállalás és a demokrácia kulcsfontosságú eleme, amennyiben az önkéntesek közvetve vagy közvetlenül a társadalom mindenki javát szolgáló fejlődéséért dolgoznak, helyi, regionális és nemzeti szinten egyaránt; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy az önkéntesség minden szinten az aktív társadalmi szerepvállalás és a demokrácia kulcsfontosságú eleme, amennyiben az önkéntesek közvetve vagy közvetlenül a társadalom mindenki javát szolgáló fejlődéséért dolgoznak, helyi, regionális és nemzeti szinten egyaránt;

| 3. | elismeri, hogy a társadalmilag kirekesztett rétegek közül kerülnek ki a legritkábban önkéntesek. Fontos cél, hogy támogassuk ezeket a társadalmi csoportokat abban, hogy önkéntes munkát vállaljanak, és hogy érezzék: önkéntesként szükség van rájuk; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a társadalmilag kirekesztett rétegek közül kerülnek ki a legritkábban önkéntesek. Fontos cél, hogy támogassuk ezeket a társadalmi csoportokat abban, hogy önkéntes munkát vállaljanak, és hogy érezzék: önkéntesként szükség van rájuk;

| 4. | elismeri az önkéntesség szerepét a világ fejlődő országaiban, valamint azt, hogy ezáltal jelentősen hozzájárul a globális párbeszéd előmozdításához és a szegénység csökkentéséhez az egész világon; |
| --- | --- |

4.

elismeri az önkéntesség szerepét a világ fejlődő országaiban, valamint azt, hogy ezáltal jelentősen hozzájárul a globális párbeszéd előmozdításához és a szegénység csökkentéséhez az egész világon;

| 5. | elismeri, hogy az önkéntesség helyi, regionális, nemzeti és globális szinten is szerepet játszhat az éghajlat-változási kérdésekre való válaszkeresésben, valamint hogy hozzájárul a polgári védelemhez, a társadalmi beilleszkedéshez, a fejlesztési együttműködéshez, valamint a fogyatékosok és a bevándorlók jobb integrációjának elősegítéséhez; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy az önkéntesség helyi, regionális, nemzeti és globális szinten is szerepet játszhat az éghajlat-változási kérdésekre való válaszkeresésben, valamint hogy hozzájárul a polgári védelemhez, a társadalmi beilleszkedéshez, a fejlesztési együttműködéshez, valamint a fogyatékosok és a bevándorlók jobb integrációjának elősegítéséhez;

A lisszaboni menetrendhez való hozzájárulás – Az önkéntesség jelentősége

| 6. | hangsúlyozza, hogy az önkéntes tevékenységek jelentősen hozzájárulnak a helyi, regionális és nemzeti gazdaságok, valamint az Unió gazdaságának működéséhez egyrészt a társadalmi-gazdasági tevékenységekben részt vevő humánerőforrás-többlet révén (1), másrészt pedig a beruházásokban és a munkahelyteremtésben fontos tényezőt jelentő társadalmi tőke és jobb életminőség megteremtése révén. A kutatások szerint a társadalmi tőke közvetlen jótékony hatással van az európai régiók növekedési szintjére (2). Az RB teljes mértékben egyetért azzal, hogy a társadalmi tőkét tekinthetjük olyan tényezőnek, amely „kölcsönösen erősíti és kedvező hatást gyakorol a gazdasági növekedésre, valamint egyéb létfontosságú területekre, mint a társadalmi kontroll, a befogadás, az egészségügy, a kormányzás, az intézmények, a demokratikus hatalom- és felelősségmegosztás” (3); |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az önkéntes tevékenységek jelentősen hozzájárulnak a helyi, regionális és nemzeti gazdaságok, valamint az Unió gazdaságának működéséhez egyrészt a társadalmi-gazdasági tevékenységekben részt vevő humánerőforrás-többlet révén (1), másrészt pedig a beruházásokban és a munkahelyteremtésben fontos tényezőt jelentő társadalmi tőke és jobb életminőség megteremtése révén. A kutatások szerint a társadalmi tőke közvetlen jótékony hatással van az európai régiók növekedési szintjére (2). Az RB teljes mértékben egyetért azzal, hogy a társadalmi tőkét tekinthetjük olyan tényezőnek, amely „kölcsönösen erősíti és kedvező hatást gyakorol a gazdasági növekedésre, valamint egyéb létfontosságú területekre, mint a társadalmi kontroll, a befogadás, az egészségügy, a kormányzás, az intézmények, a demokratikus hatalom- és felelősségmegosztás” (3);

| 7. | kiemeli, hogy az önkéntesség – önkéntességi és önkéntes szolgálati rendszerben való részvétel – kedvező hatással van az egyéni foglalkoztathatóságra (4). Az RB továbbá úgy véli, hogy a legsérülékenyebb társadalmi csoportok (bevándorlók, kisebbségek, munkanélküliek, hajléktalanok, kábítószer-fogyasztók, az iskolából kimaradók) így lehetőséget kapnak, hogy változtassanak az életükön, aktív szerepet vállaljanak a társadalomban, megszerzett készségek és képességek révén hozzáférjenek a jobban fizetett állásokhoz, vagy folytassák tanulmányaikat. Ennek révén a különböző hátterű emberek együtt tesznek valamit a közjóért, és társadalmi kohéziót, sokszínűséget és megbecsülést teremtenek; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy az önkéntesség – önkéntességi és önkéntes szolgálati rendszerben való részvétel – kedvező hatással van az egyéni foglalkoztathatóságra (4). Az RB továbbá úgy véli, hogy a legsérülékenyebb társadalmi csoportok (bevándorlók, kisebbségek, munkanélküliek, hajléktalanok, kábítószer-fogyasztók, az iskolából kimaradók) így lehetőséget kapnak, hogy változtassanak az életükön, aktív szerepet vállaljanak a társadalomban, megszerzett készségek és képességek révén hozzáférjenek a jobban fizetett állásokhoz, vagy folytassák tanulmányaikat. Ennek révén a különböző hátterű emberek együtt tesznek valamit a közjóért, és társadalmi kohéziót, sokszínűséget és megbecsülést teremtenek;

| 8. | rámutat arra, hogy az önkéntesség „hozzáadott értéket” nyújthat a szociális támogató tevékenységekhez pl. olyan, fogyatékkal élőket célzó projektek támogatásával, amelyeket fizetett munkaerővel nem feltétlenül lehetne megvalósítani; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy az önkéntesség „hozzáadott értéket” nyújthat a szociális támogató tevékenységekhez pl. olyan, fogyatékkal élőket célzó projektek támogatásával, amelyeket fizetett munkaerővel nem feltétlenül lehetne megvalósítani;

| 9. | kiemeli, hogy az önkéntesség szerepet játszik új és innovatív megoldások keresésében az újonnan felmerülő szociális problémákra, és kísérleti környezetet biztosít az új szolgáltatások és munkalehetőségek kipróbálására; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy az önkéntesség szerepet játszik új és innovatív megoldások keresésében az újonnan felmerülő szociális problémákra, és kísérleti környezetet biztosít az új szolgáltatások és munkalehetőségek kipróbálására;

| 10. | hangsúlyozza azonban, hogy az önkéntesség semmilyen körülmények között nem helyettesítheti a fizetett munkaerőt; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza azonban, hogy az önkéntesség semmilyen körülmények között nem helyettesítheti a fizetett munkaerőt;

| 11. | rámutat arra, hogy az önkéntesség kedvező hatással van az egészségre, és költségcsökkenést jelenthet a helyi, regionális és országos egészségügyi szolgáltatóknak. A kutatások szerint az önkéntes munka különösen kedvező hatást gyakorolhat az idősebbek egészségére (5). Ez a jótékony hatás a fiataloktól kezdve a nyugdíjasokig minden korosztályt érinthet, és testi és pszichikai betegségeket előzhet meg; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy az önkéntesség kedvező hatással van az egészségre, és költségcsökkenést jelenthet a helyi, regionális és országos egészségügyi szolgáltatóknak. A kutatások szerint az önkéntes munka különösen kedvező hatást gyakorolhat az idősebbek egészségére (5). Ez a jótékony hatás a fiataloktól kezdve a nyugdíjasokig minden korosztályt érinthet, és testi és pszichikai betegségeket előzhet meg;

| 12. | rámutat az önkéntességnek az egész életen át tartó tanulásban játszott kulcsszerepére, mivel az önkéntesek olyan új készségeket sajátíthatnak el, amelyek hozzájárulnak személyes, társadalmi és kulturális fejlődésükhöz, valamint állandóan változó gazdasági környezetünkben javítják és adaptálják foglalkoztathatóságukat. Különösen helyesli az iskolákban folytatott önkéntes tevékenységeket, az általuk képviselt értékek átadása érdekében; |
| --- | --- |

12.

rámutat az önkéntességnek az egész életen át tartó tanulásban játszott kulcsszerepére, mivel az önkéntesek olyan új készségeket sajátíthatnak el, amelyek hozzájárulnak személyes, társadalmi és kulturális fejlődésükhöz, valamint állandóan változó gazdasági környezetünkben javítják és adaptálják foglalkoztathatóságukat. Különösen helyesli az iskolákban folytatott önkéntes tevékenységeket, az általuk képviselt értékek átadása érdekében;

| 13. | hangsúlyozza az önkéntesség szerepét a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatásában és számos Unió által finanszírozott kezdeményezés, pl. a LEADER program sikeres végrehajtásának elősegítésében. Ez a tevékenység ellensúlyozza a globalizáció kedvezőtlen hatásait, és fenntartható helyi gazdasági fejlődést biztosít; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az önkéntesség szerepét a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatásában és számos Unió által finanszírozott kezdeményezés, pl. a LEADER program sikeres végrehajtásának elősegítésében. Ez a tevékenység ellensúlyozza a globalizáció kedvezőtlen hatásait, és fenntartható helyi gazdasági fejlődést biztosít;

| 14. | ösztönzi az állami hatóságok és az önkéntes szervezetek közötti fokozottabb együttműködést a vonatkozó állami politikák kidolgozásában, annak érdekében, hogy e politikák jobban megfeleljenek az önkéntes szektor igényeinek. |
| --- | --- |

14.

ösztönzi az állami hatóságok és az önkéntes szervezetek közötti fokozottabb együttműködést a vonatkozó állami politikák kidolgozásában, annak érdekében, hogy e politikák jobban megfeleljenek az önkéntes szektor igényeinek.

Az önkéntességre vonatkozó kutatások és statisztikai adatok hiánya

| 15. | hangsúlyozza, hogy azonnal orvosolni kell az önkéntesség gazdasági hasznáról szóló, teljes és pontos uniós, illetve országos statisztikák hiányát; ezért üdvözli Belgium, Franciaország, Csehország, Olaszország és Szlovákia kötelezettségvállalását A nonprofit intézmények a nemzeti számlarendszerben című ENSZ-kézikönyv végrehajtását illetően; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy azonnal orvosolni kell az önkéntesség gazdasági hasznáról szóló, teljes és pontos uniós, illetve országos statisztikák hiányát; ezért üdvözli Belgium, Franciaország, Csehország, Olaszország és Szlovákia kötelezettségvállalását A nonprofit intézmények a nemzeti számlarendszerben című ENSZ-kézikönyv végrehajtását illetően;

| 16. | bátorítja, hogy a tagállamok pontos statisztikai adatokat gyűjtsenek a helyi és regionális szintű önkéntes tevékenységekben való részvételről is, mindkét szint megfelelő kezdeményezései fejlesztésének támogatására; |
| --- | --- |

16.

bátorítja, hogy a tagállamok pontos statisztikai adatokat gyűjtsenek a helyi és regionális szintű önkéntes tevékenységekben való részvételről is, mindkét szint megfelelő kezdeményezései fejlesztésének támogatására;

| 17. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy módszeresen gyűjtsön további adatokat az önkéntesekről és az általuk nyújtott szolgáltatásokról, és egyetért azzal, hogy az önkéntesség gazdasági értékének pontos felmérése érdekében az EUROSTAT statisztikáiban külön kategóriaként jelenjen meg ez a tevékenység; |
| --- | --- |

17.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy módszeresen gyűjtsön további adatokat az önkéntesekről és az általuk nyújtott szolgáltatásokról, és egyetért azzal, hogy az önkéntesség gazdasági értékének pontos felmérése érdekében az EUROSTAT statisztikáiban külön kategóriaként jelenjen meg ez a tevékenység;

| 18. | azt ajánlja, hogy a tevékenységek helyi, regionális és országos szintű fejlődési irányairól, kiterjedtségéről és jellemzőiről szóló adatgyűjtés céljából végezzenek uniós szintű összehasonlító kutatást az önkéntességről. Ez egyértelműen kimutatná az önkéntes tevékenységek és a hozzájuk kapcsolódó infrastruktúra terén meglévő kulturális hasonlóságokat és eltéréseket; |
| --- | --- |

18.

azt ajánlja, hogy a tevékenységek helyi, regionális és országos szintű fejlődési irányairól, kiterjedtségéről és jellemzőiről szóló adatgyűjtés céljából végezzenek uniós szintű összehasonlító kutatást az önkéntességről. Ez egyértelműen kimutatná az önkéntes tevékenységek és a hozzájuk kapcsolódó infrastruktúra terén meglévő kulturális hasonlóságokat és eltéréseket;

| 19. | azt ajánlja, hogy Unió-szerte végezzenek kutatásokat az önkéntesség helyi és regionális szintű előmozdítása és támogatása terén szerzett, bevált gyakorlatként értékelhető tapasztalatok meghatározása céljából. A kutatások eredményétől függően az önkéntesség területén tapasztaltabb régiók támogathatnának más régiókat és településeket az új kezdeményezések kidolgozásában; |
| --- | --- |

19.

azt ajánlja, hogy Unió-szerte végezzenek kutatásokat az önkéntesség helyi és regionális szintű előmozdítása és támogatása terén szerzett, bevált gyakorlatként értékelhető tapasztalatok meghatározása céljából. A kutatások eredményétől függően az önkéntesség területén tapasztaltabb régiók támogathatnának más régiókat és településeket az új kezdeményezések kidolgozásában;

Az önkéntesek jogállása

| 20. | úgy véli, hogy az önkéntesség nem tisztázott jogállásával kapcsolatos ügyekre, különös tekintettel a jogokra és a kötelezettségekre, nagyobb figyelmet kellene fordítani, és azt ajánlja, hogy szükség esetén az önkénteseknek világosan meghatározott és az összes tagállamban érvényes jogi státust kellene adni az önkéntes munka céljából történő nemzetközi utazásokhoz; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az önkéntesség nem tisztázott jogállásával kapcsolatos ügyekre, különös tekintettel a jogokra és a kötelezettségekre, nagyobb figyelmet kellene fordítani, és azt ajánlja, hogy szükség esetén az önkénteseknek világosan meghatározott és az összes tagállamban érvényes jogi státust kellene adni az önkéntes munka céljából történő nemzetközi utazásokhoz;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az önkéntes munka akadályait szabályos esetben – a biztosítás hiányát, illetve az állami juttatások, pl. társadalombiztosítás megvonását – ki kell iktatni, és megfelelő jogi keretszabályozást kell elfogadni ennek biztosítására; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az önkéntes munka akadályait szabályos esetben – a biztosítás hiányát, illetve az állami juttatások, pl. társadalombiztosítás megvonását – ki kell iktatni, és megfelelő jogi keretszabályozást kell elfogadni ennek biztosítására;

Az önkénteseket segítő infrastruktúra támogatása

| 22. | javasolja, hogy az önkéntes szervezetek önállóságának szavatolása mellett a helyi és regionális önkormányzatok támogassák az önkéntességet elősegítő infrastruktúrák kialakítására irányuló erőfeszítéseket. Például a helyi önkéntesközpontok vagy más megfelelő infrastruktúrák az önkéntesmunka-lehetőségekről szóló tájékoztatás révén segíthetik az önkéntes munka ösztönzését, és „professzionális” szintre emelhetik az önkéntesirányítási gyakorlatokat az önkénteseket foglalkoztató szervezetek körében; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy az önkéntes szervezetek önállóságának szavatolása mellett a helyi és regionális önkormányzatok támogassák az önkéntességet elősegítő infrastruktúrák kialakítására irányuló erőfeszítéseket. Például a helyi önkéntesközpontok vagy más megfelelő infrastruktúrák az önkéntesmunka-lehetőségekről szóló tájékoztatás révén segíthetik az önkéntes munka ösztönzését, és „professzionális” szintre emelhetik az önkéntesirányítási gyakorlatokat az önkénteseket foglalkoztató szervezetek körében;

| 23. | rámutat arra, hogy az önkéntes munka elismerésére már léteznek decentralizált kompetenciaigazolások, amelyek tanúsítják az önkéntes tevékenység keretében elsajátított képességeket, ismereteket és tapasztalatokat (6), és felhívja a figyelmet az abban rejlő lehetőségekre, hogy a már létező rendszereket összekössék a EUROPASS CV-rendszerrel, annak előmozdítása érdekében, hogy a foglalkoztathatóság mérlegelésekor Európa-szerte elismerjék az odavágó önkéntes tapasztalatokat; |
| --- | --- |

23.

rámutat arra, hogy az önkéntes munka elismerésére már léteznek decentralizált kompetenciaigazolások, amelyek tanúsítják az önkéntes tevékenység keretében elsajátított képességeket, ismereteket és tapasztalatokat (6), és felhívja a figyelmet az abban rejlő lehetőségekre, hogy a már létező rendszereket összekössék a EUROPASS CV-rendszerrel, annak előmozdítása érdekében, hogy a foglalkoztathatóság mérlegelésekor Európa-szerte elismerjék az odavágó önkéntes tapasztalatokat;

| 24. | szintén felhívja a figyelmet egy, az önkéntes- és a vállalkozói szférába tartozó szervezeteket jutalmazó uniós díjban rejlő lehetőségekre, amely révén ki lehetne emelni az önkéntesség előmozdításában és ösztönzésében felmutatott bevált gyakorlatok és kiválóság példáit. Az idevágó témákról, például az önkéntesirányításról és -támogatásról szóló uniós szintű párbeszéd ösztönzése érdekében a díjkiosztást évente meg lehetne rendezni; |
| --- | --- |

24.

szintén felhívja a figyelmet egy, az önkéntes- és a vállalkozói szférába tartozó szervezeteket jutalmazó uniós díjban rejlő lehetőségekre, amely révén ki lehetne emelni az önkéntesség előmozdításában és ösztönzésében felmutatott bevált gyakorlatok és kiválóság példáit. Az idevágó témákról, például az önkéntesirányításról és -támogatásról szóló uniós szintű párbeszéd ösztönzése érdekében a díjkiosztást évente meg lehetne rendezni;

| 25. | kiemeli, hogy a gyermekekkel és sérülékeny felnőttekkel kapcsolatos önkéntes munkát illetően a tagállamok nem alakítottak ki összehangolt uniós szintű rendőrségi átvilágítási eljárást, ezért a migránsok nem tudnak megfelelni a tagállamok és az önkénteseket foglalkoztató szervezetek által előírt, a gyermekekkel és sérülékeny felnőttekkel szembeni esetleges visszaélések elleni védelmet célzó követelményeknek; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy a gyermekekkel és sérülékeny felnőttekkel kapcsolatos önkéntes munkát illetően a tagállamok nem alakítottak ki összehangolt uniós szintű rendőrségi átvilágítási eljárást, ezért a migránsok nem tudnak megfelelni a tagállamok és az önkénteseket foglalkoztató szervezetek által előírt, a gyermekekkel és sérülékeny felnőttekkel szembeni esetleges visszaélések elleni védelmet célzó követelményeknek;

Az önkéntes tevékenységre támaszkodó szervezetek támogatása

| 26. | üdvözli, hogy egyes főigazgatóságok (különösen az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság) igyekeznek megértőbb megközelítést alkalmazni, és az önkéntes tevékenységeket az Unió által finanszírozott projektekhez elfogadják egyidejű közös finanszírozásként; továbbá hangsúlyozza, hogy az önkéntes tevékenységet jobban el kellene ismerni a társfinanszírozással egyenrangú eszközként más uniós finanszírozási programokban, amint e tevékenység költségei megfelelően számszerűsíthetők. Ez némileg előremozdítaná azt, hogy közvetlenül elismerjék az önkéntes szervezeteknek az önkéntesek alkalmazása terén képviselt értékét; |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy egyes főigazgatóságok (különösen az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság) igyekeznek megértőbb megközelítést alkalmazni, és az önkéntes tevékenységeket az Unió által finanszírozott projektekhez elfogadják egyidejű közös finanszírozásként; továbbá hangsúlyozza, hogy az önkéntes tevékenységet jobban el kellene ismerni a társfinanszírozással egyenrangú eszközként más uniós finanszírozási programokban, amint e tevékenység költségei megfelelően számszerűsíthetők. Ez némileg előremozdítaná azt, hogy közvetlenül elismerjék az önkéntes szervezeteknek az önkéntesek alkalmazása terén képviselt értékét;

| 27. | elismeri, hogy a bevált önkéntesirányítási gyakorlatoknak az önkénteseket foglalkoztató szervezetek körében történő népszerűsítése és támogatása fontos. A kutatások szerint e bevált gyakorlatok alkalmazása növelheti a szervezeten belül az önkéntes munkára jelentkezők számát és a már meglévő önkéntesek megtartását (7); |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy a bevált önkéntesirányítási gyakorlatoknak az önkénteseket foglalkoztató szervezetek körében történő népszerűsítése és támogatása fontos. A kutatások szerint e bevált gyakorlatok alkalmazása növelheti a szervezeten belül az önkéntes munkára jelentkezők számát és a már meglévő önkéntesek megtartását (7);

| 28. | a szervezési hatékonyság növelése és annak érdekében, hogy az önkéntesség terén emlékezetes tapasztalatok szülessenek, arra ösztönzi az önkénteseket foglalkoztató szervezeteket, hogy önkénteseik készségeivel és energiáival stratégiai módon, előzetes politikák és tervek alapján gazdálkodjanak; |
| --- | --- |

28.

a szervezési hatékonyság növelése és annak érdekében, hogy az önkéntesség terén emlékezetes tapasztalatok szülessenek, arra ösztönzi az önkénteseket foglalkoztató szervezeteket, hogy önkénteseik készségeivel és energiáival stratégiai módon, előzetes politikák és tervek alapján gazdálkodjanak;

Az önkéntesség szerepe a társadalmi kohézióban

| 29. | rámutat arra, hogy az önkéntes tevékenység kulcsszerepet játszhat az egyes emberek személyiségfejlődésében. Újfajta rálátást nyit a társadalomra, és fokozhatja az önbecsülést és az önbizalmat, így az önkéntesek teljesebb értékű szerepet játszhatnak a tágabb értelemben vett társadalomban. Az önkéntesek munkája helyi és regionális szinten is nagy jelentőségű mind a gazdasági és kulturális, mind a társadalmi fejlődés számára; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy az önkéntes tevékenység kulcsszerepet játszhat az egyes emberek személyiségfejlődésében. Újfajta rálátást nyit a társadalomra, és fokozhatja az önbecsülést és az önbizalmat, így az önkéntesek teljesebb értékű szerepet játszhatnak a tágabb értelemben vett társadalomban. Az önkéntesek munkája helyi és regionális szinten is nagy jelentőségű mind a gazdasági és kulturális, mind a társadalmi fejlődés számára;

| 30. | elismeri, hogy az önkéntesség fontos szerepet játszhat az új és a hagyományosan kirekesztett közösségek integrációjában mind helyi, mind regionális, mind pedig országos szinten. Az önkéntesség révén az egyes emberek és csoportok pozitív és kölcsönösen támogató környezetben megismerkedhetnek más társadalmi hátterű emberekkel; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy az önkéntesség fontos szerepet játszhat az új és a hagyományosan kirekesztett közösségek integrációjában mind helyi, mind regionális, mind pedig országos szinten. Az önkéntesség révén az egyes emberek és csoportok pozitív és kölcsönösen támogató környezetben megismerkedhetnek más társadalmi hátterű emberekkel;

| 31. | óva int attól, hogy az Európai Unió az önkéntességhez nyújtott támogatásait túlságosan az ifjúságra koncentrálja, és hangsúlyozza, hogy az önkéntesség olyan tevékenység, amelyben minden társadalmi réteg teljes értékű és hasznos szerepet játszhat; |
| --- | --- |

31.

óva int attól, hogy az Európai Unió az önkéntességhez nyújtott támogatásait túlságosan az ifjúságra koncentrálja, és hangsúlyozza, hogy az önkéntesség olyan tevékenység, amelyben minden társadalmi réteg teljes értékű és hasznos szerepet játszhat;

| 32. | ezért az európai népesség öregedésének fényében arra ösztönzi az Uniót, hogy külön ösztönözze az időseket, hogy vállaljanak önkéntes munkát, mivel ők (a) nagy élettapasztalattal rendelkeznek és életük során számos készséget elsajátítottak, és (b) az önkéntesség jótékony egészségügyi hatásai már bizonyítottak. Ennek kiváló példája az írországi Active Retirement Associations [aktív nyugdíjasok szövetségei]; |
| --- | --- |

32.

ezért az európai népesség öregedésének fényében arra ösztönzi az Uniót, hogy külön ösztönözze az időseket, hogy vállaljanak önkéntes munkát, mivel ők (a) nagy élettapasztalattal rendelkeznek és életük során számos készséget elsajátítottak, és (b) az önkéntesség jótékony egészségügyi hatásai már bizonyítottak. Ennek kiváló példája az írországi Active Retirement Associations [aktív nyugdíjasok szövetségei];

| 33. | elismeri, hogy az önkéntességnek kulcsszerepe van az egyének és csoportok közti társadalmi válaszfalak lebontásában azáltal, hogy (a) szociális támogatást nyújt a sérülékeny gyerekek és felnőttek számára, és (b) maga az önkéntes is új kapcsolati hálót építhet ki, és csökkentheti saját elszigeteltségét; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy az önkéntességnek kulcsszerepe van az egyének és csoportok közti társadalmi válaszfalak lebontásában azáltal, hogy (a) szociális támogatást nyújt a sérülékeny gyerekek és felnőttek számára, és (b) maga az önkéntes is új kapcsolati hálót építhet ki, és csökkentheti saját elszigeteltségét;

| 34. | felhívja a figyelmet arra, hogy az önkéntesség és a konkrét projektek milyen szerepet játszhatnak a nemzedékek közötti párbeszéd és megértés előmozdításában és ösztönzésében a mai gyorsan változó társadalomban (8); |
| --- | --- |

34.

felhívja a figyelmet arra, hogy az önkéntesség és a konkrét projektek milyen szerepet játszhatnak a nemzedékek közötti párbeszéd és megértés előmozdításában és ösztönzésében a mai gyorsan változó társadalomban (8);

| 35. | kéri, hogy a helyi és regionális EU-hálózatok és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása érdekében a testvérvárosi programon belül hozzanak létre egy finanszírozási kezdeményezést önkéntescsere-programok céljaira; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy a helyi és regionális EU-hálózatok és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása érdekében a testvérvárosi programon belül hozzanak létre egy finanszírozási kezdeményezést önkéntescsere-programok céljaira;

A köz- és a magánszférabeli munkaadók bevonása

| 36. | hangsúlyozza, hogy az önkéntesség az összes európai munkavállaló tekintetében kulcsfontosságú elem a munka és a magánélet közötti egészséges egyensúly előmozdításában, valamint a munkahelyen kívüli tevékenységek és kapcsolatépítés ösztönzésében; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az önkéntesség az összes európai munkavállaló tekintetében kulcsfontosságú elem a munka és a magánélet közötti egészséges egyensúly előmozdításában, valamint a munkahelyen kívüli tevékenységek és kapcsolatépítés ösztönzésében;

| 37. | ajánlja az önkéntesség ösztönzését a helyi és regionális szintű közszolgálati intézményekben. Ezt az alkalmazottaik helyi önkéntesmunka-vállalásra történő ösztönzésével, illetve önkéntes kezdeményezések és partnerségek kialakításával lehet elérni (9); |
| --- | --- |

37.

ajánlja az önkéntesség ösztönzését a helyi és regionális szintű közszolgálati intézményekben. Ezt az alkalmazottaik helyi önkéntesmunka-vállalásra történő ösztönzésével, illetve önkéntes kezdeményezések és partnerségek kialakításával lehet elérni (9);

| 38. | támogatja a vállalkozások és a helyi önkéntes szervezetek közötti fenntartható kapcsolatok kialakítását egyrészt a vállalatoktól származó pénzügyi támogatás biztosítása, másrészt pedig a vállalatok – humánerőforráson alapuló – társadalmi felelősségének ösztönzése érdekében. Ehhez segítséget nyújthatnának a helyi illetőségű kis- és középvállalkozások, valamint az üzleti szféra regionális és helyi képviseleti szervezetei, amelyek ösztönözhetnék a vezetőséget, hogy mozdítsák elő az önkéntes tevékenységet alkalmazottaik körében; |
| --- | --- |

38.

támogatja a vállalkozások és a helyi önkéntes szervezetek közötti fenntartható kapcsolatok kialakítását egyrészt a vállalatoktól származó pénzügyi támogatás biztosítása, másrészt pedig a vállalatok – humánerőforráson alapuló – társadalmi felelősségének ösztönzése érdekében. Ehhez segítséget nyújthatnának a helyi illetőségű kis- és középvállalkozások, valamint az üzleti szféra regionális és helyi képviseleti szervezetei, amelyek ösztönözhetnék a vezetőséget, hogy mozdítsák elő az önkéntes tevékenységet alkalmazottaik körében;

Az uniós dimenzió kialakítása

| 39. | úgy véli, hogy az önkéntesség uniós dimenziója jelentős, ezért következetesebb és átfogóbb politikai megközelítést szeretne, különösen az alábbiak terén:






  — | a jobb megértés támogatása az Uniós szintű statisztikák jobb minősége és több kutatómunka révén, |
| --- | --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az önkéntesség uniós dimenziója jelentős, ezért következetesebb és átfogóbb politikai megközelítést szeretne, különösen az alábbiak terén:

—

a jobb megértés támogatása az Uniós szintű statisztikák jobb minősége és több kutatómunka révén,

| — | az önkéntesség gazdasági hozzájárulásának elismerése és pénzbeli értékének társfinanszírozás formájában történő szélesebb körű elfogadása az uniós finanszírozású programokban, |
| --- | --- |

—

az önkéntesség gazdasági hozzájárulásának elismerése és pénzbeli értékének társfinanszírozás formájában történő szélesebb körű elfogadása az uniós finanszírozású programokban,

| — | az önkéntesség tágabb értelemben vett kezelése EU-szinten, nem csak a polgársággal és az ifjúsággal kapcsolatos ügyek keretében, |
| --- | --- |

—

az önkéntesség tágabb értelemben vett kezelése EU-szinten, nem csak a polgársággal és az ifjúsággal kapcsolatos ügyek keretében,

| — | a tapasztalatok cseréjének és az önkéntesek mobilitásának ösztönzésére irányuló, minden korosztályt megcélzó, egy európai önkéntességi programba szervezendő új kezdeményezések vizsgálata. |
| --- | --- |

—

a tapasztalatok cseréjének és az önkéntesek mobilitásának ösztönzésére irányuló, minden korosztályt megcélzó, egy európai önkéntességi programba szervezendő új kezdeményezések vizsgálata.

| 40. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság kezdeményezzen olyan gyakorlati programokat vagy intézkedéseket, amelyek megnyitják az utat az olyan transznacionális közösségi projektek előtt, amelyek az Unió teljes lakosságát bevonják, és nem csak a fiatalokat; |
| --- | --- |

40.

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság kezdeményezzen olyan gyakorlati programokat vagy intézkedéseket, amelyek megnyitják az utat az olyan transznacionális közösségi projektek előtt, amelyek az Unió teljes lakosságát bevonják, és nem csak a fiatalokat;

| 41. | azt ajánlja, hogy 2012-t nyilvánítsák az önkéntesség révén megvalósuló aktív polgári szerepvállalás európai évének, amelynek keretében népszerűsíthető az önkéntesség, és végrehajthatók az ezen véleményben felvetett kérdések megválaszolását célzó kezdeményezések; |
| --- | --- |

41.

azt ajánlja, hogy 2012-t nyilvánítsák az önkéntesség révén megvalósuló aktív polgári szerepvállalás európai évének, amelynek keretében népszerűsíthető az önkéntesség, és végrehajthatók az ezen véleményben felvetett kérdések megválaszolását célzó kezdeményezések;

| 42. | elismeri, hogy mivel az önkéntesség horizontálisan jelenik meg az uniós politikákban, és az EU számos ágazatban folytatott tevékenységében fontos szerepe van, a jelen véleményben szereplő kérdések sikeres megválaszolása érdekében a meglévő politikák és tevékenységek jobb koordinációjára van szükség; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy mivel az önkéntesség horizontálisan jelenik meg az uniós politikákban, és az EU számos ágazatban folytatott tevékenységében fontos szerepe van, a jelen véleményben szereplő kérdések sikeres megválaszolása érdekében a meglévő politikák és tevékenységek jobb koordinációjára van szükség;

| 43. | sürgeti az Európai Parlamentet, hogy proaktívabban foglalkozzon a számos politikai területet horizontálisan érintő önkéntesség kérdésével. Ezenfelül az Európai Bizottságon belül egy egységes hozzáférési pont segíthet jobban kiaknázni az önkéntességben rejlő lehetőségeket nemcsak az uniós polgárságot és az ifjúságot érintő területeken, hanem számos egyéb politikai terület tekintetében is; |
| --- | --- |

43.

sürgeti az Európai Parlamentet, hogy proaktívabban foglalkozzon a számos politikai területet horizontálisan érintő önkéntesség kérdésével. Ezenfelül az Európai Bizottságon belül egy egységes hozzáférési pont segíthet jobban kiaknázni az önkéntességben rejlő lehetőségeket nemcsak az uniós polgárságot és az ifjúságot érintő területeken, hanem számos egyéb politikai terület tekintetében is;

| 44. | vállalja, hogy adott esetben az Európai Parlamenttel és az Európai Bizottsággal partnerségben támogatja a jelen véleményben megfogalmazott ajánlások megvalósítására irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

44.

vállalja, hogy adott esetben az Európai Parlamenttel és az Európai Bizottsággal partnerségben támogatja a jelen véleményben megfogalmazott ajánlások megvalósítására irányuló erőfeszítéseket.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Liverpoolnak, a 2008. évi európai kulturális fővárosnak az erre az évre vonatkozó fogadási programja például nagyrészt önkéntes elemekből épül fel.

1

(2)  Social Capital and Regional Economic Growth [A társadalmi tőke és a regionális gazdasági növekedés] (Beugelsdijk és van Schaik, 2003).

2

Social Capital and Regional Economic Growth

(3)  The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital [A nemzetek jóléte; a humán- és a társadalmi tőke szerepe] (OECD 2001).

3

The Well-being of Nations; the Role of Human and Social Capital

(4)  A Time Bank és a Reed Executive felmérése az Egyesült Királyság 200 legnagyobb vállalata körében (2000)

4

(http://timebank.org.uk/mediacentre/press_release_details.php?id=76).

(5)  The Health Benefits of Volunteering – A Review of Recent Research [Az önkéntesség jótékony hatásai az egészségre – A legújabb kutatások összefoglalása] (Corporation for National and Community Service, 2007).

5

The Health Benefits of Volunteering – A Review of Recent Research

(6)  Példa erre a németországi Hessen tartomány rendszere

6

(http://www.kompetenznachweis.de).

(7)  Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers [Önkéntesirányítási módszerek és az önkéntesek megtartása] (Mark A. Hager, Jeffrey L. Brudney, 2004. június, The Urban Institute).

7

Volunteer Management Practices and Retention of Volunteers

(8)  Példa erre a galwayi Presentation Secondary School [a Presentation rend középiskolája] átmeneti évfolyamán tanuló 24 diák és a galwayi aktív nyugdíjasok szövetsége 22 felnőtt tagjának közös Élőképek elnevezésű projektje. Ez egy nemzedékközi program, amely ma már a tanterv szerves részét képezi az iskola átmeneti évfolyamán [a középiskola alsóbb osztályait követő vizsgák után választható, vizsgák nélküli, az utolsó két évfolyam függetlenebb tanulási módszereire felkészítő, gyakorlati jellegű év – A ford.].

8

Élőképek

A ford.

(9)  Néhány tagállamban számos helyi és regionális önkormányzat alakított ki vagy támogat önkéntesprogramokat az alkalmazottak körében, gyakran az alkalmazottak önként felajánlanak bizonyos összeget a fizetésükből a szakértelem jótékonysági szervezeteknek való átadása, a fiatal helyi vállalkozók támogatása és a helyi fejlesztési tevékenységek javára.

9

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/16

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Rugalmas biztonság

(2008/C 105/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | arra szólít fel, hogy a jövőbeli megbeszélésekben vegyék figyelembe, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet játszanak a lisszaboni stratégia keretében a rugalmas biztonság megteremtésében, uniós és tagállami szinten is tükrözve ennek valódi jelentőségét. A rugalmas biztonság politikáinak végrehajtásában nagy szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatok dinamikus munkakörnyezetet teremtenek, munkához segítik a polgárokat, és védelmet nyújtanak a munkaerőpiacon kívül rekedteknek, ezért kezdettől fogva be kell vonni őket e politikák kialakításának folyamatába; |
| --- | --- |

—

arra szólít fel, hogy a jövőbeli megbeszélésekben vegyék figyelembe, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet játszanak a lisszaboni stratégia keretében a rugalmas biztonság megteremtésében, uniós és tagállami szinten is tükrözve ennek valódi jelentőségét. A rugalmas biztonság politikáinak végrehajtásában nagy szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatok dinamikus munkakörnyezetet teremtenek, munkához segítik a polgárokat, és védelmet nyújtanak a munkaerőpiacon kívül rekedteknek, ezért kezdettől fogva be kell vonni őket e politikák kialakításának folyamatába;

| — | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy – amikor csak lehetséges – alkalmazza a közösségi módszert, és megerősíti, hogy a nyílt koordinációs módszernek, amely egyre jelentősebb szerepet kap az uniós politikák fejlesztésében, átfogóbbá kell válnia, és számos különféle érdekelt felet magában kell foglalnia, a helyi és regionális önkormányzatokat is belevéve, mivel az ő szintjük az, amelyen az ilyen politikákat általában végrehajtják; |
| --- | --- |

—

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy – amikor csak lehetséges – alkalmazza a közösségi módszert, és megerősíti, hogy a nyílt koordinációs módszernek, amely egyre jelentősebb szerepet kap az uniós politikák fejlesztésében, átfogóbbá kell válnia, és számos különféle érdekelt felet magában kell foglalnia, a helyi és regionális önkormányzatokat is belevéve, mivel az ő szintjük az, amelyen az ilyen politikákat általában végrehajtják;

| — | kéri, hogy a tagállamok kormányai szintjén zajló lisszaboni szakértői felülvizsgálati folyamatot bővítsék ki oly módon, hogy a rugalmas biztonság különböző formáinak feltárása érdekében a helyi és regionális önkormányzatok és egyéb érintettek is profitálhassanak az uniós szakértőcseréből; |
| --- | --- |

—

kéri, hogy a tagállamok kormányai szintjén zajló lisszaboni szakértői felülvizsgálati folyamatot bővítsék ki oly módon, hogy a rugalmas biztonság különböző formáinak feltárása érdekében a helyi és regionális önkormányzatok és egyéb érintettek is profitálhassanak az uniós szakértőcseréből;

| — | javasolja, hogy az európai szinten, az uniós intézmények és az RB közötti, részvételen alapuló interakció javítása érdekében tartsanak éves „csúcstalálkozókat”, megkönnyítendő a rugalmas biztonsággal és a kibővített lisszaboni menetrenddel kapcsolatban az ütemezés meghatározását, a konzultációt és az információcserét. Ez az együttműködés ugyancsak építhetne az RB és az Európai Bizottság strukturált párbeszéddel foglalkozó együttes üléseire, valamint az RB-n belül működő, a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform üléseire; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy az európai szinten, az uniós intézmények és az RB közötti, részvételen alapuló interakció javítása érdekében tartsanak éves „csúcstalálkozókat”, megkönnyítendő a rugalmas biztonsággal és a kibővített lisszaboni menetrenddel kapcsolatban az ütemezés meghatározását, a konzultációt és az információcserét. Ez az együttműködés ugyancsak építhetne az RB és az Európai Bizottság strukturált párbeszéddel foglalkozó együttes üléseire, valamint az RB-n belül működő, a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform üléseire;

| Előadó | : | Dave QUAYLE, Trafford város tanácsának tagja (UK/PES) |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Dave QUAYLE, Trafford város tanácsának tagja (UK/PES)

Referenciaszövegek

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé: több és jobb munkahely a rugalmasságon és biztonságon keresztül

COM(2007) 359 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések a helyi és regionális önkormányzatok szerepéről

| 1. | arra szólít fel, hogy a jövőbeli megbeszélésekben vegyék figyelembe, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet játszanak a lisszaboni stratégia keretében a rugalmas biztonság megteremtésében, uniós és tagállami szinten is tükrözve ennek valódi jelentőségét. A rugalmas biztonság politikáinak végrehajtásában nagy szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatok dinamikus munkakörnyezetet teremtenek, munkához segítik a polgárokat és védelmet nyújtanak a munkaerőpiacon kívül rekedteknek, ezért kezdettől fogva be kell vonni őket e politikák kialakításának folyamatába; |
| --- | --- |

1.

arra szólít fel, hogy a jövőbeli megbeszélésekben vegyék figyelembe, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen szerepet játszanak a lisszaboni stratégia keretében a rugalmas biztonság megteremtésében, uniós és tagállami szinten is tükrözve ennek valódi jelentőségét. A rugalmas biztonság politikáinak végrehajtásában nagy szerepet játszó helyi és regionális önkormányzatok dinamikus munkakörnyezetet teremtenek, munkához segítik a polgárokat és védelmet nyújtanak a munkaerőpiacon kívül rekedteknek, ezért kezdettől fogva be kell vonni őket e politikák kialakításának folyamatába;

| 2. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy – amikor csak lehetséges – alkalmazza a közösségi módszert, és megerősíti, hogy a nyílt koordinációs módszernek, amely egyre jelentősebb szerepet kap az uniós politikák fejlesztésében, átfogóbbá kell válnia, és számos különféle érdekelt felet magában kell foglalnia, a helyi és regionális önkormányzatokat is belevéve, mivel az ő szintjük az, amelyen az ilyen politikákat általában végrehajtják; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy – amikor csak lehetséges – alkalmazza a közösségi módszert, és megerősíti, hogy a nyílt koordinációs módszernek, amely egyre jelentősebb szerepet kap az uniós politikák fejlesztésében, átfogóbbá kell válnia, és számos különféle érdekelt felet magában kell foglalnia, a helyi és regionális önkormányzatokat is belevéve, mivel az ő szintjük az, amelyen az ilyen politikákat általában végrehajtják;

| 3. | kéri, hogy a tagállamok kormányai szintjén zajló lisszaboni szakértői felülvizsgálati folyamatot bővítsék ki oly módon, hogy a rugalmas biztonság különböző formáinak feltárása érdekében a helyi és regionális önkormányzatok és egyéb érintettek is profitálhassanak az uniós szakértőcseréből; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy a tagállamok kormányai szintjén zajló lisszaboni szakértői felülvizsgálati folyamatot bővítsék ki oly módon, hogy a rugalmas biztonság különböző formáinak feltárása érdekében a helyi és regionális önkormányzatok és egyéb érintettek is profitálhassanak az uniós szakértőcseréből;

| 4. | javasolja, hogy az európai szinten, az uniós intézmények és az RB közötti, részvételen alapuló interakció javítása érdekében tartsanak éves „csúcstalálkozókat”, megkönnyítendő a rugalmas biztonsággal és a kibővített lisszaboni menetrenddel kapcsolatban az ütemezés meghatározását, a konzultációt és az információcserét. Ez az együttműködés ugyancsak építhetne az RB és az Európai Bizottság strukturált párbeszéddel foglalkozó együttes üléseire, valamint az RB-n belül működő, a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform üléseire; |
| --- | --- |

4.

javasolja, hogy az európai szinten, az uniós intézmények és az RB közötti, részvételen alapuló interakció javítása érdekében tartsanak éves „csúcstalálkozókat”, megkönnyítendő a rugalmas biztonsággal és a kibővített lisszaboni menetrenddel kapcsolatban az ütemezés meghatározását, a konzultációt és az információcserét. Ez az együttműködés ugyancsak építhetne az RB és az Európai Bizottság strukturált párbeszéddel foglalkozó együttes üléseire, valamint az RB-n belül működő, a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform üléseire;

| 5. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy adjon tájékoztatást a rugalmas biztonságról folytatott viták eredményeiről; |
| --- | --- |

5.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy adjon tájékoztatást a rugalmas biztonságról folytatott viták eredményeiről;

| 6. | javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek, a civil szervezetek, illetve a szélesebb közösség részvételével tartsanak decentralizált vitákat a rugalmas biztonságról és annak megvalósulásáról; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek, a civil szervezetek, illetve a szélesebb közösség részvételével tartsanak decentralizált vitákat a rugalmas biztonságról és annak megvalósulásáról;

| 7. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak rendelkezniük kell a szükséges hatáskörrel és pénzeszközökkel ahhoz, hogy saját szintjükön beavatkozhassanak. A rugalmas biztonság ösztönzése nem járhat többletköltségekkel a helyi és regionális szint számára, és nem vezethet a munkajogok erodálódásához; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak rendelkezniük kell a szükséges hatáskörrel és pénzeszközökkel ahhoz, hogy saját szintjükön beavatkozhassanak. A rugalmas biztonság ösztönzése nem járhat többletköltségekkel a helyi és regionális szint számára, és nem vezethet a munkajogok erodálódásához;

| 8. | úgy gondolja, hogy csak a közszolgáltatások átfogó és folyamatosan biztosított, a helyi és regionális önkormányzatok által meghatározott, megszervezett és finanszírozott infrastruktúrája – mint amilyen például a közlekedési infrastruktúra, a megfizethető lakhatási lehetőség, illetve a megfizethető és ésszerű időn belül hozzáférhető gondozási lehetőség a gyermekek, a fogyatékkal élők és az idősek számára – jelent megbízható alapot a lisszaboni stratégia révén kitűzött célok eléréséhez; |
| --- | --- |

8.

úgy gondolja, hogy csak a közszolgáltatások átfogó és folyamatosan biztosított, a helyi és regionális önkormányzatok által meghatározott, megszervezett és finanszírozott infrastruktúrája – mint amilyen például a közlekedési infrastruktúra, a megfizethető lakhatási lehetőség, illetve a megfizethető és ésszerű időn belül hozzáférhető gondozási lehetőség a gyermekek, a fogyatékkal élők és az idősek számára – jelent megbízható alapot a lisszaboni stratégia révén kitűzött célok eléréséhez;

| 9. | ezért utal rá, hogy a versenyre, az állami támogatásokra és a belső piacra vonatkozó meglévő európai jogszabályoknak elő kell segíteniük a szükséges szociális szolgáltatások megszervezését és finanszírozását; |
| --- | --- |

9.

ezért utal rá, hogy a versenyre, az állami támogatásokra és a belső piacra vonatkozó meglévő európai jogszabályoknak elő kell segíteniük a szükséges szociális szolgáltatások megszervezését és finanszírozását;

A rugalmas biztonság koncepciója

| 10. | úgy véli, hogy a rugalmas biztonság – mint koncepció – nem szabad, hogy szabványosított modell legyen, amelyet ugyanúgy lehet alkalmazni minden tagállamban, hanem olyan elgondolás, amely további meghatározásra szorul, mivel egyes tagállamok számára messze ható következményei vannak, más tagállamokra viszont kevéssé hat ki; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a rugalmas biztonság – mint koncepció – nem szabad, hogy szabványosított modell legyen, amelyet ugyanúgy lehet alkalmazni minden tagállamban, hanem olyan elgondolás, amely további meghatározásra szorul, mivel egyes tagállamok számára messze ható következményei vannak, más tagállamokra viszont kevéssé hat ki;

| 11. | úgy véli, hogy a rugalmas biztonság koncepciójának a lisszaboni célok (gazdasági növekedés, nagyobb számú és jobb minőségű munkahely megteremtése) jobb teljesítése és ezzel az európai szociális modell és a társadalmi kohézió erősítése érdekében össze kell kapcsolnia a megbízható szociális biztonsági rendszereket az erős és rugalmas munkaerőpiacokkal; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a rugalmas biztonság koncepciójának a lisszaboni célok (gazdasági növekedés, nagyobb számú és jobb minőségű munkahely megteremtése) jobb teljesítése és ezzel az európai szociális modell és a társadalmi kohézió erősítése érdekében össze kell kapcsolnia a megbízható szociális biztonsági rendszereket az erős és rugalmas munkaerőpiacokkal;

| 12. | támogatja egy hozzáférhető, nem kirekesztő jellegű, rugalmas munkaerőpiac létrehozását, amely elismeri és ösztönzi az IKT-t, és különféle munkarendeket (pl. otthoni munkavégzés, távmunka) tesz lehetővé; |
| --- | --- |

12.

támogatja egy hozzáférhető, nem kirekesztő jellegű, rugalmas munkaerőpiac létrehozását, amely elismeri és ösztönzi az IKT-t, és különféle munkarendeket (pl. otthoni munkavégzés, távmunka) tesz lehetővé;

| 13. | úgy véli, hogy jobban figyelembe kell venni a demográfiai változást és a nemzedékek közötti kapcsolatok kérdéseit. Ösztönözni kell az idősebb munkavállalókat megcélzó olyan intézkedéseket, mint például a rugalmas munkaidő, a rugalmas nyugdíj és nyugdíjazási életkor, a jobb képzés. Szükség van az egész életen át tartó tanulás, a jobb képzés és a fiatalok számára a mentori rendszerek ösztönzésére is; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy jobban figyelembe kell venni a demográfiai változást és a nemzedékek közötti kapcsolatok kérdéseit. Ösztönözni kell az idősebb munkavállalókat megcélzó olyan intézkedéseket, mint például a rugalmas munkaidő, a rugalmas nyugdíj és nyugdíjazási életkor, a jobb képzés. Szükség van az egész életen át tartó tanulás, a jobb képzés és a fiatalok számára a mentori rendszerek ösztönzésére is;

| 14. | úgy véli, hogy nagyobb súlyt kell helyezni a nők és általában a polgárok esélyegyenlőségének kérdéseire. A lisszaboni stratégiában kitűzött célokhoz képest a nők egyelőre nagymértékben alulfoglalkoztatottak, és számos fogyatékkal élő személy teljes értékű munkaerőként tudna dolgozni. Ezért a rugalmas biztonság keretében lépéseket kell tenni azért, hogy tartósan túlléphessenek a még meglévő hiányosságokon; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy nagyobb súlyt kell helyezni a nők és általában a polgárok esélyegyenlőségének kérdéseire. A lisszaboni stratégiában kitűzött célokhoz képest a nők egyelőre nagymértékben alulfoglalkoztatottak, és számos fogyatékkal élő személy teljes értékű munkaerőként tudna dolgozni. Ezért a rugalmas biztonság keretében lépéseket kell tenni azért, hogy tartósan túlléphessenek a még meglévő hiányosságokon;

| 15. | úgy véli, hogy a rugalmas biztonság mind a stabil munkaszerződéssel rendelkező munkavállalókat, mind a munkanélkülieket, mind pedig a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett személyeket érinti. A rugalmas biztonság politikája új lehetőségeket teremt a munkához való hozzáférésre azon csoportok számára, akik a munkaerőpiac perifériáján helyezkednek el. Ezenkívül hozzájárul a szakmai mobilitás megerősítéséhez és a munkahelyek rotációjához a stabil munkaviszonnyal rendelkezők esetében. Ebben az összefüggésben tudomásul veszi az Európai Bizottság utalását arra, hogy elmozdulás történik a „munkahely biztonságától” a „foglalkoztatás biztonsága” felé, vagyis az életre szóló munkahelyet immár nem lehet szokásos foglalkoztatási formának tekinteni; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a rugalmas biztonság mind a stabil munkaszerződéssel rendelkező munkavállalókat, mind a munkanélkülieket, mind pedig a társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett személyeket érinti. A rugalmas biztonság politikája új lehetőségeket teremt a munkához való hozzáférésre azon csoportok számára, akik a munkaerőpiac perifériáján helyezkednek el. Ezenkívül hozzájárul a szakmai mobilitás megerősítéséhez és a munkahelyek rotációjához a stabil munkaviszonnyal rendelkezők esetében. Ebben az összefüggésben tudomásul veszi az Európai Bizottság utalását arra, hogy elmozdulás történik a „munkahely biztonságától” a „foglalkoztatás biztonsága” felé, vagyis az életre szóló munkahelyet immár nem lehet szokásos foglalkoztatási formának tekinteni;

| 16. | úgy véli, hogy a rugalmas biztonság megvalósításához a szociális partnerek közötti kölcsönös bizalomra és párbeszédre, valamint a szociális partnerek európai, országos, regionális és helyi szinten történő intenzív bevonására van szükség, a rugalmas biztonság alkalmazásának értékelésére ugyanis igen nehéz általánosan felhasználható mutatókat meghatározni. A rugalmas biztonság tagállamokban történő alkalmazását nemzeti tényezők alapján kellene értékelni, politikai, jogi, intézményi és munkaerő-piaci feltételeket egyaránt tekintetbe véve. Az európai együttműködés fejlesztése során szem előtt kellene tartani ezeket a kérdéseket; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a rugalmas biztonság megvalósításához a szociális partnerek közötti kölcsönös bizalomra és párbeszédre, valamint a szociális partnerek európai, országos, regionális és helyi szinten történő intenzív bevonására van szükség, a rugalmas biztonság alkalmazásának értékelésére ugyanis igen nehéz általánosan felhasználható mutatókat meghatározni. A rugalmas biztonság tagállamokban történő alkalmazását nemzeti tényezők alapján kellene értékelni, politikai, jogi, intézményi és munkaerő-piaci feltételeket egyaránt tekintetbe véve. Az európai együttműködés fejlesztése során szem előtt kellene tartani ezeket a kérdéseket;

| 17. | a mobilitást illetően úgy gondolja, hogy a „belső” rugalmas biztonság is fontos eleme az elgondolásnak, mivel az a termelékenység és versenyképesség terén előrelépést kínál a munkaadóknak, a munkavállalók számára pedig lehetővé teszi, hogy hosszabb időt töltsenek el egy-egy munkahelyen. Helyi szinten a helyi és regionális önkormányzatoknak a szociális partnerekkel közösen meg kell határozniuk, hogy melyek a belső rugalmas biztonság megvalósulásának fő akadályai (pl. a dolgozóknak új készségeket kell elsajátítaniuk), és el kell hárítaniuk ezeket, minimalizálva az elbocsátásokat és a szükségtelen munkahelyváltásokat; |
| --- | --- |

17.

a mobilitást illetően úgy gondolja, hogy a „belső” rugalmas biztonság is fontos eleme az elgondolásnak, mivel az a termelékenység és versenyképesség terén előrelépést kínál a munkaadóknak, a munkavállalók számára pedig lehetővé teszi, hogy hosszabb időt töltsenek el egy-egy munkahelyen. Helyi szinten a helyi és regionális önkormányzatoknak a szociális partnerekkel közösen meg kell határozniuk, hogy melyek a belső rugalmas biztonság megvalósulásának fő akadályai (pl. a dolgozóknak új készségeket kell elsajátítaniuk), és el kell hárítaniuk ezeket, minimalizálva az elbocsátásokat és a szükségtelen munkahelyváltásokat;

A rugalmas biztonság négy eleme

| 18. | úgy véli, hogy a szociális védelem hiánya fenyegetheti a munkaerőpiac rugalmasságát. E kockázat minimalizálása érdekében a rugalmas biztonság alábbi négy alapelvét tiszteletben kell tartani, és konkretizálni kell; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a szociális védelem hiánya fenyegetheti a munkaerőpiac rugalmasságát. E kockázat minimalizálása érdekében a rugalmas biztonság alábbi négy alapelvét tiszteletben kell tartani, és konkretizálni kell;

–   rugalmas szerződéses megállapodások a munkaadó és a munkavállaló számára:

| 19. | noha üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy csökkenti az „insiderek” (alkalmazásban lévők) és az „outsiderek” (munka nélkül lévők) közötti szakadékot, kiemeli annak fontosságát, hogy ennek eredményeként ne sérüljenek az „insiderek” (némely esetben meglehetősen alapszintű) jogai és védelme; |
| --- | --- |

19.

noha üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy csökkenti az „insiderek” (alkalmazásban lévők) és az „outsiderek” (munka nélkül lévők) közötti szakadékot, kiemeli annak fontosságát, hogy ennek eredményeként ne sérüljenek az „insiderek” (némely esetben meglehetősen alapszintű) jogai és védelme;

| 20. | támogatja azt a nézetet, hogy a tagállamokban igazságos és méltányos munkaügyi jogszabályoknak kell lenniük:






  — | az európai munkaügyi jognak nemcsak hogy ki kellene terjednie az egyenlő bánásmódra, a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre, az egyesülés és a képviselet szabadságára, a kollektív tárgyalásra és a kollektív fellépésre, valamint a képzéshez való igazságos hozzáférésre, hanem egyben biztosítania is kellene alkalmazásukat, |
| --- | --- | --- |

20.

támogatja azt a nézetet, hogy a tagállamokban igazságos és méltányos munkaügyi jogszabályoknak kell lenniük:

—

az európai munkaügyi jognak nemcsak hogy ki kellene terjednie az egyenlő bánásmódra, a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre, az egyesülés és a képviselet szabadságára, a kollektív tárgyalásra és a kollektív fellépésre, valamint a képzéshez való igazságos hozzáférésre, hanem egyben biztosítania is kellene alkalmazásukat,

| — | a be nem jelentett munka ellen a munkajog hatékonyabb érvényesítésével kell fellépni, |
| --- | --- |

—

a be nem jelentett munka ellen a munkajog hatékonyabb érvényesítésével kell fellépni,

| — | a Régiók Bizottsága fontosnak tartja, hogy az EU és tagállamai tevékeny szerepet vállaljanak többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) gyakorlati erőfeszítéseiben, amelyek a nemzetközi munkaügyi normák előmozdítására és alkalmazására irányulnak, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottsága fontosnak tartja, hogy az EU és tagállamai tevékeny szerepet vállaljanak többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) gyakorlati erőfeszítéseiben, amelyek a nemzetközi munkaügyi normák előmozdítására és alkalmazására irányulnak,

| 21. | megállapítja, hogy a rugalmas európai munkaerő-piaci politikának ki kell térnie az adott országban élők életkörülményeire és szükségleteire, és figyelembe kell vennie azokat. Nem engedhető meg, hogy a rugalmas biztonság jelszava alatt egyoldalúan fellazuljanak a regionális szociális normák, ahol vannak ilyenek; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a rugalmas európai munkaerő-piaci politikának ki kell térnie az adott országban élők életkörülményeire és szükségleteire, és figyelembe kell vennie azokat. Nem engedhető meg, hogy a rugalmas biztonság jelszava alatt egyoldalúan fellazuljanak a regionális szociális normák, ahol vannak ilyenek;

| 22. | úgy véli, hogy az olyan megfogalmazások, mint a rugalmas és megbízható, szerződéses megállapodások aggodalomra adnak okot, mivel ezek elméletileg a szokványos munkaviszonyok olyan átfogó deregulációját is lehetővé tehetik, amely a bizonytalan foglalkoztatási viszonyok kiszélesítésének irányába mutat; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az olyan megfogalmazások, mint a rugalmas és megbízható, szerződéses megállapodások aggodalomra adnak okot, mivel ezek elméletileg a szokványos munkaviszonyok olyan átfogó deregulációját is lehetővé tehetik, amely a bizonytalan foglalkoztatási viszonyok kiszélesítésének irányába mutat;

–   aktív munkaerő-piaci politikák (ALMP):

| 23. | határozottan úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia a munkahelyek minőségéről és mennyiségéről egyaránt szól, és hogy a munkának a szociális támogatásoknál többet kell fizetnie. Az EU-nak és a tagállamoknak ezért a kirekesztéstől mentes, fenntartható munkaerőpiacok kialakításának támogatása révén ösztönöznie kell a „minőségi” munkahelyek teremtését, foglalkoznia kell a dolgozók szegénysége és a munkahelyi megkülönböztetés sajnálatos problémáival, és a munkanélküliség csökkentését célzó aktív munkaerő-piaci politikák támogatása során a mennyiségre is koncentrálnia kell. A munka a legjobb biztosíték a szociális kirekesztés ellen: a munkanélküliség/inaktivitás egyenlőtlenségekhez és szakadáshoz vezethet a társadalomban; |
| --- | --- |

23.

határozottan úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia a munkahelyek minőségéről és mennyiségéről egyaránt szól, és hogy a munkának a szociális támogatásoknál többet kell fizetnie. Az EU-nak és a tagállamoknak ezért a kirekesztéstől mentes, fenntartható munkaerőpiacok kialakításának támogatása révén ösztönöznie kell a „minőségi” munkahelyek teremtését, foglalkoznia kell a dolgozók szegénysége és a munkahelyi megkülönböztetés sajnálatos problémáival, és a munkanélküliség csökkentését célzó aktív munkaerő-piaci politikák támogatása során a mennyiségre is koncentrálnia kell. A munka a legjobb biztosíték a szociális kirekesztés ellen: a munkanélküliség/inaktivitás egyenlőtlenségekhez és szakadáshoz vezethet a társadalomban;

| 24. | feltételezi, hogy az ALMP és a rugalmas biztonság támogatása még nagyobb nyomás alá helyezheti a helyi és regionális önkormányzatokat a tekintetben, hogy segítsék a munkaerőpiactól legtávolabb kerülteket; |
| --- | --- |

24.

feltételezi, hogy az ALMP és a rugalmas biztonság támogatása még nagyobb nyomás alá helyezheti a helyi és regionális önkormányzatokat a tekintetben, hogy segítsék a munkaerőpiactól legtávolabb kerülteket;

| 25. | úgy véli, hogy valódi előrelépést csak az országos és az európai aktív munkaerő-piaci politikák, valamint a foglalkoztatási és képzési programok decentralizálása, lokalizálása és megvalósításukhoz ösztönzők teremtése révén lehet elérni, hiszen számos program és rendszer olyan szabályokat és kritériumokat szab meg, amelyek a fő célcsoportok esetében gátolhatják a munkanélküliségből a munka világába való előlépést. Ahol lehet, a helyi és regionális önkormányzatoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy saját megítélésük alapján rugalmasan kezeljék az országos szabályokat, megszabhassák például azt, hogy mennyi legyen az az idő, amit a munkakeresőnek segélyen kell töltenie, mielőtt jogosulttá válna az ALMP-támogatásra, vagy azt, hogy a segélyt rendszeresen, újra meg újra igénybevevők milyen jellegű támogatást és mentori segítséget kapjanak, illetve hogy milyen típusú képzésben részesülhetnek a segélyen lévők; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy valódi előrelépést csak az országos és az európai aktív munkaerő-piaci politikák, valamint a foglalkoztatási és képzési programok decentralizálása, lokalizálása és megvalósításukhoz ösztönzők teremtése révén lehet elérni, hiszen számos program és rendszer olyan szabályokat és kritériumokat szab meg, amelyek a fő célcsoportok esetében gátolhatják a munkanélküliségből a munka világába való előlépést. Ahol lehet, a helyi és regionális önkormányzatoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy saját megítélésük alapján rugalmasan kezeljék az országos szabályokat, megszabhassák például azt, hogy mennyi legyen az az idő, amit a munkakeresőnek segélyen kell töltenie, mielőtt jogosulttá válna az ALMP-támogatásra, vagy azt, hogy a segélyt rendszeresen, újra meg újra igénybevevők milyen jellegű támogatást és mentori segítséget kapjanak, illetve hogy milyen típusú képzésben részesülhetnek a segélyen lévők;

| 26. | úgy véli, hogy a munkaerőpiacok szubnacionális természetűek. A munkaerőpiacokon például helyi és regionális foglalkoztatási és béreltérések figyelhetők meg, vannak olyan helyi iparágak, amelyek speciális szakismereteket igényelnek, léteznek olyan helyek, ahol a segélyt igénylők, az alacsony képzettségűek vagy a munkanélküliek jobban koncentrálódnak, illetve olyan helyi közösségek, ahol támogatást kapnak a hátrányos helyzetű csoportok. Meg kell érteni a munkanélküliség okait, és figyelni kell rájuk. Bizonyos csoportokban, például az állami gondozásból kikerülő gyermekek, az idősebbek, a gyermeküket egyedül nevelő szülők, a fogyatékkal élők, a büntetett előéletűek, bizonyos etnikai kisebbségek, illetve a kábítószer-, alkohol- vagy mentális problémákkal küzdők körében magasabb a munkanélküliség; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a munkaerőpiacok szubnacionális természetűek. A munkaerőpiacokon például helyi és regionális foglalkoztatási és béreltérések figyelhetők meg, vannak olyan helyi iparágak, amelyek speciális szakismereteket igényelnek, léteznek olyan helyek, ahol a segélyt igénylők, az alacsony képzettségűek vagy a munkanélküliek jobban koncentrálódnak, illetve olyan helyi közösségek, ahol támogatást kapnak a hátrányos helyzetű csoportok. Meg kell érteni a munkanélküliség okait, és figyelni kell rájuk. Bizonyos csoportokban, például az állami gondozásból kikerülő gyermekek, az idősebbek, a gyermeküket egyedül nevelő szülők, a fogyatékkal élők, a büntetett előéletűek, bizonyos etnikai kisebbségek, illetve a kábítószer-, alkohol- vagy mentális problémákkal küzdők körében magasabb a munkanélküliség;

| 27. | elismeri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az adott tagállam ALMP-jét az egyéni és helyi igényekre szabva alkalmazzák a munkaerőpiactól legtávolabb lévőket, illetve adnak tanácsot számukra és segítik őket. Partneri kapcsolatokat koordinálnak a magán- és az önkéntesszektorral, valamint az állami szférával, hogy segítsenek összehozni azokat a különféle szolgálatokat és szervezeteket, amelyekre szükség van ahhoz, hogy valakit álláshoz segítsenek. Ösztönözni kellene őket a foglalkoztatási és a szaktudás fejlesztésére irányuló politikák összekapcsolását célzó új és innovatív megközelítések, illetve módszerek kiaknázására. Partnerségek keretében könnyebb meghatározni a közös célokat szolgáló együttes prioritásokat, az átfedések elkerülése érdekében gyakran összevonhatók az erőforrások, és célzottabb eredmények várhatók; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az adott tagállam ALMP-jét az egyéni és helyi igényekre szabva alkalmazzák a munkaerőpiactól legtávolabb lévőket, illetve adnak tanácsot számukra és segítik őket. Partneri kapcsolatokat koordinálnak a magán- és az önkéntesszektorral, valamint az állami szférával, hogy segítsenek összehozni azokat a különféle szolgálatokat és szervezeteket, amelyekre szükség van ahhoz, hogy valakit álláshoz segítsenek. Ösztönözni kellene őket a foglalkoztatási és a szaktudás fejlesztésére irányuló politikák összekapcsolását célzó új és innovatív megközelítések, illetve módszerek kiaknázására. Partnerségek keretében könnyebb meghatározni a közös célokat szolgáló együttes prioritásokat, az átfedések elkerülése érdekében gyakran összevonhatók az erőforrások, és célzottabb eredmények várhatók;

| 28. | úgy véli, hogy tanácsadás formájában történő segítségnyújtásra (melyet gyakran közösségi szerveződések végeznek) van szükség a munkába lépés előtt és után, hogy az új munkavállalók megmaradjanak a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy tanácsadás formájában történő segítségnyújtásra (melyet gyakran közösségi szerveződések végeznek) van szükség a munkába lépés előtt és után, hogy az új munkavállalók megmaradjanak a munkaerőpiacon;

| 29. | úgy véli, hogy hatékony és célzott munkaközvetítő szolgáltatásokra van szükség, amelyek a munkát keresők számára alkalmas, érdeklődésüknek és képességeiknek minél jobban megfelelő munkahelyet képesek találni. A munkaerőpiacon belülről igyekvőknek mindig több lehetőségük van szakmai képességeik fejlesztésére, mint a munkaerőpiacon kívülről próbálkozóknak; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy hatékony és célzott munkaközvetítő szolgáltatásokra van szükség, amelyek a munkát keresők számára alkalmas, érdeklődésüknek és képességeiknek minél jobban megfelelő munkahelyet képesek találni. A munkaerőpiacon belülről igyekvőknek mindig több lehetőségük van szakmai képességeik fejlesztésére, mint a munkaerőpiacon kívülről próbálkozóknak;

–   az egész életen át tartó tanulásra irányuló megbízható és rugalmas rendszerek a munkavállalók folyamatos alkalmazkodóképességének és foglalkoztathatóságának biztosítására:

| 30. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az oktatás és képzés biztosításával kulcsszerepet játszanak a képzettségi szint növelésében. Fontos foglalkoztatókként emellett munkavállalóik és a szélesebb közösség képzettségének növeléséért is felelősek; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az oktatás és képzés biztosításával kulcsszerepet játszanak a képzettségi szint növelésében. Fontos foglalkoztatókként emellett munkavállalóik és a szélesebb közösség képzettségének növeléséért is felelősek;

| 31. | úgy véli, hogy az egész életen át tartó tanulásnak az emberek számára életük folyamán végig reális és elérhető lehetőségnek kell lennie. Mindenkit ösztönözni kell, hogy elérje képességeinek határait, és ezt a munkáltatóknak és a társadalomnak támogatnia kell, és el kell ismernie. Javítani kell a képzési és továbbképzési intézkedések minőségét mind a munkába állás előtt, mind pedig utána; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az egész életen át tartó tanulásnak az emberek számára életük folyamán végig reális és elérhető lehetőségnek kell lennie. Mindenkit ösztönözni kell, hogy elérje képességeinek határait, és ezt a munkáltatóknak és a társadalomnak támogatnia kell, és el kell ismernie. Javítani kell a képzési és továbbképzési intézkedések minőségét mind a munkába állás előtt, mind pedig utána;

| 32. | úgy véli, alapvetően fontos, hogy ösztönözzék az embereket a vállalkozói készségek elsajátítására, hogy saját vállalkozást alapíthassanak. Ezzel is támogatható a kkv-k számának növekedése, amelyek helyi jellegűek, hiszen helyi lakosokat vesznek fel, helyi szolgáltatásokat vesznek igénybe, és a környéken fektetnek be; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, alapvetően fontos, hogy ösztönözzék az embereket a vállalkozói készségek elsajátítására, hogy saját vállalkozást alapíthassanak. Ezzel is támogatható a kkv-k számának növekedése, amelyek helyi jellegűek, hiszen helyi lakosokat vesznek fel, helyi szolgáltatásokat vesznek igénybe, és a környéken fektetnek be;

| 33. | úgy véli, hogy a trénereknek jobban oda kellene figyelniük arra, hogy kiknek van szüksége segítségre a tanulásban, hiszen továbbra is rengeteg számolási és írási-olvasási nehézségekkel küzdő ember dolgozik rosszul fizetett munkakörökben, anélkül, hogy valaha is észrevették volna, hogy mire van szükségük; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a trénereknek jobban oda kellene figyelniük arra, hogy kiknek van szüksége segítségre a tanulásban, hiszen továbbra is rengeteg számolási és írási-olvasási nehézségekkel küzdő ember dolgozik rosszul fizetett munkakörökben, anélkül, hogy valaha is észrevették volna, hogy mire van szükségük;

| 34. | javasolja, hogy a képzési és továbbképzési intézkedések és bizonyos esetekben az átképzések költségeit részben a munkáltatók állják, hiszen profitálnak munkavállalóik tudásából, ezért be kell fektetniük készségeik fejlesztésébe. Ha a munkavállalók nagyobb mobilitása miatt a munkáltatók kevésbé hajlandók képezni alkalmazottaikat, és a helyi és regionális önkormányzatok többletfeladatot vesznek át azzal, hogy biztosítják az egész életen át tartó tanulás feltételeit, ehhez megfelelő erőforrásokra van szükségük; |
| --- | --- |

34.

javasolja, hogy a képzési és továbbképzési intézkedések és bizonyos esetekben az átképzések költségeit részben a munkáltatók állják, hiszen profitálnak munkavállalóik tudásából, ezért be kell fektetniük készségeik fejlesztésébe. Ha a munkavállalók nagyobb mobilitása miatt a munkáltatók kevésbé hajlandók képezni alkalmazottaikat, és a helyi és regionális önkormányzatok többletfeladatot vesznek át azzal, hogy biztosítják az egész életen át tartó tanulás feltételeit, ehhez megfelelő erőforrásokra van szükségük;

| 35. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok gyorsan és hatékonyan reagálnak a foglalkoztatás struktúraváltásának következményeire, például a gyárbezárások miatti elbocsátásokra. Megvan a tudásuk és a tapasztalatuk ahhoz, hogy az Európai Szociális Alap vagy más alapok által finanszírozott projekteket dolgozzanak ki az érintett dolgozók átképzésére, tanácsokkal való segítésére és képzettségük javítására oly módon, hogy a megszerzendő ismeretek és készségek megfeleljenek a létrejövő új munkahelyeknek. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak is rendelkezésre kell állnia a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy azok az eseményekre reagálva átképzést kínálhassanak. Egy nagy foglalkoztató megszűnésének hosszú távú hatásai vannak a helyi közösségre, például a fiatalok képzési és foglalkoztatási kilátásai vagy a helyi kereskedők és szolgáltatók szempontjából vagy az elhagyott telephelyet tekintve. Az ilyen problémák kezelésének kulcsa a partneri együttműködésben folytatott munka. Így valamennyi szervezet – beleértve a helyi és regionális önkormányzatokat, az állami munkaügyi és képzőintézményeket, a szakszervezeteket, a közösségi csoportokat és az ipari testületeket – összehangolhatja tevékenységét az erőforrások hatékony, célirányos felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok gyorsan és hatékonyan reagálnak a foglalkoztatás struktúraváltásának következményeire, például a gyárbezárások miatti elbocsátásokra. Megvan a tudásuk és a tapasztalatuk ahhoz, hogy az Európai Szociális Alap vagy más alapok által finanszírozott projekteket dolgozzanak ki az érintett dolgozók átképzésére, tanácsokkal való segítésére és képzettségük javítására oly módon, hogy a megszerzendő ismeretek és készségek megfeleljenek a létrejövő új munkahelyeknek. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak is rendelkezésre kell állnia a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy azok az eseményekre reagálva átképzést kínálhassanak. Egy nagy foglalkoztató megszűnésének hosszú távú hatásai vannak a helyi közösségre, például a fiatalok képzési és foglalkoztatási kilátásai vagy a helyi kereskedők és szolgáltatók szempontjából vagy az elhagyott telephelyet tekintve. Az ilyen problémák kezelésének kulcsa a partneri együttműködésben folytatott munka. Így valamennyi szervezet – beleértve a helyi és regionális önkormányzatokat, az állami munkaügyi és képzőintézményeket, a szakszervezeteket, a közösségi csoportokat és az ipari testületeket – összehangolhatja tevékenységét az erőforrások hatékony, célirányos felhasználása érdekében;

| 36. | miközben úgy véli, feltétlenül helyes képezni az embereket, hogy alkalmazkodni tudjanak az új kihívásokhoz, úgy gondolja, egyben kulturális szemléletváltásra is szükség van az érintettek részéről annak érdekében, hogy meg tudjanak birkózni a munkaerő-piaci kockázatokkal. Ez a szemléletváltás azonban csak akkor történhet meg, ha a rugalmas biztonság elemei nem járnak a munkajogok kiüresedésével, és ha megvalósításuk mechanizmusai stabilak és azonos jelentőségűek; |
| --- | --- |

36.

miközben úgy véli, feltétlenül helyes képezni az embereket, hogy alkalmazkodni tudjanak az új kihívásokhoz, úgy gondolja, egyben kulturális szemléletváltásra is szükség van az érintettek részéről annak érdekében, hogy meg tudjanak birkózni a munkaerő-piaci kockázatokkal. Ez a szemléletváltás azonban csak akkor történhet meg, ha a rugalmas biztonság elemei nem járnak a munkajogok kiüresedésével, és ha megvalósításuk mechanizmusai stabilak és azonos jelentőségűek;

–   korszerű szociális biztonsági rendszerek, amelyek megfelelő jövedelemtámogatást nyújtanak, és egyidejűleg elősegítik a munkaerő-piaci mobilitást is:

| 37. | sürgeti, hogy uniós szinten szorosabb kapcsolat jöjjön létre a rugalmas biztonságról folytatott vita, illetve az EU aktív bevonásra vonatkozó menetrendje között. Az EU-nak nem szabad szem elől tévesztenie a társadalmi befogadásra vonatkozó szélesebb körű céljait és az európai szociális modellt. A gyenge szociális jóléti programok gátolják a rugalmas munkaerőpiacok kialakulását, és végső soron lassítják a gazdasági növekedést. Az anyagi biztonság alapfeltétel minden dolgozó számára, legyen akár alacsony, közepes vagy magas beosztásban, így megfelelő szociális biztonsági rendszereknek kell támogatniuk az embereket, amikor két munkahely közt éppen munka nélkül vannak, vagy belépni készülnek a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

37.

sürgeti, hogy uniós szinten szorosabb kapcsolat jöjjön létre a rugalmas biztonságról folytatott vita, illetve az EU aktív bevonásra vonatkozó menetrendje között. Az EU-nak nem szabad szem elől tévesztenie a társadalmi befogadásra vonatkozó szélesebb körű céljait és az európai szociális modellt. A gyenge szociális jóléti programok gátolják a rugalmas munkaerőpiacok kialakulását, és végső soron lassítják a gazdasági növekedést. Az anyagi biztonság alapfeltétel minden dolgozó számára, legyen akár alacsony, közepes vagy magas beosztásban, így megfelelő szociális biztonsági rendszereknek kell támogatniuk az embereket, amikor két munkahely közt éppen munka nélkül vannak, vagy belépni készülnek a munkaerőpiacra;

| 38. | arra ösztönöz, hogy a tagállamok kormányai a helyi és regionális önkormányzatok és a szociális partnerek részvételével folytassanak országos vitákat a rugalmas biztonság eléréséhez szükséges szociális biztonság szintjéről. Az átállás hatékonyságát a tagállamok szociális biztonsági rendszerének erőssége határozza meg; |
| --- | --- |

38.

arra ösztönöz, hogy a tagállamok kormányai a helyi és regionális önkormányzatok és a szociális partnerek részvételével folytassanak országos vitákat a rugalmas biztonság eléréséhez szükséges szociális biztonság szintjéről. Az átállás hatékonyságát a tagállamok szociális biztonsági rendszerének erőssége határozza meg;

| 39. | úgy véli, hogy a nem kormányzati szervezetek mellett a helyi és regionális önkormányzatok is erőteljesen fellépnek az „outsiderek”, azaz a munka nélkül lévők érdekében. A legkiszolgáltatottabb rétegeket továbbra is védeni kell; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a nem kormányzati szervezetek mellett a helyi és regionális önkormányzatok is erőteljesen fellépnek az „outsiderek”, azaz a munka nélkül lévők érdekében. A legkiszolgáltatottabb rétegeket továbbra is védeni kell;

| 40. | látja, hogy a munkanélküliség Európa-szerte makacsul magas szinten marad, s az emberek nem tudnak függetlenedni a járuléktól, sokuk újra meg újra munkanélküli segélyért folyamodik. Úgy véli, hogy valódi előrelépést csak az országos és európai foglalkoztatási és képzési programok decentralizálása, lokalizálása és megvalósításukhoz ösztönzők teremtése révén lehet elérni; |
| --- | --- |

40.

látja, hogy a munkanélküliség Európa-szerte makacsul magas szinten marad, s az emberek nem tudnak függetlenedni a járuléktól, sokuk újra meg újra munkanélküli segélyért folyamodik. Úgy véli, hogy valódi előrelépést csak az országos és európai foglalkoztatási és képzési programok decentralizálása, lokalizálása és megvalósításukhoz ösztönzők teremtése révén lehet elérni;

| 41. | azokban a tagállamokban is, ahol a szociális biztonsági juttatásokra és munkaerő-piaci intervenciókra fordítható teljes összeget a nemzeti kormányok határozzák meg, lehetőséget kell biztosítani a helyi és regionális önkormányzatoknak arra, hogy saját megítélésük alapján úgy kezeljék ezeket az alapokat, ahogyan az szerintük a nemzeti kereteken belül megfelelő, lehetővé téve, hogy a lehető leghatékonyabban használják fel a pénzt a segélyért folyamodók számának csökkentésére. |
| --- | --- |

41.

azokban a tagállamokban is, ahol a szociális biztonsági juttatásokra és munkaerő-piaci intervenciókra fordítható teljes összeget a nemzeti kormányok határozzák meg, lehetőséget kell biztosítani a helyi és regionális önkormányzatoknak arra, hogy saját megítélésük alapján úgy kezeljék ezeket az alapokat, ahogyan az szerintük a nemzeti kereteken belül megfelelő, lehetővé téve, hogy a lehető leghatékonyabban használják fel a pénzt a segélyért folyamodók számának csökkentésére.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/21

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A fiatalok aktív állampolgári szerepvállalásának oktatás útján történő ösztönzése

(2008/C 105/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | megállapítja, hogy a tagállamok lakosai általában nincsenek tisztában az Európai Unió szerkezeti alapjaival és fejlődési kilátásaival, |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a tagállamok lakosai általában nincsenek tisztában az Európai Unió szerkezeti alapjaival és fejlődési kilátásaival,

| — | megítélése szerint az, hogy a fiataloknak is téves ismereteik vannak e témában, különösen sajnálatos, mivel ők az Európai Unióban fogják felépíteni gazdasági és társadalmi jövőjüket. Az Unió jövője szempontjából az is fontos, hogy a fiatalok képesek legyenek aktív polgári magatartást tanúsítani az Unióval szemben, |
| --- | --- |

—

megítélése szerint az, hogy a fiataloknak is téves ismereteik vannak e témában, különösen sajnálatos, mivel ők az Európai Unióban fogják felépíteni gazdasági és társadalmi jövőjüket. Az Unió jövője szempontjából az is fontos, hogy a fiatalok képesek legyenek aktív polgári magatartást tanúsítani az Unióval szemben,

| — | úgy véli, hogy e tekintetben a Régiók Bizottságára fontos szerep hárul, mivel bizonyos országokban a helyi és regionális önkormányzatok is felelősek a fiatalok oktatásáért, és elég közel állnak a fiatalokhoz ahhoz, hogy hozzájárulhassanak az aktív polgári részvételre való ösztönzésükhöz, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy e tekintetben a Régiók Bizottságára fontos szerep hárul, mivel bizonyos országokban a helyi és regionális önkormányzatok is felelősek a fiatalok oktatásáért, és elég közel állnak a fiatalokhoz ahhoz, hogy hozzájárulhassanak az aktív polgári részvételre való ösztönzésükhöz,

| — | megítélése szerint elengedhetetlen, hogy minden fiatal európai szakmai szükségleteinek és személyes fejlődésének megfelelő oktatásban részesüljön egész életén át, ám az is ugyanolyan fontos, hogy iskolai tananyagukban szerepeljenek azok az ismeretek, amelyek révén az Unió polgárainak érezhetik magukat, |
| --- | --- |

—

megítélése szerint elengedhetetlen, hogy minden fiatal európai szakmai szükségleteinek és személyes fejlődésének megfelelő oktatásban részesüljön egész életén át, ám az is ugyanolyan fontos, hogy iskolai tananyagukban szerepeljenek azok az ismeretek, amelyek révén az Unió polgárainak érezhetik magukat,

| — | azt ugyan nem javasolja, hogy az Unió átvegye a tagállamok oktatásért felelős hatóságainak helyét, indítványozza azonban, hogy értékelje a gyakorlatban használatos módszereket, és javasoljon célkitűzéseket, valamint intézkedéseket azok elérésére, |
| --- | --- |

—

azt ugyan nem javasolja, hogy az Unió átvegye a tagállamok oktatásért felelős hatóságainak helyét, indítványozza azonban, hogy értékelje a gyakorlatban használatos módszereket, és javasoljon célkitűzéseket, valamint intézkedéseket azok elérésére,

| — | hangsúlyozza a már működő és továbbfejlesztésre érdemes nem formális oktatási kezdeményezések jelentőségét, amelyek kiegészítik az Európáról szóló formális oktatást, mivel általában korai, önkéntes felelősségvállalást eredményeznek, ami az aktív polgári szerepvállalás előhírnöke. |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza a már működő és továbbfejlesztésre érdemes nem formális oktatási kezdeményezések jelentőségét, amelyek kiegészítik az Európáról szóló formális oktatást, mivel általában korai, önkéntes felelősségvállalást eredményeznek, ami az aktív polgári szerepvállalás előhírnöke.

| Előadó | : | Claude du GRANRUT (FR/EPP), Picardie régió önkormányzati képviselője |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Claude du GRANRUT (FR/EPP), Picardie régió önkormányzati képviselője

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja, hogy a tagállamok lakosai általában nincsenek tisztában az Európai Unió szerkezeti alapjaival és fejlődési kilátásaival; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a tagállamok lakosai általában nincsenek tisztában az Európai Unió szerkezeti alapjaival és fejlődési kilátásaival;

| 2. | megítélése szerint az, hogy a fiataloknak is téves ismereteik vannak e témában, különösen sajnálatos, mivel ők az Európai Unióban fogják felépíteni gazdasági és társadalmi jövőjüket. Az Unió jövője szempontjából az is fontos, hogy a fiatalok képesek legyenek aktív polgári magatartást tanúsítani az Unióval szemben; |
| --- | --- |

2.

megítélése szerint az, hogy a fiataloknak is téves ismereteik vannak e témában, különösen sajnálatos, mivel ők az Európai Unióban fogják felépíteni gazdasági és társadalmi jövőjüket. Az Unió jövője szempontjából az is fontos, hogy a fiatalok képesek legyenek aktív polgári magatartást tanúsítani az Unióval szemben;

| 3. | úgy ítéli meg, hogy az uniós polgárságnak a Maastrichti Szerződésben (1992) bevezetett, majd az Amszterdami Szerződés 8. cikkének (1) bekezdésében (1997) továbbfejlesztett fogalma az Európai Unió valamennyi polgára számára jelentős jogokat és előjogokat nyújt, amelyek közül némelyik közvetlenül érinti az Unióban élő fiatalokat: ilyen az ahhoz fűződő jog, hogy bármelyik uniós tagországba utazhassanak, ott élhessenek, dolgozhassanak vagy tanulhassanak, továbbá a szavazati jog. Az uniós polgárság nem lép az állampolgárság helyébe, hanem kiegészíti azt; |
| --- | --- |

3.

úgy ítéli meg, hogy az uniós polgárságnak a Maastrichti Szerződésben (1992) bevezetett, majd az Amszterdami Szerződés 8. cikkének (1) bekezdésében (1997) továbbfejlesztett fogalma az Európai Unió valamennyi polgára számára jelentős jogokat és előjogokat nyújt, amelyek közül némelyik közvetlenül érinti az Unióban élő fiatalokat: ilyen az ahhoz fűződő jog, hogy bármelyik uniós tagországba utazhassanak, ott élhessenek, dolgozhassanak vagy tanulhassanak, továbbá a szavazati jog. Az uniós polgárság nem lép az állampolgárság helyébe, hanem kiegészíti azt;

| 4. | megítélése szerint elengedhetetlen, hogy minden fiatal európai szakmai szükségleteinek és személyes fejlődésének megfelelő oktatásban részesüljön, ám az is ugyanolyan fontos, hogy iskolai tananyagukban szerepeljenek azok az ismeretek, amelyek révén az Unió polgárainak érezhetik magukat; |
| --- | --- |

4.

megítélése szerint elengedhetetlen, hogy minden fiatal európai szakmai szükségleteinek és személyes fejlődésének megfelelő oktatásban részesüljön, ám az is ugyanolyan fontos, hogy iskolai tananyagukban szerepeljenek azok az ismeretek, amelyek révén az Unió polgárainak érezhetik magukat;

| 5. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság Partnerség az Európáról szóló kommunikációért című, a közelmúltban elfogadott közleménye (1)elismeri az aktív polgári szerepvállalás jelentőségét. Az RB különösen azt a gyakorlatias megközelítést fogadja örömmel, amely szerint a pedagógusoknak európai témákról szóló kiadványokat és letölthető anyagokat kellene juttatni, és arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy ezeket minél előbb tegye hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság Partnerség az Európáról szóló kommunikációért című, a közelmúltban elfogadott közleménye (1)elismeri az aktív polgári szerepvállalás jelentőségét. Az RB különösen azt a gyakorlatias megközelítést fogadja örömmel, amely szerint a pedagógusoknak európai témákról szóló kiadványokat és letölthető anyagokat kellene juttatni, és arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy ezeket minél előbb tegye hozzáférhetővé;

| 6. | elismeri, hogy a fiatalok csak akkor érezhetik magukat uniós polgárnak, ha egyrészt megismerik az európai identitást alkotó elemeket, tehát Európával kapcsolatos pozitív nevelésben részesülnek: felfedezik a közös értékeket, a közös történelmet, a kultúrák kölcsönhatásait, ráébrednek, hogy azonos szintű szociális és politikai jogok és kötelességek illetik meg őket, illetve hárulnak rájuk, másrészt pedig megértik, hogy Európa a mindennapjaik és a jövőjük szempontjából egyaránt fontos számukra; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a fiatalok csak akkor érezhetik magukat uniós polgárnak, ha egyrészt megismerik az európai identitást alkotó elemeket, tehát Európával kapcsolatos pozitív nevelésben részesülnek: felfedezik a közös értékeket, a közös történelmet, a kultúrák kölcsönhatásait, ráébrednek, hogy azonos szintű szociális és politikai jogok és kötelességek illetik meg őket, illetve hárulnak rájuk, másrészt pedig megértik, hogy Európa a mindennapjaik és a jövőjük szempontjából egyaránt fontos számukra;

| 7. | egy közelmúltban készült felmérés (Eurobarométer, 2007. július) eredményeiből, amelyek szerint míg az európai „elit” viszonylag könnyen alkot képet az európai identitás alkotóelemeiről, az uniós fiatalok összességéről ez korántsem mondható el, azt a következtetést vonja le, hogy az európai öntudat alapját jelentő uniós polgárság alapgondolatát a minden fiatal számára kötelező iskolai oktatás során kell megismertetni; |
| --- | --- |

7.

egy közelmúltban készült felmérés (Eurobarométer, 2007. július) eredményeiből, amelyek szerint míg az európai „elit” viszonylag könnyen alkot képet az európai identitás alkotóelemeiről, az uniós fiatalok összességéről ez korántsem mondható el, azt a következtetést vonja le, hogy az európai öntudat alapját jelentő uniós polgárság alapgondolatát a minden fiatal számára kötelező iskolai oktatás során kell megismertetni;

| 8. | üdvözli a fiatalok társadalmi beilleszkedését kiemelten kezelő Urbact II programot, a különböző uniós intézmények tájékoztatási és kommunikációs akcióit, valamint a Socrates program kedvező hatásait, és elismeri azon pedagóguscsoportok, továbbá fiatalokból álló vagy érdekükben tevékenykedő egyesületek hatékonyságát, amelyek meg kívánják ismertetni diákjaikkal vagy tagjaikkal az európai valóság alapelemeit; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a fiatalok társadalmi beilleszkedését kiemelten kezelő Urbact II programot, a különböző uniós intézmények tájékoztatási és kommunikációs akcióit, valamint a Socrates program kedvező hatásait, és elismeri azon pedagóguscsoportok, továbbá fiatalokból álló vagy érdekükben tevékenykedő egyesületek hatékonyságát, amelyek meg kívánják ismertetni diákjaikkal vagy tagjaikkal az európai valóság alapelemeit;

| 9. | üdvözli a bevált gyakorlatok Európán belüli, helyi és regionális szintű átadását, amely lehetővé teszi a gyermekek és a fiatalok számára, hogy többet tudjanak meg az EU-ról és tagállamairól. Mindazonáltal meggyőződése szerint azt a célt, hogy a fiatalok valóban európai polgárnak érezzék magukat, igazán hatékonyan csak úgy lehet elérni, ha a kezdeményezések valamennyi iskoláskorú gyermekre kiterjednek; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a bevált gyakorlatok Európán belüli, helyi és regionális szintű átadását, amely lehetővé teszi a gyermekek és a fiatalok számára, hogy többet tudjanak meg az EU-ról és tagállamairól. Mindazonáltal meggyőződése szerint azt a célt, hogy a fiatalok valóban európai polgárnak érezzék magukat, igazán hatékonyan csak úgy lehet elérni, ha a kezdeményezések valamennyi iskoláskorú gyermekre kiterjednek;

| 10. | hangsúlyozza ebben az összefüggésben a már működő és továbbfejlesztésre érdemes nem formális oktatási kezdeményezések jelentőségét, amelyek kiegészítik az Európáról szóló formális oktatást, mivel általában korai, önkéntes felelősségvállalást eredményeznek, ami az aktív polgári szerepvállalás előhírnöke; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza ebben az összefüggésben a már működő és továbbfejlesztésre érdemes nem formális oktatási kezdeményezések jelentőségét, amelyek kiegészítik az Európáról szóló formális oktatást, mivel általában korai, önkéntes felelősségvállalást eredményeznek, ami az aktív polgári szerepvállalás előhírnöke;

| 11. | ösztönzi a Youthpass – amely lehetővé teszi a fiatalok szociális munkájának elismerését a „Cselekvő ifjúság” program keretében –, valamint a fiatal munkavállalók európai mobilitását elősegítő Europass alkalmazását; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi a Youthpass – amely lehetővé teszi a fiatalok szociális munkájának elismerését a „Cselekvő ifjúság” program keretében –, valamint a fiatal munkavállalók európai mobilitását elősegítő Europass alkalmazását;

| 12. | tudatában van annak, hogy az iskolai oktatás az uniós tagállamok felelősségi körébe tartozik, emlékeztet azonban az oktatási miniszterek azon határozatára, amely szerint valamennyi iskolába járó fiatal részére az európai uniós alapismereteket is magában foglaló alaptananyagot kell biztosítani; |
| --- | --- |

12.

tudatában van annak, hogy az iskolai oktatás az uniós tagállamok felelősségi körébe tartozik, emlékeztet azonban az oktatási miniszterek azon határozatára, amely szerint valamennyi iskolába járó fiatal részére az európai uniós alapismereteket is magában foglaló alaptananyagot kell biztosítani;

| 13. | azt ugyan nem javasolja az Uniónak, hogy átvegye a tagállamok oktatásért felelős hatóságainak helyét, indítványozza azonban, hogy értékelje az Európai Unió jobb megismerését elősegítő gyakorlatokat; |
| --- | --- |

13.

azt ugyan nem javasolja az Uniónak, hogy átvegye a tagállamok oktatásért felelős hatóságainak helyét, indítványozza azonban, hogy értékelje az Európai Unió jobb megismerését elősegítő gyakorlatokat;

| 14. | úgy véli, hogy e tekintetben a Régiók Bizottságára fontos szerep hárul, mivel bizonyos országokban a helyi és regionális önkormányzatok is felelősek a fiatalok oktatásáért, és elég közel állnak a fiatalokhoz ahhoz, hogy hozzájárulhassanak az aktív polgári részvételre való ösztönzésükhöz; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy e tekintetben a Régiók Bizottságára fontos szerep hárul, mivel bizonyos országokban a helyi és regionális önkormányzatok is felelősek a fiatalok oktatásáért, és elég közel állnak a fiatalokhoz ahhoz, hogy hozzájárulhassanak az aktív polgári részvételre való ösztönzésükhöz;

| 15. | támogatja azokat a kommunikációs intézkedéseket, amelyeket az Európai Bizottság a jövőbeli Lisszaboni Szerződés ratifikálásával összefüggésben várhatóan tesz; |
| --- | --- |

15.

támogatja azokat a kommunikációs intézkedéseket, amelyeket az Európai Bizottság a jövőbeli Lisszaboni Szerződés ratifikálásával összefüggésben várhatóan tesz;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az aktív polgári szerepvállalást célzó iskolai oktatás bármilyen esetleges módosítása, új elemekkel való kibővítése alapos megfontolást és előkészületet igényel, és ezek hatása több évre is kiterjed; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az aktív polgári szerepvállalást célzó iskolai oktatás bármilyen esetleges módosítása, új elemekkel való kibővítése alapos megfontolást és előkészületet igényel, és ezek hatása több évre is kiterjed;

A fiatalok aktív polgári szerepvállalásával kapcsolatban

| 17. | úgy ítéli meg, hogy a fiatalok csak akkor válhatnak aktív európai polgárokká, ha tudatára ébrednek az európai identitás sokszínűségének, amely az Európa múltjára, fejlődési irányaira, belső konfliktusaira, értékeire, kulturális gazdagságára és demokratikus hagyományaira vonatkozó ismereteken, valamint, újabb fejleményként, az európai polgárok alapvető jogainak megerősítésén alapul; |
| --- | --- |

17.

úgy ítéli meg, hogy a fiatalok csak akkor válhatnak aktív európai polgárokká, ha tudatára ébrednek az európai identitás sokszínűségének, amely az Európa múltjára, fejlődési irányaira, belső konfliktusaira, értékeire, kulturális gazdagságára és demokratikus hagyományaira vonatkozó ismereteken, valamint, újabb fejleményként, az európai polgárok alapvető jogainak megerősítésén alapul;

| 18. | ebben az összefüggésben azt a véleményt képviseli, hogy a művészet és a kultúra általában véve fontos, a formális és a nem formális kulturális képzés pedig különösen nagy jelentőségű a fiatalok aktív polgárságának fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

18.

ebben az összefüggésben azt a véleményt képviseli, hogy a művészet és a kultúra általában véve fontos, a formális és a nem formális kulturális képzés pedig különösen nagy jelentőségű a fiatalok aktív polgárságának fejlesztése szempontjából;

| 19. | meggyőződése, hogy ezek az ismeretek részben a formális, részben a nem formális oktatásból származhatnak; |
| --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy ezek az ismeretek részben a formális, részben a nem formális oktatásból származhatnak;

| 20. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye naprakésszé az Eurydice felmérését arról, hogyan történik a polgári szerepvállalásra nevelés az európai iskolákban; |
| --- | --- |

20.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye naprakésszé az Eurydice felmérését arról, hogyan történik a polgári szerepvállalásra nevelés az európai iskolákban;

| 21. | azt javasolja, hogy a formális oktatás keretében tanított valamennyi ide kapcsolható tantárgyat európai dimenzióval gazdagítsák. Ez a pedagógiai nyitás elősegíti, hogy az iskolák olyan polgárokat neveljenek, akik realista módon fogják fel az Unió előnyeit, és szívükön viselik annak fejlődését; |
| --- | --- |

21.

azt javasolja, hogy a formális oktatás keretében tanított valamennyi ide kapcsolható tantárgyat európai dimenzióval gazdagítsák. Ez a pedagógiai nyitás elősegíti, hogy az iskolák olyan polgárokat neveljenek, akik realista módon fogják fel az Unió előnyeit, és szívükön viselik annak fejlődését;

| 22. | szükségesnek tartja több idegen nyelv elsajátítását. A fiatalok felismerték, hogy az idegennyelvtudás bármilyen szakmai pályán előnyt jelent, és az RB üdvözli az ORBAN biztos által a többnyelvűség témájában létrehozott magas szintű szakértői csoport következtetéseit, továbbá az Európai Bizottság nemsokára közzétételre kerülő közleményét szintén a többnyelvűségről, amelynek előnyeit mindenekelőtt a fiataloknak kell élvezniük; |
| --- | --- |

22.

szükségesnek tartja több idegen nyelv elsajátítását. A fiatalok felismerték, hogy az idegennyelvtudás bármilyen szakmai pályán előnyt jelent, és az RB üdvözli az ORBAN biztos által a többnyelvűség témájában létrehozott magas szintű szakértői csoport következtetéseit, továbbá az Európai Bizottság nemsokára közzétételre kerülő közleményét szintén a többnyelvűségről, amelynek előnyeit mindenekelőtt a fiataloknak kell élvezniük;

| 23. | szorgalmazza, hogy a tantervek az Unió intézményeinek lényegére, hatásköreire és működésére vonatkozó ismeretek oktatását is tartalmazzák. Ahogyan minden fiatalnak tanulnia kell a saját országa közigazgatási és politikai intézményeiről, éppúgy mindannyiuknak el kell tudniuk igazodni az Európai Unió intézményei között is. A helyi és regionális önkormányzatok érvényre tudják juttatni a saját szintjükön végrehajtandó konkrét feladatokat, például az uniós strukturális alapokból finanszírozott gazdasági és szociális támogatást; |
| --- | --- |

23.

szorgalmazza, hogy a tantervek az Unió intézményeinek lényegére, hatásköreire és működésére vonatkozó ismeretek oktatását is tartalmazzák. Ahogyan minden fiatalnak tanulnia kell a saját országa közigazgatási és politikai intézményeiről, éppúgy mindannyiuknak el kell tudniuk igazodni az Európai Unió intézményei között is. A helyi és regionális önkormányzatok érvényre tudják juttatni a saját szintjükön végrehajtandó konkrét feladatokat, például az uniós strukturális alapokból finanszírozott gazdasági és szociális támogatást;

| 24. | elismeri, hogy különleges figyelmet kell fordítani a bevándorló családokból, illetve hátrányos környezetből származó fiatalokra, részben azért, hogy kielégíthessék sajátos szükségleteiket, részben pedig azért, mert ha jobban beilleszkednek, a kulturális gazdagság és a szolidaritás forrásai lehetnek a társadalom számára. A 2008-as évet egyébként a kultúrák közötti párbeszéd európai évévé nyilvánították, hogy jobban meg lehessen ismerni és érteni Európa és a világ többi országát; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy különleges figyelmet kell fordítani a bevándorló családokból, illetve hátrányos környezetből származó fiatalokra, részben azért, hogy kielégíthessék sajátos szükségleteiket, részben pedig azért, mert ha jobban beilleszkednek, a kulturális gazdagság és a szolidaritás forrásai lehetnek a társadalom számára. A 2008-as évet egyébként a kultúrák közötti párbeszéd európai évévé nyilvánították, hogy jobban meg lehessen ismerni és érteni Európa és a világ többi országát;

| 25. | tisztában van azzal, hogy a nyelvek és az európai ismeretek fokozottabb előtérbe helyezése a megfelelő ösztönzés, az oktatásért felelős közigazgatási és gazdasági politikai szervek támogatása, továbbá maguk az oktatók támogatása nélkül nem valósulhat meg: az ő számukra szükség esetén megfelelő továbbképzést kell felkínálni; |
| --- | --- |

25.

tisztában van azzal, hogy a nyelvek és az európai ismeretek fokozottabb előtérbe helyezése a megfelelő ösztönzés, az oktatásért felelős közigazgatási és gazdasági politikai szervek támogatása, továbbá maguk az oktatók támogatása nélkül nem valósulhat meg: az ő számukra szükség esetén megfelelő továbbképzést kell felkínálni;

| 26. | érdeklődéssel figyeli a közoktatást kiegészítő oktatási szervezetek által már megtett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

26.

érdeklődéssel figyeli a közoktatást kiegészítő oktatási szervezetek által már megtett kezdeményezéseket;

| 27. | azt javasolja, hogy teljes mértékben használják ki az új információs és kommunikációs technológiák – különösen az internet – lehetőségeit az EU-ról és az Európáról szóló oktatásban, valamint azért, hogy a fiatalokat jobban be lehessen vonni a képzésbe, és hogy azok is hozzáférhessenek, akik normális iskolai oktatásban nem vehetnek részt; |
| --- | --- |

27.

azt javasolja, hogy teljes mértékben használják ki az új információs és kommunikációs technológiák – különösen az internet – lehetőségeit az EU-ról és az Európáról szóló oktatásban, valamint azért, hogy a fiatalokat jobban be lehessen vonni a képzésbe, és hogy azok is hozzáférhessenek, akik normális iskolai oktatásban nem vehetnek részt;

| 28. | támogatja azt a javaslatot, hogy összpontosítsanak a fiatalok nem formális oktatásában rejlő lehetőségek fejlesztésére és ösztönzésére, hiszen az európai polgársághoz való tartozás érzésének kialakításában ez az oktatási forma legalább annyira fontos, mint a formális oktatás; |
| --- | --- |

28.

támogatja azt a javaslatot, hogy összpontosítsanak a fiatalok nem formális oktatásában rejlő lehetőségek fejlesztésére és ösztönzésére, hiszen az európai polgársághoz való tartozás érzésének kialakításában ez az oktatási forma legalább annyira fontos, mint a formális oktatás;

| 29. | úgy ítéli meg, hogy a nem formális oktatás a fiatalok aktív polgári szerepvállalásra való felkészítésének fontos lépcsőfoka: idetartozik az egyesületekben történő önkéntes felelősségvállalás, a mások iránti nyitottság, a közjó megértése, a közélet iránti érdeklődés, helyi politikai elkötelezettség, amelynek nyomán a fiatalok felelősséget éreznek az Unió politikai sorsáért; |
| --- | --- |

29.

úgy ítéli meg, hogy a nem formális oktatás a fiatalok aktív polgári szerepvállalásra való felkészítésének fontos lépcsőfoka: idetartozik az egyesületekben történő önkéntes felelősségvállalás, a mások iránti nyitottság, a közjó megértése, a közélet iránti érdeklődés, helyi politikai elkötelezettség, amelynek nyomán a fiatalok felelősséget éreznek az Unió politikai sorsáért;

| 30. | mivel a nem formális oktatás a fiatalok önkéntes részvételére támaszkodik, és nagymértékben figyelembe veszi igényeiket és törekvéseiket, lehetővé teszi, hogy a fiatalok új, a tananyagot kiegészítő kompetenciákat sajátítsanak el, és egyedi szakképesítéseket szerezzenek. Az ennek kapcsán folytatott tevékenységek a hátrányos helyzetű fiatalok számára különösen alkalmasak. Végül tudatára ébreszti a fiatalokat, hogy képesnek kell lenniük az Unió gazdasági és társadalmi változásaihoz történő alkalmazkodásra; |
| --- | --- |

30.

mivel a nem formális oktatás a fiatalok önkéntes részvételére támaszkodik, és nagymértékben figyelembe veszi igényeiket és törekvéseiket, lehetővé teszi, hogy a fiatalok új, a tananyagot kiegészítő kompetenciákat sajátítsanak el, és egyedi szakképesítéseket szerezzenek. Az ennek kapcsán folytatott tevékenységek a hátrányos helyzetű fiatalok számára különösen alkalmasak. Végül tudatára ébreszti a fiatalokat, hogy képesnek kell lenniük az Unió gazdasági és társadalmi változásaihoz történő alkalmazkodásra;

| 31. | úgy véli, hogy maguk a szülők – illetve az ő érdeklődésük felkeltése az Unió iránt – igen fontos szerepet játszanak az aktív polgári magatartásról folyó vitában. A szülők tudatosságának általános fokozására van szükség, mivel az EU továbbfejlődése során az Unióval kapcsolatos ismeretek folyamatos kiegészítésre szorulnak, s naprakésznek kell lenniük; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy maguk a szülők – illetve az ő érdeklődésük felkeltése az Unió iránt – igen fontos szerepet játszanak az aktív polgári magatartásról folyó vitában. A szülők tudatosságának általános fokozására van szükség, mivel az EU továbbfejlődése során az Unióval kapcsolatos ismeretek folyamatos kiegészítésre szorulnak, s naprakésznek kell lenniük;

| 32. | felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy az európai intézményekkel történő kompetenciamegosztás keretében vegyenek részt az európai polgári nevelésre vonatkozó különböző kezdeményezések támogatásában és megvalósításában – az oktatási intézmények közötti testvérkapcsolatok megszervezésében, a fiatalok szervezeteinek vagy a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek kezdeményezéseinek anyagi támogatásában, az európai fiatalok fogadásában, szabadidős és sporttevékenységeik kereteinek vagy intézményeinek megnyitásában; |
| --- | --- |

32.

felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy az európai intézményekkel történő kompetenciamegosztás keretében vegyenek részt az európai polgári nevelésre vonatkozó különböző kezdeményezések támogatásában és megvalósításában – az oktatási intézmények közötti testvérkapcsolatok megszervezésében, a fiatalok szervezeteinek vagy a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek kezdeményezéseinek anyagi támogatásában, az európai fiatalok fogadásában, szabadidős és sporttevékenységeik kereteinek vagy intézményeinek megnyitásában;

| 33. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az aktív polgárság fiatalok általi elsajátításának fontosságáról és módjairól szóló vitát, hiszen ez teszi lehetővé a fiatalok hatékony bekapcsolódását az Unió gazdaságába ebben a globalizációs környezetben, valamint a gazdaság fejlesztésével kapcsolatos felelősségvállalásukat; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az aktív polgárság fiatalok általi elsajátításának fontosságáról és módjairól szóló vitát, hiszen ez teszi lehetővé a fiatalok hatékony bekapcsolódását az Unió gazdaságába ebben a globalizációs környezetben, valamint a gazdaság fejlesztésével kapcsolatos felelősségvállalásukat;

Az intézkedésekkel kapcsolatban

| 34. | javaslatait egyrészt az Unió oktatásügyi minisztereinek azon döntésére építi, amely szerint Európa összes fiataljának meg kell adni a lehetőséget olyan kulcskompetenciák megszerzésére, amelyek biztosítják az Európai Unió tényleges ismeretét, másrészt pedig a Beazley-jelentés javaslatain alapuló, a Parlament és az Európai Tanács által nemrégiben elfogadott „Európa a polgárokért” című európai bizottsági jelentésre, amely tartalmazza azokat az intézkedéseket, amelyek az európai dimenziónak az iskolai tantervekbe történő integrálására irányulnak; |
| --- | --- |

34.

javaslatait egyrészt az Unió oktatásügyi minisztereinek azon döntésére építi, amely szerint Európa összes fiataljának meg kell adni a lehetőséget olyan kulcskompetenciák megszerzésére, amelyek biztosítják az Európai Unió tényleges ismeretét, másrészt pedig a Beazley-jelentés javaslatain alapuló, a Parlament és az Európai Tanács által nemrégiben elfogadott „Európa a polgárokért” című európai bizottsági jelentésre, amely tartalmazza azokat az intézkedéseket, amelyek az európai dimenziónak az iskolai tantervekbe történő integrálására irányulnak;

| 35. | úgy ítéli meg, hogy az európai dimenzió beépítése az iskolai oktatásba elengedhetetlen alapot jelent az aktív polgári magatartás tényleges és tartós elsajátításához az európai, illetve tagállami fiatalok számára. Az európai dimenziónak két részterülete különböztethető meg: egyrészt az európai „prizma” integrálása az összes ide kapcsolódó tantárgyba, vagyis a tantárgyak európai vetületének tanítása, másrészt az Európai Unió létrehozásának, alapjainak, értékeinek, intézményeinek, azok működésének és a fiatalok mindennapi életére kifejtett hatásának, az Unió fejlődésének és a világ más részeihez fűződő viszonyának tanítása; |
| --- | --- |

35.

úgy ítéli meg, hogy az európai dimenzió beépítése az iskolai oktatásba elengedhetetlen alapot jelent az aktív polgári magatartás tényleges és tartós elsajátításához az európai, illetve tagállami fiatalok számára. Az európai dimenziónak két részterülete különböztethető meg: egyrészt az európai „prizma” integrálása az összes ide kapcsolódó tantárgyba, vagyis a tantárgyak európai vetületének tanítása, másrészt az Európai Unió létrehozásának, alapjainak, értékeinek, intézményeinek, azok működésének és a fiatalok mindennapi életére kifejtett hatásának, az Unió fejlődésének és a világ más részeihez fűződő viszonyának tanítása;

| 36. | a többnyelvűséggel foglalkozó csoport következtetéseire támaszkodva azt javasolja, hogy az európai fiatalokat anyanyelvükön kívül még két európai nyelv elsajátítására kellene ösztönözni. A többnyelvűség nyitást jelent nem csupán a kultúrákra, hanem a gazdasági és szakmai kapcsolatokra, valamint egy kutatói innovatív közösségre is; |
| --- | --- |

36.

a többnyelvűséggel foglalkozó csoport következtetéseire támaszkodva azt javasolja, hogy az európai fiatalokat anyanyelvükön kívül még két európai nyelv elsajátítására kellene ösztönözni. A többnyelvűség nyitást jelent nem csupán a kultúrákra, hanem a gazdasági és szakmai kapcsolatokra, valamint egy kutatói innovatív közösségre is;

| 37. | érdemes lenne továbbá elősegíteni a fiatalok és az oktatók mobilitását, és utóbbi elismerését az iskolai vagy szakmai pályafutásban; |
| --- | --- |

37.

érdemes lenne továbbá elősegíteni a fiatalok és az oktatók mobilitását, és utóbbi elismerését az iskolai vagy szakmai pályafutásban;

| 38. | ajánlja, hogy az oktatásban dolgozók aktív részvételével hozzanak megfelelő intézkedéseket az iskolák kölcsönös tiszteleten és együttműködésen alapuló, biztonságos tanulási légkörének megteremtése céljából, annak érdekében, hogy a fiatalok körében megakadályozzák vagy leküzdjék az erőszak és az intolerancia különböző formáinak kialakulását; |
| --- | --- |

38.

ajánlja, hogy az oktatásban dolgozók aktív részvételével hozzanak megfelelő intézkedéseket az iskolák kölcsönös tiszteleten és együttműködésen alapuló, biztonságos tanulási légkörének megteremtése céljából, annak érdekében, hogy a fiatalok körében megakadályozzák vagy leküzdjék az erőszak és az intolerancia különböző formáinak kialakulását;

| 39. | kéri a közoktatást kiegészítő oktatási szervezetek, valamint a nem formális oktatás iskoláskorú fiatalok irányába tett intézkedéseinek fejlesztését: például testvérkapcsolatok, oktatási intézmények közötti cserék, sportversenyek, sport- vagy nyelvi táborok az iskolai szünetek alatt; |
| --- | --- |

39.

kéri a közoktatást kiegészítő oktatási szervezetek, valamint a nem formális oktatás iskoláskorú fiatalok irányába tett intézkedéseinek fejlesztését: például testvérkapcsolatok, oktatási intézmények közötti cserék, sportversenyek, sport- vagy nyelvi táborok az iskolai szünetek alatt;

| 40. | ösztönzi az Európai Régiók Közgyűlése kezdeményezéseként az ifjúsági nyári iskolák keretében megvalósuló ifjúsági nagyköveti programokhoz hasonló projektek kidolgozását. A fiataloknak azt a felelősségteljes feladatot kell adni, hogy a többi fiatal előtt különböző témák követeiként lépjenek fel, ideértve az aktív állampolgári szerepvállalást is. Nagyobb mértékben kellene összpontosítani az olyan területekre, mint annak vizsgálata, hogy mit is jelent multikulturális Európánkban az állampolgári szerepvállalás, valamint foglalkozni kell az olyan kérdésekkel is, mint a többvallású társadalmak, a multikulturalizmus az iskolákban és a munkahelyen, illetve a fiatalokat érintő problémákra adott kulturális válaszok; |
| --- | --- |

40.

ösztönzi az Európai Régiók Közgyűlése kezdeményezéseként az ifjúsági nyári iskolák keretében megvalósuló ifjúsági nagyköveti programokhoz hasonló projektek kidolgozását. A fiataloknak azt a felelősségteljes feladatot kell adni, hogy a többi fiatal előtt különböző témák követeiként lépjenek fel, ideértve az aktív állampolgári szerepvállalást is. Nagyobb mértékben kellene összpontosítani az olyan területekre, mint annak vizsgálata, hogy mit is jelent multikulturális Európánkban az állampolgári szerepvállalás, valamint foglalkozni kell az olyan kérdésekkel is, mint a többvallású társadalmak, a multikulturalizmus az iskolákban és a munkahelyen, illetve a fiatalokat érintő problémákra adott kulturális válaszok;

| 41. | felkéri a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy támogassák ezeket a fiatalok érdekében tett kezdeményezéseket, egészítsék ki őket külön intézkedésekkel – például a fiatalok városi tanácsa vagy regionális közgyűlése mintájára szervezzenek az európai intézmények működésén alapuló szerepjátékokat –, hogy politikai felelősségük tudatosuljon bennük; |
| --- | --- |

41.

felkéri a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy támogassák ezeket a fiatalok érdekében tett kezdeményezéseket, egészítsék ki őket külön intézkedésekkel – például a fiatalok városi tanácsa vagy regionális közgyűlése mintájára szervezzenek az európai intézmények működésén alapuló szerepjátékokat –, hogy politikai felelősségük tudatosuljon bennük;

| 42. | javasolja, hogy az „Európa a polgárokért” programban javasolt minden intézkedés adjon helyet a fiataloktól induló vagy nekik szánt kezdeményezéseknek. Legyen szó akár ún. „népi” projektekről, a civil társadalomból induló programokról, érdeklődésre számot tartó eseményekről vagy az európai emlékezet megőrzését célzó intézkedésekről; |
| --- | --- |

42.

javasolja, hogy az „Európa a polgárokért” programban javasolt minden intézkedés adjon helyet a fiataloktól induló vagy nekik szánt kezdeményezéseknek. Legyen szó akár ún. „népi” projektekről, a civil társadalomból induló programokról, érdeklődésre számot tartó eseményekről vagy az európai emlékezet megőrzését célzó intézkedésekről;

| 43. | javasolja az oktatói csoportok és a fiatalok szervezetei, valamint a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek által kezdeményezett intézkedések hatásának értékelését e szervezetek bevált gyakorlatainak cseréje és fejlesztése, illetve az Unió intézkedési programjába történő beillesztése érdekében. Az állampolgári aktivitás iránt leghatékonyabban a gyakorlat útján lehet érzékennyé tenni a fiatalokat: olyan helyzetbe kell őket hozni, ahol érzik, hogy döntésüknek tétje van, közvetlen változást idéz elő életükben. Ennek igen jó gyakorlóterepe az iskolai diákönkormányzat, ennél egy szinttel magasabban pedig a helyi gyermek- és ifjúsági önkormányzatok. Ez utóbbiak tevékenységének közvetlen hatása különösen a kistelepüléseken érezhető; |
| --- | --- |

43.

javasolja az oktatói csoportok és a fiatalok szervezetei, valamint a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek által kezdeményezett intézkedések hatásának értékelését e szervezetek bevált gyakorlatainak cseréje és fejlesztése, illetve az Unió intézkedési programjába történő beillesztése érdekében. Az állampolgári aktivitás iránt leghatékonyabban a gyakorlat útján lehet érzékennyé tenni a fiatalokat: olyan helyzetbe kell őket hozni, ahol érzik, hogy döntésüknek tétje van, közvetlen változást idéz elő életükben. Ennek igen jó gyakorlóterepe az iskolai diákönkormányzat, ennél egy szinttel magasabban pedig a helyi gyermek- és ifjúsági önkormányzatok. Ez utóbbiak tevékenységének közvetlen hatása különösen a kistelepüléseken érezhető;

| 44. | ez a nem formális oktatás szerepének hivatalos elismerése lenne a fiatalok társadalmi beilleszkedésének, a munkaerőpiac fejlődéséhez történő alkalmazkodásának, a közéletben való részvételének és összességében aktív és motivált polgári szerepvállalásának az elősegítése terén; |
| --- | --- |

44.

ez a nem formális oktatás szerepének hivatalos elismerése lenne a fiatalok társadalmi beilleszkedésének, a munkaerőpiac fejlődéséhez történő alkalmazkodásának, a közéletben való részvételének és összességében aktív és motivált polgári szerepvállalásának az elősegítése terén;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az Európáról szóló gyakorlati oktatást az ambiciózus céloknak megfelelően kell végezni, mivel nélkülözhetetlen az Európai Unió és polgárai jövője szempontjából. Elősegíti az oktatás hagyományos elgondolásainak megújulását, hogy a tagállamokban lakó fiatalok felkészülten nézhessenek szembe szakmai jövőjükkel, valamint társadalmi és politikai kötelezettségeikkel a gazdasági globalizáció uralta világban. Egy ilyen oktatás állampolgári célt tűz ki a nem formális oktatással kiegészített formális oktatás elé: részvételt az Unió demokratikus építésében; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az Európáról szóló gyakorlati oktatást az ambiciózus céloknak megfelelően kell végezni, mivel nélkülözhetetlen az Európai Unió és polgárai jövője szempontjából. Elősegíti az oktatás hagyományos elgondolásainak megújulását, hogy a tagállamokban lakó fiatalok felkészülten nézhessenek szembe szakmai jövőjükkel, valamint társadalmi és politikai kötelezettségeikkel a gazdasági globalizáció uralta világban. Egy ilyen oktatás állampolgári célt tűz ki a nem formális oktatással kiegészített formális oktatás elé: részvételt az Unió demokratikus építésében;

| 46. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az uniós és tagállami programoknak, valamint a nem kormányzati szervezetek számos programjának a széles körű formális és nem formális kulturális képzés kibontakoztatására való aktív felhasználása uniós összefüggésben elengedhetetlen és továbbfejlesztendő. |
| --- | --- |

46.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az uniós és tagállami programoknak, valamint a nem kormányzati szervezetek számos programjának a széles körű formális és nem formális kulturális képzés kibontakoztatására való aktív felhasználása uniós összefüggésben elengedhetetlen és továbbfejlesztendő.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM(2007) 568 final.

1

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/25

---

A Régiók Bizottsága előretekintő véleménye – A közös agrárpolitika állapotfelmérése

(2008/C 105/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | ügyel arra, hogy a közösségi agrárpolitika (KAP) szükséges felülvizsgálata ne vezessen e politika fokozatos gyengüléséhez és újbóli nemzeti hatáskörbe kerüléséhez, hanem lehetővé tegye a fenntartható mezőgazdaság megőrzését és Európa függetlenségét az élelmezés terén, az élelmiszer-biztonsági és egészségügyi előírásokkal összhangban; |
| --- | --- |

—

ügyel arra, hogy a közösségi agrárpolitika (KAP) szükséges felülvizsgálata ne vezessen e politika fokozatos gyengüléséhez és újbóli nemzeti hatáskörbe kerüléséhez, hanem lehetővé tegye a fenntartható mezőgazdaság megőrzését és Európa függetlenségét az élelmezés terén, az élelmiszer-biztonsági és egészségügyi előírásokkal összhangban;

| — | meggyőződése, hogy a KAP jelentős mértékben hozzájárul a területi kohézióhoz. Úgy véli, hogy az állapotfelmérés alapján születő bármely módosítási javaslatnak megfelelően figyelembe kell vennie az Európai Unióban meglévő különböző regionális sajátosságokat és termelési rendszereket; |
| --- | --- |

—

meggyőződése, hogy a KAP jelentős mértékben hozzájárul a területi kohézióhoz. Úgy véli, hogy az állapotfelmérés alapján születő bármely módosítási javaslatnak megfelelően figyelembe kell vennie az Európai Unióban meglévő különböző regionális sajátosságokat és termelési rendszereket;

| — | úgy véli, hogy a KAP-nak – egy megfelelő második pillérrel kiegészülve – a gazdálkodási tevékenység új feltételeit célzó vidékfejlesztéshez kell vezetnie, illetve ezenkívül átfogóbb, az Unió teljes vidéki területét lefedő vidékfejlesztés felé is; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a KAP-nak – egy megfelelő második pillérrel kiegészülve – a gazdálkodási tevékenység új feltételeit célzó vidékfejlesztéshez kell vezetnie, illetve ezenkívül átfogóbb, az Unió teljes vidéki területét lefedő vidékfejlesztés felé is;

| — | elismeri, hogy fontos a vidékfejlesztési intézkedések megfelelő finanszírozása, de a szubszidiaritás elvéből kiindulva úgy véli, hogy az eltérő helyi és regionális igényeknek való hatékonyabb megfelelés érdekében a modulációról szóló döntéseket a megfelelő fejlettségű szinteken lehet a legeredményesebben meghozni. A tagállamoknak rendelkezniük kellene azzal a lehetőséggel, hogy tényleges igényeiknek megfelelően a 2. pillérhez tartozó intézkedések köré csoportosítsanak finanszírozási alapokat; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy fontos a vidékfejlesztési intézkedések megfelelő finanszírozása, de a szubszidiaritás elvéből kiindulva úgy véli, hogy az eltérő helyi és regionális igényeknek való hatékonyabb megfelelés érdekében a modulációról szóló döntéseket a megfelelő fejlettségű szinteken lehet a legeredményesebben meghozni. A tagállamoknak rendelkezniük kellene azzal a lehetőséggel, hogy tényleges igényeiknek megfelelően a 2. pillérhez tartozó intézkedések köré csoportosítsanak finanszírozási alapokat;

| — | mindazonáltal aggodalmának ad hangot, amiért a „vidékfejlesztés” gyűjtőfogalmát próbálják használni az egyre nagyobb számban jelentkező kérdések kezelésére, ez ugyanis problematikus. Az is kérdéses számára, hogy a fenti kihívások jelentős része valóban a vidékfejlesztési programok révén kezelhető-e a leghatékonyabban; |
| --- | --- |

—

mindazonáltal aggodalmának ad hangot, amiért a „vidékfejlesztés” gyűjtőfogalmát próbálják használni az egyre nagyobb számban jelentkező kérdések kezelésére, ez ugyanis problematikus. Az is kérdéses számára, hogy a fenti kihívások jelentős része valóban a vidékfejlesztési programok révén kezelhető-e a leghatékonyabban;

| — | szorgalmazza, hogy a régióknak, ideértve a nehéz földművelési és állattenyésztési körülményekkel küzdőket is, képesnek kell lenniük arra, hogy megtartsák az élelmiszer-önellátás egyik elemét, és hangsúlyozza a jó minőségű, helyi készítésű élelmiszer és a regionális öntudat közötti közvetlen összefüggést, amelyet a KAP-nak is meg kell őriznie; |
| --- | --- |

—

szorgalmazza, hogy a régióknak, ideértve a nehéz földművelési és állattenyésztési körülményekkel küzdőket is, képesnek kell lenniük arra, hogy megtartsák az élelmiszer-önellátás egyik elemét, és hangsúlyozza a jó minőségű, helyi készítésű élelmiszer és a regionális öntudat közötti közvetlen összefüggést, amelyet a KAP-nak is meg kell őriznie;

| — | úgy véli, hogy szükség van a kvótarendszer fokozatos megszüntetésére, mivel ez is elősegíti a rendszer 2015. márciusban történő végleges felszámolását. Támogatja a tejkvótarendszernek a kvóták fokozatos kiterjesztése és a kiegészítő illetékek csökkentése révén 2015-ig történő fokozatos leépítését. A piaci árak jelentős zuhanásának esetére továbbra is biztosítani kell védelmi mechanizmusokat. A folyamat részeként speciális intézkedésekre lesz szükség a tejtermelésnek az érzékeny régiókban történő fenntartásához. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy szükség van a kvótarendszer fokozatos megszüntetésére, mivel ez is elősegíti a rendszer 2015. márciusban történő végleges felszámolását. Támogatja a tejkvótarendszernek a kvóták fokozatos kiterjesztése és a kiegészítő illetékek csökkentése révén 2015-ig történő fokozatos leépítését. A piaci árak jelentős zuhanásának esetére továbbra is biztosítani kell védelmi mechanizmusokat. A folyamat részeként speciális intézkedésekre lesz szükség a tejtermelésnek az érzékeny régiókban történő fenntartásához.

| Előadó | : | Seamus MURRAY (IE/UEN-EA) – Meath megye és a közép-keleti régió önkormányzatának tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Seamus MURRAY (IE/UEN-EA) – Meath megye és a közép-keleti régió önkormányzatának tagja

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | úgy véli, hogy a Közös Agrárpolitikának (KAP) továbbra is törekednie kell céljai elérésére, azaz a jó minőségű élelmiszerek elfogadható áron történő biztosítására az uniós polgárok számára, a mezőgazdaságból élők magas életszínvonalának biztosítására, a vidéki területek védelmére és örökségük megőrzésére. Véleménye szerint a KAP olyan fejlődésen ment keresztül, hogy képes megfelelni a kihívásoknak és a változó igényeknek; ugyanakkor meg kell teremtenie a tisztességes verseny feltételeit, ami lehetővé teszi, hogy az európai mezőgazdaság a közösségi preferenciális rendszer kellő tiszteletben tartása mellett megőrizze világpiaci jelenlétét; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a Közös Agrárpolitikának (KAP) továbbra is törekednie kell céljai elérésére, azaz a jó minőségű élelmiszerek elfogadható áron történő biztosítására az uniós polgárok számára, a mezőgazdaságból élők magas életszínvonalának biztosítására, a vidéki területek védelmére és örökségük megőrzésére. Véleménye szerint a KAP olyan fejlődésen ment keresztül, hogy képes megfelelni a kihívásoknak és a változó igényeknek; ugyanakkor meg kell teremtenie a tisztességes verseny feltételeit, ami lehetővé teszi, hogy az európai mezőgazdaság a közösségi preferenciális rendszer kellő tiszteletben tartása mellett megőrizze világpiaci jelenlétét;

| 2. | kijelenti, hogy a KAP részét képezi a lisszaboni és a göteborgi célkitűzéseknek, amelyek célja Európa jobb versenyképességének biztosítása. ebben az összefüggésben emlékeztet, hogy a KAP alapjára kell épülniük az Európa számára kulcsfontosságú ágazat gazdasági, szociális és környezeti védelme érdekében hozott, mind az Unión belül, mind pedig azon kívül megalapozott közösségi intézkedésnek; |
| --- | --- |

2.

kijelenti, hogy a KAP részét képezi a lisszaboni és a göteborgi célkitűzéseknek, amelyek célja Európa jobb versenyképességének biztosítása. ebben az összefüggésben emlékeztet, hogy a KAP alapjára kell épülniük az Európa számára kulcsfontosságú ágazat gazdasági, szociális és környezeti védelme érdekében hozott, mind az Unión belül, mind pedig azon kívül megalapozott közösségi intézkedésnek;

| 3. | meggyőződése, hogy a KAP jelentős mértékben hozzájárul a területi kohézióhoz. Úgy véli, hogy az állapotfelmérés alapján születő bármely módosítási javaslatnak megfelelően figyelembe kell vennie az Európai Unióban meglévő különböző regionális sajátosságokat és termelési rendszereket; |
| --- | --- |

3.

meggyőződése, hogy a KAP jelentős mértékben hozzájárul a területi kohézióhoz. Úgy véli, hogy az állapotfelmérés alapján születő bármely módosítási javaslatnak megfelelően figyelembe kell vennie az Európai Unióban meglévő különböző regionális sajátosságokat és termelési rendszereket;

| 4. | úgy véli, hogy a KAP-nak – egy megfelelő második pillérrel kiegészülve – a gazdálkodási tevékenység új feltételeit célzó vidékfejlesztéshez kell vezetnie, illetve ezenkívül átfogóbb, az Unió teljes vidéki területét, különösen a legérzékenyebb térségeket, például a természeti hátrányokkal küzdő és hegyvidéki területeket, a szigeteket és a legkülső régiókat lefedő vidékfejlesztés felé is, és be kell vonnia ezeket a területeket az Unió nagy földrajzi térségeibe, mint amilyen az északi vagy a mediterrán térség; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a KAP-nak – egy megfelelő második pillérrel kiegészülve – a gazdálkodási tevékenység új feltételeit célzó vidékfejlesztéshez kell vezetnie, illetve ezenkívül átfogóbb, az Unió teljes vidéki területét, különösen a legérzékenyebb térségeket, például a természeti hátrányokkal küzdő és hegyvidéki területeket, a szigeteket és a legkülső régiókat lefedő vidékfejlesztés felé is, és be kell vonnia ezeket a területeket az Unió nagy földrajzi térségeibe, mint amilyen az északi vagy a mediterrán térség;

| 5. | a gazdálkodást és a mezőgazdaságot számos vidéki terület húzóágazatának tartja, és annak tükrében, hogy az EU-ban alkalmazott módszer eltér a többi számottevő élelmiszertermelő és – exportáló ország termelési modelljétől, úgy véli, hogy a jövedelemtámogatási politikák fő célja az aktív és a családi gazdaságok működőképességének fenntartásához való hozzájárulás kell, hogy legyen, mivel az EU többfunkciós mezőgazdasági modellje lényegében ezekre támaszkodik; |
| --- | --- |

5.

a gazdálkodást és a mezőgazdaságot számos vidéki terület húzóágazatának tartja, és annak tükrében, hogy az EU-ban alkalmazott módszer eltér a többi számottevő élelmiszertermelő és – exportáló ország termelési modelljétől, úgy véli, hogy a jövedelemtámogatási politikák fő célja az aktív és a családi gazdaságok működőképességének fenntartásához való hozzájárulás kell, hogy legyen, mivel az EU többfunkciós mezőgazdasági modellje lényegében ezekre támaszkodik;

| 6. | ügyel arra, hogy a közös agrárpolitika (KAP) szükséges felülvizsgálata ne vezessen e politika fokozatos gyengüléséhez és újbóli nemzeti hatáskörbe kerüléséhez, hanem lehetővé tegye a fenntartható mezőgazdaság megőrzését és Európa függetlenségét az élelmezés terén, az élelmiszer-biztonsági és egészségügyi előírásokkal összhangban; emlékeztet arra, hogy e politika tétje közös az Unió egész területe és összes polgára számára; |
| --- | --- |

6.

ügyel arra, hogy a közös agrárpolitika (KAP) szükséges felülvizsgálata ne vezessen e politika fokozatos gyengüléséhez és újbóli nemzeti hatáskörbe kerüléséhez, hanem lehetővé tegye a fenntartható mezőgazdaság megőrzését és Európa függetlenségét az élelmezés terén, az élelmiszer-biztonsági és egészségügyi előírásokkal összhangban; emlékeztet arra, hogy e politika tétje közös az Unió egész területe és összes polgára számára;

| 7. | üdvözli, hogy lehetősége nyílik arra, hogy hozzájáruljon a KAP állapotfelméréséhez, egyben reményét fejezi ki, hogy amint előrelépés történik a vitában, konzultálnak vele az Európai Bizottság jogalkotási javaslataival kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy lehetősége nyílik arra, hogy hozzájáruljon a KAP állapotfelméréséhez, egyben reményét fejezi ki, hogy amint előrelépés történik a vitában, konzultálnak vele az Európai Bizottság jogalkotási javaslataival kapcsolatban;

A KÖZÖS AGRÁRPOLITIKA ÁLLAPOTFELMÉRÉSE

A Közös Agrárpolitika napjainkban

| 8. | az Európai Bizottsággal együtt megállapítja, hogy a KAP többször átdolgozásra került, elsősorban az elmúlt 15 év során, különösen a 2003-as reform óta. Ekkor határozták el az állapotfelmérést, melynek keretében felül lehet vizsgálni a közelmúlt változásait, és el lehet gondolkodni az új kihívásokon, kockázatokon és lehetőségeken. Rámutat, hogy erre az élelmiszer-ipari termékek új, globális és európai szintű kereskedelmének jegyében kerül sor; |
| --- | --- |

8.

az Európai Bizottsággal együtt megállapítja, hogy a KAP többször átdolgozásra került, elsősorban az elmúlt 15 év során, különösen a 2003-as reform óta. Ekkor határozták el az állapotfelmérést, melynek keretében felül lehet vizsgálni a közelmúlt változásait, és el lehet gondolkodni az új kihívásokon, kockázatokon és lehetőségeken. Rámutat, hogy erre az élelmiszer-ipari termékek új, globális és európai szintű kereskedelmének jegyében kerül sor;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a többfunkciós uniós mezőgazdaságnak hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, tartalmaznia kell a fenntarthatóság, a versenyképesség, a sokszínűség, az önellátás és a társadalommal, illetve a fogyasztókkal szembeni felelősségvállalás szempontját, valamint a helyes gazdálkodási gyakorlatokat, a környezetvédelmet és az állatok jólétét is magában foglaló közhasznúság gondolatát, és úgy ítéli meg, hogy a KAP állapotfelmérésének arra kell szolgálnia, hogy ez a politika valóban támogassa az EU többfunkciós mezőgazdasági modelljét; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a többfunkciós uniós mezőgazdaságnak hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, tartalmaznia kell a fenntarthatóság, a versenyképesség, a sokszínűség, az önellátás és a társadalommal, illetve a fogyasztókkal szembeni felelősségvállalás szempontját, valamint a helyes gazdálkodási gyakorlatokat, a környezetvédelmet és az állatok jólétét is magában foglaló közhasznúság gondolatát, és úgy ítéli meg, hogy a KAP állapotfelmérésének arra kell szolgálnia, hogy ez a politika valóban támogassa az EU többfunkciós mezőgazdasági modelljét;

| 10. | utal a nagy hagyományokkal rendelkező európai agrárium és élelmiszeripar jelentőségére, illetve az élelmiszer-biztonság döntő fontosságára, különös tekintettel arra, hogy mára az EU számít a világ legnagyobb mezőgazdasági importőrének; |
| --- | --- |

10.

utal a nagy hagyományokkal rendelkező európai agrárium és élelmiszeripar jelentőségére, illetve az élelmiszer-biztonság döntő fontosságára, különös tekintettel arra, hogy mára az EU számít a világ legnagyobb mezőgazdasági importőrének;

| 11. | úgy véli, hogy a KAP közelmúltban végrehajtott reformjai hatásának értékelése – különösen, ami a gazdálkodás területén és az élelmiszer-termelésben dolgozók számát, az élelmiszer-minőséget, a környezetvédelmet és az állatok jólétét, az ellátást, az árakat és az élelmiszerimport szintjét illeti – nagyobb segítséget jelentene a reformok megítéléséhez. Ezért csalódottságának ad hangot, amiért ez nem állt rendelkezésre az állapotfelmérés megkezdésekor, továbbá azt kéri, hogy bármilyen jogszabályi módosítást megelőzően regionális szinten tegyék hozzáférhetővé az ilyen elemzéseket és felülvizsgálati eredményeket; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a KAP közelmúltban végrehajtott reformjai hatásának értékelése – különösen, ami a gazdálkodás területén és az élelmiszer-termelésben dolgozók számát, az élelmiszer-minőséget, a környezetvédelmet és az állatok jólétét, az ellátást, az árakat és az élelmiszerimport szintjét illeti – nagyobb segítséget jelentene a reformok megítéléséhez. Ezért csalódottságának ad hangot, amiért ez nem állt rendelkezésre az állapotfelmérés megkezdésekor, továbbá azt kéri, hogy bármilyen jogszabályi módosítást megelőzően regionális szinten tegyék hozzáférhetővé az ilyen elemzéseket és felülvizsgálati eredményeket;

| 12. | mindazonáltal egyetért az állapotfelmérésnek a közelmúltban végrehajtott reformok végrehajtásában tapasztalt anomáliák korrekciójára irányuló, általános irányvonalával, és reméli, hogy végrehajtása hosszú távú tervezést tesz lehetővé annak érdekében, hogy a hatóságok, a mezőgazdaság, az élelmiszeripar és a gazdálkodók teljes mértékben végrehajthassák az egyeztetett módosításokat, és alkalmazkodni tudjanak a piaci igényekhez; |
| --- | --- |

12.

mindazonáltal egyetért az állapotfelmérésnek a közelmúltban végrehajtott reformok végrehajtásában tapasztalt anomáliák korrekciójára irányuló, általános irányvonalával, és reméli, hogy végrehajtása hosszú távú tervezést tesz lehetővé annak érdekében, hogy a hatóságok, a mezőgazdaság, az élelmiszeripar és a gazdálkodók teljes mértékben végrehajthassák az egyeztetett módosításokat, és alkalmazkodni tudjanak a piaci igényekhez;

| 13. | úgy gondolja, hogy nagy eltérés mutatkozik a valóság és a KAP-ról való általános vélekedés között. Ezt a szakadékot a politikai döntéshozóknak kell áthidalniuk. Egy a közelmúltban végzett Eurobarometer-felmérés (1) szerint a válaszadók 88 %-a fontosnak vagy nagyon fontosnak tartja a gazdálkodást és a vidéki területeket Európa jövője szempontjából. Ugyanakkor a válaszadók szinte 90 %-a nagyon csekély vagy semmilyen ismerettel nem rendelkezik a KAP-ról (54 %-uk soha nem is hallott róla, 34 %-uk pedig nem tudja, hogy mi az). Ezért meggyőződése, hogy a KAP céljainak és eddig elért eredményeinek szélesebb körű értékelésére és megismertetésére van szükség; |
| --- | --- |

13.

úgy gondolja, hogy nagy eltérés mutatkozik a valóság és a KAP-ról való általános vélekedés között. Ezt a szakadékot a politikai döntéshozóknak kell áthidalniuk. Egy a közelmúltban végzett Eurobarometer-felmérés (1) szerint a válaszadók 88 %-a fontosnak vagy nagyon fontosnak tartja a gazdálkodást és a vidéki területeket Európa jövője szempontjából. Ugyanakkor a válaszadók szinte 90 %-a nagyon csekély vagy semmilyen ismerettel nem rendelkezik a KAP-ról (54 %-uk soha nem is hallott róla, 34 %-uk pedig nem tudja, hogy mi az). Ezért meggyőződése, hogy a KAP céljainak és eddig elért eredményeinek szélesebb körű értékelésére és megismertetésére van szükség;

| 14. | üdvözli a KAP végrehajtásának egyszerűsítésére vonatkozó kezdeményezéseket, hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen jellegű kezdeményezések kidolgozása során mindvégig szem előtt kell tartani a végfelhasználók szempontjait; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a KAP végrehajtásának egyszerűsítésére vonatkozó kezdeményezéseket, hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen jellegű kezdeményezések kidolgozása során mindvégig szem előtt kell tartani a végfelhasználók szempontjait;

Az egységes támogatási rendszer (ETR) végrehajtásának és egyszerűsítésének áttekintése

Az ETR egyszerűsítése

| 15. | támogat minden olyan ésszerű törekvést, amely az ETR egyszerűsítését célozza, hiszen a feleslegesen merev, komplex szabályok és a bürokratikus eljárások jelentős terhet és költséget jelentenek. Az ETR módosítása során azonban nemcsak az egyszerűsítési követelményeket kell szem előtt tartani, hanem az EU többfunkciós mezőgazdasági modelljének erősítésére és védelmére is törekedni kell; |
| --- | --- |

15.

támogat minden olyan ésszerű törekvést, amely az ETR egyszerűsítését célozza, hiszen a feleslegesen merev, komplex szabályok és a bürokratikus eljárások jelentős terhet és költséget jelentenek. Az ETR módosítása során azonban nemcsak az egyszerűsítési követelményeket kell szem előtt tartani, hanem az EU többfunkciós mezőgazdasági modelljének erősítésére és védelmére is törekedni kell;

| 16. | támogatja azt a javaslatot, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen arra, hogy – ahol szükséges – 2013-ig a hagyományos ETR-ről fokozatosan áttérjenek egy átalányösszegeken alapuló modellre. Ugyanakkor úgy véli, hogy az átalányösszegeken alapuló modell részletekbe menő tagállami és régiók általi végrehajtásához rugalmasságra lesz szükség. E rugalmasságra annak figyelembevételekor is szükség lesz, hogy a támogatások teljes függetlenítése hogyan hathat bizonyos szektorokra és régiókra, valamint hogy a juttatások részben esetleg a többfunkciós és a piac által kevésbé jutalmazott gazdaságok támogatására irányíthatók. Tagállami hatástanulmányokat is kívánatosnak tart, melyek a fenti lehetséges jelentős módosításnak a területhasználatban, a gazdaságok szerkezetében, tulajdonviszonyaiban, öröklésében, a vállalati szerkezetben, a regionális egyensúlyban, illetve az általános gazdálkodási hatékonyságban és versenyképességben valószínűleg jelentkező hatásaira térne ki; |
| --- | --- |

16.

támogatja azt a javaslatot, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen arra, hogy – ahol szükséges – 2013-ig a hagyományos ETR-ről fokozatosan áttérjenek egy átalányösszegeken alapuló modellre. Ugyanakkor úgy véli, hogy az átalányösszegeken alapuló modell részletekbe menő tagállami és régiók általi végrehajtásához rugalmasságra lesz szükség. E rugalmasságra annak figyelembevételekor is szükség lesz, hogy a támogatások teljes függetlenítése hogyan hathat bizonyos szektorokra és régiókra, valamint hogy a juttatások részben esetleg a többfunkciós és a piac által kevésbé jutalmazott gazdaságok támogatására irányíthatók. Tagállami hatástanulmányokat is kívánatosnak tart, melyek a fenti lehetséges jelentős módosításnak a területhasználatban, a gazdaságok szerkezetében, tulajdonviszonyaiban, öröklésében, a vállalati szerkezetben, a regionális egyensúlyban, illetve az általános gazdálkodási hatékonyságban és versenyképességben valószínűleg jelentkező hatásaira térne ki;

| 17. | véleménye szerint az „új” tagállamok esetében további elemzésre van szükség az egységes területalapú támogatási rendszerről való átállás következményeiről; |
| --- | --- |

17.

véleménye szerint az „új” tagállamok esetében további elemzésre van szükség az egységes területalapú támogatási rendszerről való átállás következményeiről;

Feltételesség

| 18. | elismeri, hogy szükség van az uniós környezetvédelmi, közegészségügyi, állat- és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti normákkal való kölcsönös megfeleltetésre. Sürgeti azoknak az indokolatlanul bonyolult törvényeknek, illetve szabályozásoknak az egyszerűsítését célzó munkák folytatását, amelyeket akár az Európai Bizottság, akár maguk a tagállamok vezettek be; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy szükség van az uniós környezetvédelmi, közegészségügyi, állat- és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti normákkal való kölcsönös megfeleltetésre. Sürgeti azoknak az indokolatlanul bonyolult törvényeknek, illetve szabályozásoknak az egyszerűsítését célzó munkák folytatását, amelyeket akár az Európai Bizottság, akár maguk a tagállamok vezettek be;

| 19. | úgy véli ugyanakkor, hogy a megfelelő ökológiai állapot követelményének felülvizsgálata nem vezethet a környezetvédelmi előírások kiüresedéséhez vagy gyengítéséhez, melyeket a (például a peszticidekre vonatkozó) szabályozások változásával összhangban rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

19.

úgy véli ugyanakkor, hogy a megfelelő ökológiai állapot követelményének felülvizsgálata nem vezethet a környezetvédelmi előírások kiüresedéséhez vagy gyengítéséhez, melyeket a (például a peszticidekre vonatkozó) szabályozások változásával összhangban rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az arányosság, az áttekinthetőség és a koherencia kell, hogy legyen a fő szempont a feltételességi szabályozások kidolgozása során, hogy ezek könnyebben hozzáférhetők és nyomon követhetők legyenek. Sürgeti a megkezdett és az elhatározott egyszerűsítések gyors végrehajtását, a kevésbé releváns jogi területek törlését az 1782/2003/EK rendelet III. és IV. mellékletéből, valamint a feltételességi szabályozások azon jogi területekre való korlátozását, amelyek közvetlenül érintik a közvetlen kifizetések címzettjeit; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az arányosság, az áttekinthetőség és a koherencia kell, hogy legyen a fő szempont a feltételességi szabályozások kidolgozása során, hogy ezek könnyebben hozzáférhetők és nyomon követhetők legyenek. Sürgeti a megkezdett és az elhatározott egyszerűsítések gyors végrehajtását, a kevésbé releváns jogi területek törlését az 1782/2003/EK rendelet III. és IV. mellékletéből, valamint a feltételességi szabályozások azon jogi területekre való korlátozását, amelyek közvetlenül érintik a közvetlen kifizetések címzettjeit;

| 21. | tekintettel arra, hogy folyamatosan nő az ellenőrzések száma, és ezek egyre átfogóbbak, kimondottan üdvözölné a gazdaságok ellenőrzésével foglalkozó ügynökségek közötti együttműködés és koordináció elmélyítését; |
| --- | --- |

21.

tekintettel arra, hogy folyamatosan nő az ellenőrzések száma, és ezek egyre átfogóbbak, kimondottan üdvözölné a gazdaságok ellenőrzésével foglalkozó ügynökségek közötti együttműködés és koordináció elmélyítését;

A termeléstől részben függetlenített támogatások

| 22. | úgy véli, hogy a termeléstől részben függetlenített támogatások általánosságban a teljes függetlenítés irányába mutató, átmeneti intézkedésnek tekinthetők. Ugyanakkor regionális szinten, melyre az alacsony termelési szint és a gazdasági sebezhetőség jellemző, illetve ahol nyilvánvaló a részleges függetlenítés szociális és környezetvédelmi haszna, a termeléstől részben függetlenített támogatások további évekre is fenntarthatók. Ennek megfelelően támogatja azt a javaslatot, hogy a regionális önellátás egyik elemének megőrzése és a kiegyensúlyozott regionális fejlődés elősegítése érdekében ilyen feltételek mellett továbbra is engedélyezzék a termeléstől részben függetlenített támogatásokat; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a termeléstől részben függetlenített támogatások általánosságban a teljes függetlenítés irányába mutató, átmeneti intézkedésnek tekinthetők. Ugyanakkor regionális szinten, melyre az alacsony termelési szint és a gazdasági sebezhetőség jellemző, illetve ahol nyilvánvaló a részleges függetlenítés szociális és környezetvédelmi haszna, a termeléstől részben függetlenített támogatások további évekre is fenntarthatók. Ennek megfelelően támogatja azt a javaslatot, hogy a regionális önellátás egyik elemének megőrzése és a kiegyensúlyozott regionális fejlődés elősegítése érdekében ilyen feltételek mellett továbbra is engedélyezzék a termeléstől részben függetlenített támogatásokat;

A támogatások minimális és maximális szintje

| 23. | úgy véli, hogy az ETR keretében történő kifizetések átláthatósága és az Európai Számvevőszék jelentéseinek fényében a támogatások maximális szintje a közvélemény számára elfogadható és politikailag is vonzó lenne. Mindazonáltal az lenne a legjobb, ha javítanának a hatástanulmányok szintjén, hogy ezzel is elősegítsék a javasolt módosítások indoklását; továbbá elfogadja, hogy alkalmazhatóak bizonyos korlátozások a kifizetések maximális szintjét illetően, például úgy, hogy a fokozatos csökkentést összekapcsolnák egy adott plafonösszeg megállapításával; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az ETR keretében történő kifizetések átláthatósága és az Európai Számvevőszék jelentéseinek fényében a támogatások maximális szintje a közvélemény számára elfogadható és politikailag is vonzó lenne. Mindazonáltal az lenne a legjobb, ha javítanának a hatástanulmányok szintjén, hogy ezzel is elősegítsék a javasolt módosítások indoklását; továbbá elfogadja, hogy alkalmazhatóak bizonyos korlátozások a kifizetések maximális szintjét illetően, például úgy, hogy a fokozatos csökkentést összekapcsolnák egy adott plafonösszeg megállapításával;

| 24. | a kifizetések minimális szintjének meghatározását javasolják az olyan helyzetek megoldására, ahol az adminisztrációs költség magasabb, mint maga a támogatási összeg. Egyetért ezzel a javaslattal – feltéve, hogy annak megszövegezése nem jelent majd újabb akadályt a családi gazdaságok életképessége számára –, és üdvözölné, ha az adminisztratív költségek bárminemű csökkentésére lenne lehetőség; |
| --- | --- |

24.

a kifizetések minimális szintjének meghatározását javasolják az olyan helyzetek megoldására, ahol az adminisztrációs költség magasabb, mint maga a támogatási összeg. Egyetért ezzel a javaslattal – feltéve, hogy annak megszövegezése nem jelent majd újabb akadályt a családi gazdaságok életképessége számára –, és üdvözölné, ha az adminisztratív költségek bárminemű csökkentésére lenne lehetőség;

| 25. | rámutat arra, hogy nem olyan egyszerű a „valódi” gazdálkodók besorolása, sem hogy azt például a földbirtok mérete alapján meg lehessen tenni. Egyes növények termesztése vagy bizonyos vállalkozások üzemeltetése rendkívül munkaigényes feladat lehet, míg más földtulajdonosok, akik nagy földbirtokokkal rendelkeznek, kiharcolhatják maguknak a „valódi gazdálkodó” besorolást. Úgy véli, hogy a támogatási rendszernek kiemelten kellene kezelnie az aktív gazdák életképességét, különös tekintettel a kis családi gazdaságokra; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy nem olyan egyszerű a „valódi” gazdálkodók besorolása, sem hogy azt például a földbirtok mérete alapján meg lehessen tenni. Egyes növények termesztése vagy bizonyos vállalkozások üzemeltetése rendkívül munkaigényes feladat lehet, míg más földtulajdonosok, akik nagy földbirtokokkal rendelkeznek, kiharcolhatják maguknak a „valódi gazdálkodó” besorolást. Úgy véli, hogy a támogatási rendszernek kiemelten kellene kezelnie az aktív gazdák életképességét, különös tekintettel a kis családi gazdaságokra;

| 26. | egyben azt ajánlja, hogy a nagyobb gazdaságokat ne a cégformájuktól, fejlettségi szintjüktől és szerkezetüktől függetlenül kezeljék, mivel az általános és fokozatos támogatáscsökkentés bizonyos esetekben tönkreteheti a versenyképes üzemeket, és alapvető munkahely-leépítéshez vezethet; |
| --- | --- |

26.

egyben azt ajánlja, hogy a nagyobb gazdaságokat ne a cégformájuktól, fejlettségi szintjüktől és szerkezetüktől függetlenül kezeljék, mivel az általános és fokozatos támogatáscsökkentés bizonyos esetekben tönkreteheti a versenyképes üzemeket, és alapvető munkahely-leépítéshez vezethet;

A piacorientáció javítása és az új lehetőségek megragadása

A piaci intervenció és a kínálatszabályozás szerepe

| 27. | meggyőződése, hogy a teljes agrár- és élelmiszerágazat elszakadóban van a terményfelesleget szubvencionáló és a mennyiségszabályozási eszközökkel operáló ártámogatás jellemezte időszaktól, és egy sokkal inkább piaci alapú felé tart. Mindez a lényegesen hosszabb távú, olyan szerkezeti változások eredménye, mint – a különösen Ázsiára jellemző – folyamatosan növekvő élelmiszerkereslet és a bioüzemanyag-politikák. Az átmeneti árváltozások szempontjából az olyan rövid távú tényezők is mérvadóak, mint az aszály, bizonyos betegségek járványszerű kitörése, valamint az árfolyam-ingadozások. A nemzetközi piac mélyreható változása különösen a tejre, a tejtermékekre és a gabonára igaz; |
| --- | --- |

27.

meggyőződése, hogy a teljes agrár- és élelmiszerágazat elszakadóban van a terményfelesleget szubvencionáló és a mennyiségszabályozási eszközökkel operáló ártámogatás jellemezte időszaktól, és egy sokkal inkább piaci alapú felé tart. Mindez a lényegesen hosszabb távú, olyan szerkezeti változások eredménye, mint – a különösen Ázsiára jellemző – folyamatosan növekvő élelmiszerkereslet és a bioüzemanyag-politikák. Az átmeneti árváltozások szempontjából az olyan rövid távú tényezők is mérvadóak, mint az aszály, bizonyos betegségek járványszerű kitörése, valamint az árfolyam-ingadozások. A nemzetközi piac mélyreható változása különösen a tejre, a tejtermékekre és a gabonára igaz;

| 28. | úgy véli, hogy az erősödő nemzetközi élelmiszerpiacok miatt a KAP piaci alapú eszközei egyre inkább veszítenek jelentőségükből, ezek a piacok viszont rendkívül ingatagok lehetnek. Következésképpen a piaci stabilitás érdekében védeni kell a piacot a hirtelen jövő és jelentős áringadozások ellen, ezért egyetért azzal, hogy gyengülő piacok esetén szükség van az olyan piaci alapú eszközök megtartására, mint a „biztonsági háló”, a kínálatszabályozás teljes megszüntetése nélkül; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az erősödő nemzetközi élelmiszerpiacok miatt a KAP piaci alapú eszközei egyre inkább veszítenek jelentőségükből, ezek a piacok viszont rendkívül ingatagok lehetnek. Következésképpen a piaci stabilitás érdekében védeni kell a piacot a hirtelen jövő és jelentős áringadozások ellen, ezért egyetért azzal, hogy gyengülő piacok esetén szükség van az olyan piaci alapú eszközök megtartására, mint a „biztonsági háló”, a kínálatszabályozás teljes megszüntetése nélkül;

| 29. | a megfelelő információkon alapuló politikai döntések érdekében azt javasolja, hogy az Európai Bizottság továbbra is végezzen alapos, minden szektorra kiterjedő elemzéseket a piaci kilátásokról és rendszeresen adjon közre jelentéseket a piac alakulásáról; |
| --- | --- |

29.

a megfelelő információkon alapuló politikai döntések érdekében azt javasolja, hogy az Európai Bizottság továbbra is végezzen alapos, minden szektorra kiterjedő elemzéseket a piaci kilátásokról és rendszeresen adjon közre jelentéseket a piac alakulásáról;

Gabonaintervenció

| 30. | szorgalmazza a gabonára vonatkozó intervenciós szabályozás teljes körű felülvizsgálatát, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a támogatásoknak továbbra is az étkezési búzára kellene korlátozódniuk; |
| --- | --- |

30.

szorgalmazza a gabonára vonatkozó intervenciós szabályozás teljes körű felülvizsgálatát, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a támogatásoknak továbbra is az étkezési búzára kellene korlátozódniuk;

Területpihentetés

| 31. | támogatja a kötelező területpihentetés teljes megszüntetését, ugyanakkor azt javasolja, hogy tartsák meg a kötelező területpihentetés előírását lehetővé tevő szabályozás bevezetését az esetleges jövőbeli piaci gyengülések esetére. Olyan további környezetvédelmi intézkedések mellett foglal állást, mint például az állandó legelők fenntartása és a part menti mezősávok védelme; |
| --- | --- |

31.

támogatja a kötelező területpihentetés teljes megszüntetését, ugyanakkor azt javasolja, hogy tartsák meg a kötelező területpihentetés előírását lehetővé tevő szabályozás bevezetését az esetleges jövőbeli piaci gyengülések esetére. Olyan további környezetvédelmi intézkedések mellett foglal állást, mint például az állandó legelők fenntartása és a part menti mezősávok védelme;

A tejkvóták fokozatos megszüntetése

| 32. | véleménye szerint az elmúlt évtizedekkel ellentétben a globális tejpiacok mára megerősödtek, és esetleg számolni lehet azzal, hogy továbbra is fennmarad ez a keresletipiac-növekedés. Ugyanakkor a világpiacon a tejtermékek ára nagyon bizonytalan. Ennek fényében vitát kellene indítani a tej és a tejtermékek közös piacszervezését alkotó összes mechanizmusról annak érdekében, hogy az ágazat szabályozásához új mechanizmusokat határozzanak meg; |
| --- | --- |

32.

véleménye szerint az elmúlt évtizedekkel ellentétben a globális tejpiacok mára megerősödtek, és esetleg számolni lehet azzal, hogy továbbra is fennmarad ez a keresletipiac-növekedés. Ugyanakkor a világpiacon a tejtermékek ára nagyon bizonytalan. Ennek fényében vitát kellene indítani a tej és a tejtermékek közös piacszervezését alkotó összes mechanizmusról annak érdekében, hogy az ágazat szabályozásához új mechanizmusokat határozzanak meg;

| 33. | úgy véli, hogy szükség van a kvótarendszer fokozatos megszüntetésére, mivel ez is elősegíti a rendszer 2015. márciusban történő végleges felszámolását. Támogatja a tejkvótarendszernek a kvóták fokozatos kiterjesztése és a kiegészítő illetékek csökkentése révén 2015-ig történő fokozatos leépítését. A kvóták kiterjesztésének és a kiegészítő támogatások csökkentésének mértéke és időzítése alapjául az Európai Bizottság 2007. decemberi, kidolgozás alatt álló piaci előrejelzésének kellene szolgálnia. A piaci árak jelentős zuhanásának esetére továbbra is biztosítani kell védelmi mechanizmusokat. A folyamat részeként speciális intézkedésekre lesz szükség a tejtermelésnek az érzékeny régiókban történő fenntartásához; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy szükség van a kvótarendszer fokozatos megszüntetésére, mivel ez is elősegíti a rendszer 2015. márciusban történő végleges felszámolását. Támogatja a tejkvótarendszernek a kvóták fokozatos kiterjesztése és a kiegészítő illetékek csökkentése révén 2015-ig történő fokozatos leépítését. A kvóták kiterjesztésének és a kiegészítő támogatások csökkentésének mértéke és időzítése alapjául az Európai Bizottság 2007. decemberi, kidolgozás alatt álló piaci előrejelzésének kellene szolgálnia. A piaci árak jelentős zuhanásának esetére továbbra is biztosítani kell védelmi mechanizmusokat. A folyamat részeként speciális intézkedésekre lesz szükség a tejtermelésnek az érzékeny régiókban történő fenntartásához;

| 34. | érdeklődéssel várja az Európai Bizottság értékelését, mely a kisebb ágazatok (szárított takarmány, keményítő, len és kender) kínálatellenőrzési intézkedéseinek eredményeiről számol majd be; |
| --- | --- |

34.

érdeklődéssel várja az Európai Bizottság értékelését, mely a kisebb ágazatok (szárított takarmány, keményítő, len és kender) kínálatellenőrzési intézkedéseinek eredményeiről számol majd be;

Az új kihívásoknak való megfelelés

Kockázatkezelés

| 35. | elismeri, hogy a gyorsan változó világpiacon nagy jelentősége van a kockázatkezelésnek, illetve, hogy tökéletesíteni lehet a megnövekedett kockázatok kezelésére szolgáló speciális vidékfejlesztési intézkedéseket. Az Európai Bizottság által javasolt mechanizmusoknak szerepük lehet ebben, ugyanakkor nem tudják betölteni a korábban a KAP részét képező, de az utóbbi évek során fokozatosan leépített fő piackezelési eszközök szerepét. További kutatásokat ösztönözne a jövőbeli alkalmazások, illetve ezek értékelése terén; |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy a gyorsan változó világpiacon nagy jelentősége van a kockázatkezelésnek, illetve, hogy tökéletesíteni lehet a megnövekedett kockázatok kezelésére szolgáló speciális vidékfejlesztési intézkedéseket. Az Európai Bizottság által javasolt mechanizmusoknak szerepük lehet ebben, ugyanakkor nem tudják betölteni a korábban a KAP részét képező, de az utóbbi évek során fokozatosan leépített fő piackezelési eszközök szerepét. További kutatásokat ösztönözne a jövőbeli alkalmazások, illetve ezek értékelése terén;

Éghajlatváltozás, bioenergia, vízgazdálkodás és biológiai sokféleség

| 36. | elismeri azokat a károkat, amelyeket az intenzív mezőgazdaság okozott a talajszerkezet, a biodiverzitás és a vízrétegek szennyezésének tekintetében, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy milyen fontos szerepet játszanak a gazdálkodók a vidék, a táj és a hagyományos, kisméretű gazdaságok védelmében, illetve üdvözli, hogy az Európai Bizottság felismerte, hogy az uniós mezőgazdaság a többi ágazatnál többet tett az üvegházhatású gázok kibocsátásának visszaszorításában. Ugyanakkor utal arra is, hogy a mezőgazdaság az EU számos régiójában nagymértékben ki van téve az éghajlatváltozás hatásainak; |
| --- | --- |

36.

elismeri azokat a károkat, amelyeket az intenzív mezőgazdaság okozott a talajszerkezet, a biodiverzitás és a vízrétegek szennyezésének tekintetében, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy milyen fontos szerepet játszanak a gazdálkodók a vidék, a táj és a hagyományos, kisméretű gazdaságok védelmében, illetve üdvözli, hogy az Európai Bizottság felismerte, hogy az uniós mezőgazdaság a többi ágazatnál többet tett az üvegházhatású gázok kibocsátásának visszaszorításában. Ugyanakkor utal arra is, hogy a mezőgazdaság az EU számos régiójában nagymértékben ki van téve az éghajlatváltozás hatásainak;

| 37. | támogatja a klímaváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló zöld könyvben megfogalmazott gondolatot, mely szerint a mezőgazdaságnak továbbra is hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez. Az éghajlat változásával megnő a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás, mint a környezeti és ökoszisztéma-szolgáltatások biztosítóinak jelentősége. A következő KAP-felülvizsgálatoknak lehetővé kell tenniük, hogy kiigazító intézkedések is bekerülhessenek a agrártámogatási programokba; |
| --- | --- |

37.

támogatja a klímaváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló zöld könyvben megfogalmazott gondolatot, mely szerint a mezőgazdaságnak továbbra is hozzá kell járulnia az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez. Az éghajlat változásával megnő a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás, mint a környezeti és ökoszisztéma-szolgáltatások biztosítóinak jelentősége. A következő KAP-felülvizsgálatoknak lehetővé kell tenniük, hogy kiigazító intézkedések is bekerülhessenek a agrártámogatási programokba;

| 38. | Elismeri a megújuló energiák kiépítésére irányuló intézkedések kiemelkedő jelentőségét, és támogatja a további idevonatkozó kutatásokat és intézkedéseket, melyek az EU részéről szélesebb körű választ tesznek lehetővé a fenntarthatóság fontos, világméretű kérdéseire. Megállapítja, hogy az energianövények termesztése a tagállami és európai intézkedések és eszközök révén jelentősen hozzájárul a Közösség energia- és klímapolitikai céljainak eléréséhez, és lényeges értékteremtési lehetőséget képvisel a mezőgazdaság és a vidék számára; utal arra, hogy az energianövények csökkentett támogatása ebben az összefüggésben veszített jelentőségéből, és a jövőben kapcsolt intézkedésként megszűnhet; |
| --- | --- |

38.

Elismeri a megújuló energiák kiépítésére irányuló intézkedések kiemelkedő jelentőségét, és támogatja a további idevonatkozó kutatásokat és intézkedéseket, melyek az EU részéről szélesebb körű választ tesznek lehetővé a fenntarthatóság fontos, világméretű kérdéseire. Megállapítja, hogy az energianövények termesztése a tagállami és európai intézkedések és eszközök révén jelentősen hozzájárul a Közösség energia- és klímapolitikai céljainak eléréséhez, és lényeges értékteremtési lehetőséget képvisel a mezőgazdaság és a vidék számára; utal arra, hogy az energianövények csökkentett támogatása ebben az összefüggésben veszített jelentőségéből, és a jövőben kapcsolt intézkedésként megszűnhet;

| 39. | mindazonáltal aggodalmának ad hangot, amiért a „vidékfejlesztés” gyűjtőfogalmát próbálják használni az egyre nagyobb számban jelentkező kérdések kezelésére. Számos ilyen kérdés (pl. az erdőgazdálkodás és a biológiai sokféleség) ugyanis problematikus vagy összeegyeztethetetlen ezzel a fogalommal, egyébiránt pedig kérdéses, hogy a fenti kihívások jelentős része valóban a vidékfejlesztési programok révén kezelhető-e a leghatékonyabban; |
| --- | --- |

39.

mindazonáltal aggodalmának ad hangot, amiért a „vidékfejlesztés” gyűjtőfogalmát próbálják használni az egyre nagyobb számban jelentkező kérdések kezelésére. Számos ilyen kérdés (pl. az erdőgazdálkodás és a biológiai sokféleség) ugyanis problematikus vagy összeegyeztethetetlen ezzel a fogalommal, egyébiránt pedig kérdéses, hogy a fenti kihívások jelentős része valóban a vidékfejlesztési programok révén kezelhető-e a leghatékonyabban;

A második pillér megerősítése

| 40. | elismeri, hogy fontos a vidékfejlesztési intézkedések megfelelő finanszírozása, de a szubszidiaritás elvéből kiindulva, ezzel egy időben a moduláció közösségi jellegét is elismerve, úgy véli, hogy az eltérő helyi és regionális igényeknek való hatékonyabb megfelelés érdekében a moduláció irányításáról szóló döntéseket a megfelelő fejlettségű szinteken lehet a legeredményesebben meghozni. A tagállamoknak és a régióknak rendelkezniük kellene azzal a lehetőséggel, hogy tényleges igényeiknek megfelelően a 2. pillérhez tartozó intézkedések köré csoportosítsanak finanszírozási alapokat. |
| --- | --- |

40.

elismeri, hogy fontos a vidékfejlesztési intézkedések megfelelő finanszírozása, de a szubszidiaritás elvéből kiindulva, ezzel egy időben a moduláció közösségi jellegét is elismerve, úgy véli, hogy az eltérő helyi és regionális igényeknek való hatékonyabb megfelelés érdekében a moduláció irányításáról szóló döntéseket a megfelelő fejlettségű szinteken lehet a legeredményesebben meghozni. A tagállamoknak és a régióknak rendelkezniük kellene azzal a lehetőséggel, hogy tényleges igényeiknek megfelelően a 2. pillérhez tartozó intézkedések köré csoportosítsanak finanszírozási alapokat.

| 41. | tart attól, hogy a növekvő moduláció irányába mutató trend veszélyezteti a KAP közösségi jellegét és aláássa a kohézió elvét, hiszen a 2. pillérbe tartozó intézkedések társfinanszírozása nehézséget okoz majd a szegényebb régiók és tagállamok számára; |
| --- | --- |

41.

tart attól, hogy a növekvő moduláció irányába mutató trend veszélyezteti a KAP közösségi jellegét és aláássa a kohézió elvét, hiszen a 2. pillérbe tartozó intézkedések társfinanszírozása nehézséget okoz majd a szegényebb régiók és tagállamok számára;

Pénzügyi keret

| 42. | megjegyzi, hogy bár az egyes ágazatokra jellemző magasabb piaci árak és a nagyobb hatékonyság jelentős megtakarításokat eredményezhet, a rendelkezésre álló pénzeszközök változatlan árak mellett 2013-ig folyamatosan csökkennek. Támogatja azt a javaslatot, hogy ezeket a megtakarításokat olyan fokozott vidékfejlesztési intézkedésekre kellene fordítani, mint például a kutatás és fejlesztés; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy bár az egyes ágazatokra jellemző magasabb piaci árak és a nagyobb hatékonyság jelentős megtakarításokat eredményezhet, a rendelkezésre álló pénzeszközök változatlan árak mellett 2013-ig folyamatosan csökkennek. Támogatja azt a javaslatot, hogy ezeket a megtakarításokat olyan fokozott vidékfejlesztési intézkedésekre kellene fordítani, mint például a kutatás és fejlesztés;

A KAP JÖVŐJE 2013 UTÁN

| 43. | az Unió költségvetési reformjáról folyó konzultációs folyamat kapcsán szeretne meghatározni néhány olyan politikai prioritást, amelyekre teljes mértékben tekintettel kellene lenni a KAP jövőbeni szerepéről és működéséről szóló bármely vita során; |
| --- | --- |

43.

az Unió költségvetési reformjáról folyó konzultációs folyamat kapcsán szeretne meghatározni néhány olyan politikai prioritást, amelyekre teljes mértékben tekintettel kellene lenni a KAP jövőbeni szerepéről és működéséről szóló bármely vita során;

Új kihívások és igények

| 44. | úgy véli, hogy míg a KAP bevezetése óta sikeresen alkalmazkodott a különböző kihívásokhoz, az Európai Bizottságnak és ügynökségeinek többet kell tenniük annak érdekében, hogy hatékonyabban tájékoztassák a polgárokat a KAP céljairól, eddig elért eredményeiről és prioritásairól, és ez kellene hogy legyen az Európai Bizottság kiemelt jövőbeli kommunikációs feladata; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy míg a KAP bevezetése óta sikeresen alkalmazkodott a különböző kihívásokhoz, az Európai Bizottságnak és ügynökségeinek többet kell tenniük annak érdekében, hogy hatékonyabban tájékoztassák a polgárokat a KAP céljairól, eddig elért eredményeiről és prioritásairól, és ez kellene hogy legyen az Európai Bizottság kiemelt jövőbeli kommunikációs feladata;

| 45. | úgy véli, hogy az olyan új kihívások felbukkanása miatt, mint amilyen többek között az energia- és éghajlatváltozási politika hatása a mezőgazdasági és élelmiszerpolitikákra, az EU folyamatban levő bővítése és a nemzetközi kereskedelem kérdései, számos elvárás irányul arra, hogy a KAP multifunkcionális jellegét oly módon szélesítsék ki, hogy az további szerepeknek is megfeleljen. Meggyőződése, hogy a területhasználathoz, az élelmiszer-termeléshez és a gazdálkodáshoz megfelelő anyagi forrásokkal ellátott KAP-nak továbbra is központi szerepet kell betöltenie az EU-ban. A környezetvédelmi és az energiapolitikának is megfelelő anyagi forrással kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy az olyan új kihívások felbukkanása miatt, mint amilyen többek között az energia- és éghajlatváltozási politika hatása a mezőgazdasági és élelmiszerpolitikákra, az EU folyamatban levő bővítése és a nemzetközi kereskedelem kérdései, számos elvárás irányul arra, hogy a KAP multifunkcionális jellegét oly módon szélesítsék ki, hogy az további szerepeknek is megfeleljen. Meggyőződése, hogy a területhasználathoz, az élelmiszer-termeléshez és a gazdálkodáshoz megfelelő anyagi forrásokkal ellátott KAP-nak továbbra is központi szerepet kell betöltenie az EU-ban. A környezetvédelmi és az energiapolitikának is megfelelő anyagi forrással kell rendelkeznie;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az EU népességének elöregedése jelentős hatással van a mezőgazdasági ágazatra és a vidéki területekre, egyben megállapítja, hogy a K+F és az innováció alapvető jelentőségű az európai mezőgazdaság versenyképessége szempontjából. Sürgeti a megfelelő oktatás és képzés széles körű hozzáférhetőségét, különösen annak érdekében, hogy ösztönözzék a fiatalok belépését a gazdálkodás területére; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az EU népességének elöregedése jelentős hatással van a mezőgazdasági ágazatra és a vidéki területekre, egyben megállapítja, hogy a K+F és az innováció alapvető jelentőségű az európai mezőgazdaság versenyképessége szempontjából. Sürgeti a megfelelő oktatás és képzés széles körű hozzáférhetőségét, különösen annak érdekében, hogy ösztönözzék a fiatalok belépését a gazdálkodás területére;

| 47. | úgy véli, hogy a korlátozott forrásokkal, a jövedelemtámogatás előtérbe helyezésével az aktív családi gazdaságokat kell szem előtt tartani, valamint azokat a gazdaságokat, amelyek tevékenyen részt vesznek a munkahelyteremtésben és a népesség vidéken tartásában; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a korlátozott forrásokkal, a jövedelemtámogatás előtérbe helyezésével az aktív családi gazdaságokat kell szem előtt tartani, valamint azokat a gazdaságokat, amelyek tevékenyen részt vesznek a munkahelyteremtésben és a népesség vidéken tartásában;

Az élelmiszerbiztonság megteremtése

| 48. | úgy véli, hogy bár az agrárium és az élelmiszeripar piacorientálttá vált, döntő fontosságú a fogyasztók biztonságos élelmiszerrel történő biztos és megfelelő áron történő ellátása. Véleménye szerint foglalkozni kell a hosszú távú uniós élelmiszerbiztonság kérdésével; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy bár az agrárium és az élelmiszeripar piacorientálttá vált, döntő fontosságú a fogyasztók biztonságos élelmiszerrel történő biztos és megfelelő áron történő ellátása. Véleménye szerint foglalkozni kell a hosszú távú uniós élelmiszerbiztonság kérdésével;

| 49. | szorgalmazza, hogy az EU-ban történő fogyasztásra szánt élelmiszerek esetében egységes növény- és állategészségügyi, illetve környezetvédelmi szabványokat alkalmazzanak, akár uniós, akár harmadik országból származó termékről van szó. Kéri, hogy lássák el a feladataik ellátásához szükséges humánerőforrásokkal és pénzeszközökkel a határvédelmi szerveket, az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatalt (ÉÁH) és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA); |
| --- | --- |

49.

szorgalmazza, hogy az EU-ban történő fogyasztásra szánt élelmiszerek esetében egységes növény- és állategészségügyi, illetve környezetvédelmi szabványokat alkalmazzanak, akár uniós, akár harmadik országból származó termékről van szó. Kéri, hogy lássák el a feladataik ellátásához szükséges humánerőforrásokkal és pénzeszközökkel a határvédelmi szerveket, az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatalt (ÉÁH) és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (EFSA);

| 50. | meggyőződése, hogy mivel az élelmiszeripar az EU második legnagyobb iparága, mindenképpen hatékony és versenyképes élelmiszerágazat fenntartására van szükség. A termékfejlesztés érdekében megfelelő anyagi forrásokat kell biztosítani a kutatási területnek, valamint oktatást, képzést és tanácsadást a pályakezdő termelők és fiatal gazdálkodók számára; |
| --- | --- |

50.

meggyőződése, hogy mivel az élelmiszeripar az EU második legnagyobb iparága, mindenképpen hatékony és versenyképes élelmiszerágazat fenntartására van szükség. A termékfejlesztés érdekében megfelelő anyagi forrásokat kell biztosítani a kutatási területnek, valamint oktatást, képzést és tanácsadást a pályakezdő termelők és fiatal gazdálkodók számára;

| 51. | véleménye szerint az élelmiszerek szállításának minimalizálása és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében ösztönözni kell az Unión belüli termelést, illetve tájékoztatni kell a fogyasztókat – elsősorban a gyermekeket – a helyes táplálkozás és a helyben készített élelmiszerek előnyeiről; |
| --- | --- |

51.

véleménye szerint az élelmiszerek szállításának minimalizálása és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében ösztönözni kell az Unión belüli termelést, illetve tájékoztatni kell a fogyasztókat – elsősorban a gyermekeket – a helyes táplálkozás és a helyben készített élelmiszerek előnyeiről;

Regionális sajátosságok

| 52. | úgy véli, hogy a KAP-nak megfelelő mértékben tekintettel kell lennie az Európai Unión belül jelentkező regionális sajátosságokra, a jelenlegi gyakorlatnál jobban kell védenie és értékelnie a mezőgazdasági tevékenységek és termelési rendszerek – köztük a biológiai és GMO-mentes termelés – sokszínűségét, és jobban figyelembe kell vennie a regionális jellemzőket (például a mediterrán és az északi vagy a hegyvidéki területek, valamint az Unió legkülső régióinak jellegzetességeit); |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a KAP-nak megfelelő mértékben tekintettel kell lennie az Európai Unión belül jelentkező regionális sajátosságokra, a jelenlegi gyakorlatnál jobban kell védenie és értékelnie a mezőgazdasági tevékenységek és termelési rendszerek – köztük a biológiai és GMO-mentes termelés – sokszínűségét, és jobban figyelembe kell vennie a regionális jellemzőket (például a mediterrán és az északi vagy a hegyvidéki területek, valamint az Unió legkülső régióinak jellegzetességeit);

| 53. | szorgalmazza, hogy a régióknak, ideértve a nehéz földművelési és állattenyésztési körülményekkel küzdőket is, képesnek kell lenniük arra, hogy megtartsák az élelmiszer-önellátás egyik elemét, és hangsúlyozza a jó minőségű, helyi készítésű élelmiszer és a regionális öntudat közötti közvetlen összefüggést, amelyet a KAP-nak is meg kell őriznie; |
| --- | --- |

53.

szorgalmazza, hogy a régióknak, ideértve a nehéz földművelési és állattenyésztési körülményekkel küzdőket is, képesnek kell lenniük arra, hogy megtartsák az élelmiszer-önellátás egyik elemét, és hangsúlyozza a jó minőségű, helyi készítésű élelmiszer és a regionális öntudat közötti közvetlen összefüggést, amelyet a KAP-nak is meg kell őriznie;

Más politikaterületekkel való összhang

| 54. | növekvő aggodalmának ad hangot általában a környezetvédelmi és energiaügyi kérdések kapcsán, illetve konkrétan a globális felmelegedés miatt. Rendkívül fontosnak tartja ezért a területhasznosítási politikát. Innovatív mezőgazdaságra van szükség az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz, illetve az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

54.

növekvő aggodalmának ad hangot általában a környezetvédelmi és energiaügyi kérdések kapcsán, illetve konkrétan a globális felmelegedés miatt. Rendkívül fontosnak tartja ezért a területhasznosítási politikát. Innovatív mezőgazdaságra van szükség az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodáshoz, illetve az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez;

| 55. | úgy véli, hogy a KAP-nak jobban kellene kapcsolódnia a többi fontos politikához, mint például az uniós energiapolitikához, a regionális, a környezetvédelmi és a K+F-politikákhoz. Sürgeti a fenti politikaterületek hatékonyabb összehangolását az összes kormányzási szinten; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a KAP-nak jobban kellene kapcsolódnia a többi fontos politikához, mint például az uniós energiapolitikához, a regionális, a környezetvédelmi és a K+F-politikákhoz. Sürgeti a fenti politikaterületek hatékonyabb összehangolását az összes kormányzási szinten;

| 56. | azon a véleményen van, hogy a KAP-nak belső és külső vetülete is van, és szerinte a jövőbeli KAP-nak a fejlődő világban betöltött szerepe alapján kell tekintenie az EU-ra. Ehhez – ahol csak lehet – piacot kell biztosítania és technológiai segítségnyújtás, illetve ismereterjesztés révén ösztönöznie kellene a fejlődő országok élelmiszer-önellátását. Kulcsfontosságú, hogy a KAP fejlődő országokra gyakorolt hatását folyamatos értékelésnek vessék alá; |
| --- | --- |

56.

azon a véleményen van, hogy a KAP-nak belső és külső vetülete is van, és szerinte a jövőbeli KAP-nak a fejlődő világban betöltött szerepe alapján kell tekintenie az EU-ra. Ehhez – ahol csak lehet – piacot kell biztosítania és technológiai segítségnyújtás, illetve ismereterjesztés révén ösztönöznie kellene a fejlődő országok élelmiszer-önellátását. Kulcsfontosságú, hogy a KAP fejlődő országokra gyakorolt hatását folyamatos értékelésnek vessék alá;

A vidékfejlesztés jellege

| 57. | úgy véli, hogy az uniós döntések vidékre gyakorolt hatásainak felmérése olyan dimenzióval egészíthetné ki a közösségi döntéshozatalt, amely lehetővé tenné a vidéki területek jellemzőinek figyelembe vételét mind a tervezési döntésekben, mind pedig a végrehajtás nyomon követése során. A vidékre gyakorolt hatások felmérésekor tekintettel kell lenni arra, hogy a vidéki területek Európa különböző részein eltérő sajátosságokkal rendelkeznek, és akár egy tagállamon belül is jelentősen eltérhetnek egymástól attól függően, hogy hol helyezkednek el; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy az uniós döntések vidékre gyakorolt hatásainak felmérése olyan dimenzióval egészíthetné ki a közösségi döntéshozatalt, amely lehetővé tenné a vidéki területek jellemzőinek figyelembe vételét mind a tervezési döntésekben, mind pedig a végrehajtás nyomon követése során. A vidékre gyakorolt hatások felmérésekor tekintettel kell lenni arra, hogy a vidéki területek Európa különböző részein eltérő sajátosságokkal rendelkeznek, és akár egy tagállamon belül is jelentősen eltérhetnek egymástól attól függően, hogy hol helyezkednek el;

| 58. | úgy véli, hogy egyértelműbben meg kell majd határozni, hogy mi tartozik a „vidékfejlesztés” gyűjtőfogalmába és a 2. pillérhez, illetve ennek kapcsán azt gondolja, hogy a jövőbeli KAP alkalmasabb lesz majd a szövetségek kiépítésére, és elősegíti a vidéki és a városi területek közötti politikai együttműködést, különös tekintettel az elővárosi területekre, ahol adott esetben erős nyomás nehezedhet a vidék erőforrásaira. A vidékfejlesztési politikáknak ösztönözniük és védeniük kell a mezőgazdasági termelést azokon a területeken, ahol az különleges haszonnal járhat a városi területekre, azok környékére, valamint a gyéren lakott régiókra nézve; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy egyértelműbben meg kell majd határozni, hogy mi tartozik a „vidékfejlesztés” gyűjtőfogalmába és a 2. pillérhez, illetve ennek kapcsán azt gondolja, hogy a jövőbeli KAP alkalmasabb lesz majd a szövetségek kiépítésére, és elősegíti a vidéki és a városi területek közötti politikai együttműködést, különös tekintettel az elővárosi területekre, ahol adott esetben erős nyomás nehezedhet a vidék erőforrásaira. A vidékfejlesztési politikáknak ösztönözniük és védeniük kell a mezőgazdasági termelést azokon a területeken, ahol az különleges haszonnal járhat a városi területekre, azok környékére, valamint a gyéren lakott régiókra nézve;

| 59. | olyan alapvető szolgáltatások nyújtásával, mint az oktatás, az egészségügy és a postai szolgáltatások, illetve például a szélessávú internet és a tömegközlekedés, integrált vidékfejlesztési koncepció keretében ösztönözné a vidéki területeknek a helyi közösségek érdekében történő fenntartható fejlődését; |
| --- | --- |

59.

olyan alapvető szolgáltatások nyújtásával, mint az oktatás, az egészségügy és a postai szolgáltatások, illetve például a szélessávú internet és a tömegközlekedés, integrált vidékfejlesztési koncepció keretében ösztönözné a vidéki területeknek a helyi közösségek érdekében történő fenntartható fejlődését;

| 60. | úgy véli, hogy a rugalmasabb döntésekhez – különösen a tágabb értelemben vett vidékfejlesztési kérdések kapcsán – a helyi és regionális szint szélesebb hatáskörére és a politikai döntéshozatali folyamatokba történő nagyobb mértékű bevonására van szükség; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a rugalmasabb döntésekhez – különösen a tágabb értelemben vett vidékfejlesztési kérdések kapcsán – a helyi és regionális szint szélesebb hatáskörére és a politikai döntéshozatali folyamatokba történő nagyobb mértékű bevonására van szükség;

| 61. | ennek kapcsán utal a vidékfejlesztésről és a lisszaboni stratégiáról szóló nyilatkozatára (2), amely értékes hozzájárulásnak tekinthető a KAP és a vidékfejlesztés jövőjének átgondolásához. |
| --- | --- |

61.

ennek kapcsán utal a vidékfejlesztésről és a lisszaboni stratégiáról szóló nyilatkozatára (2), amely értékes hozzájárulásnak tekinthető a KAP és a vidékfejlesztés jövőjének átgondolásához.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Speciális Eurobarometer (276): Az európaiak, a mezőgazdaság és a Közös Agrárpolitika; 2007. március.

1

(2)  Alexandroupoliszi nyilatkozat a vidékfejlesztésről és a lisszaboni stratégiáról, Görögország, 2006. június (CdR 209/2006).

2

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/31

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása az Európai Tanács 2008. évi tavaszi ülésére – A növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia – A „lisszaboni paradoxon” kezelése

(2008/C 105/07)

Mivel 2006. évi tavaszi ülésének keretében az Európai Tanács felkérte a Régiók Bizottságát, hogy készítsen összefoglaló jelentést a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló partnerség támogatásaként a 2008-as csúcstalálkozóra, értékelje a felülvizsgált lisszaboni stratégia hatásait, valamint nyújtson előretekintést 2008-on túlmutatóan is.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli ezt a felkérést, mivel az európai régiók és városok fontos szerepet játszanak a lisszaboni stratégia megvalósításában. Valójában kulcsfontosságú szereplők az innovációs, kutatási és oktatási szakpolitikák terén; az összes állami beruházás több mint 66 %-át biztosítják az EU-ban, és a strukturális alapok kiadásait egyre nagyobb mértékben a növekedésre és foglalkoztatási célokra összpontosítják; |
| --- | --- |

1.

üdvözli ezt a felkérést, mivel az európai régiók és városok fontos szerepet játszanak a lisszaboni stratégia megvalósításában. Valójában kulcsfontosságú szereplők az innovációs, kutatási és oktatási szakpolitikák terén; az összes állami beruházás több mint 66 %-át biztosítják az EU-ban, és a strukturális alapok kiadásait egyre nagyobb mértékben a növekedésre és foglalkoztatási célokra összpontosítják;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Lisszabonban elfogadott EU reformszerződés a területi kohéziót jelöli meg az Európai Unió további, harmadik célkitűzéseként, az ebből következő társadalmi és gazdasági kohézióval egyetemben, így az EU gazdaságának általános versenyképességét befolyásoló területi egyenlőtlenségek prioritássá válnak, ami a régiók és városok szerepét minden eddiginél fontosabbá teszi; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a Lisszabonban elfogadott EU reformszerződés a területi kohéziót jelöli meg az Európai Unió további, harmadik célkitűzéseként, az ebből következő társadalmi és gazdasági kohézióval egyetemben, így az EU gazdaságának általános versenyképességét befolyásoló területi egyenlőtlenségek prioritássá válnak, ami a régiók és városok szerepét minden eddiginél fontosabbá teszi;

| 3. | üdvözli az Európai Bizottság stratégiai jelentését az Európa-szerte zajló gazdasági reformokról, amely értékelést tartalmaz a tagállamok ide vonatkozó országspecifikus javaslattervezetei terén elért haladásról, valamint javaslatot az integrált irányelveknek és a Közösség új, 2008–2010-es lisszaboni programjának alapvető elfogadásával kapcsolatban. Ez a stratégiai jelentés alapvetően azt mutatja, hogy a lisszaboni stratégia bizonyította értékét azáltal, hogy nagyobb mértékű növekedés és több munkahely megteremtését szolgáló általános célkitűzést határozott meg európai kontextusban. Ezzel kapcsolatban utal azokra a régiók közötti együttműködési keretekre, amelyek tevékenységükkel a lisszaboni stratégiában lefektetett célkitűzéseket is szolgálják. Jó példa erre az Innovation Alliance, amelynek keretében több mint húsz – az innováció terén már sikeres – európai régió működik együtt, közülük többen már a lisszaboni feltételeknek is megfelelve; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Európai Bizottság stratégiai jelentését az Európa-szerte zajló gazdasági reformokról, amely értékelést tartalmaz a tagállamok ide vonatkozó országspecifikus javaslattervezetei terén elért haladásról, valamint javaslatot az integrált irányelveknek és a Közösség új, 2008–2010-es lisszaboni programjának alapvető elfogadásával kapcsolatban. Ez a stratégiai jelentés alapvetően azt mutatja, hogy a lisszaboni stratégia bizonyította értékét azáltal, hogy nagyobb mértékű növekedés és több munkahely megteremtését szolgáló általános célkitűzést határozott meg európai kontextusban. Ezzel kapcsolatban utal azokra a régiók közötti együttműködési keretekre, amelyek tevékenységükkel a lisszaboni stratégiában lefektetett célkitűzéseket is szolgálják. Jó példa erre az Innovation Alliance, amelynek keretében több mint húsz – az innováció terén már sikeres – európai régió működik együtt, közülük többen már a lisszaboni feltételeknek is megfelelve;

| 4. | mindazonáltal hangsúlyozza, hogy nem minden tagállam hajtja végre a reformprogramokat a megfelelő ütemben, és hogy még sok a tennivaló a reformok előmozdítása terén; |
| --- | --- |

4.

mindazonáltal hangsúlyozza, hogy nem minden tagállam hajtja végre a reformprogramokat a megfelelő ütemben, és hogy még sok a tennivaló a reformok előmozdítása terén;

| 5. | üdvözli a 2006-os Európai Tanács határozatát, amely bevonja a Régiók Bizottságát a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló partnerség megvalósításába egy olyan jelentés elkészítése révén, amely a felülvizsgált lisszaboni menetrend helyi és regionális szintekre gyakorolt hatásaival foglalkozik, és arra kéri az Európai Tanács tavaszi ülését, hogy bízza meg az RB-t a lisszaboni stratégia végrehajtásáról és helyi, illetve regionális szintű nyomon követéséről szóló rendszeres jelentések kidolgozásával; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a 2006-os Európai Tanács határozatát, amely bevonja a Régiók Bizottságát a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló partnerség megvalósításába egy olyan jelentés elkészítése révén, amely a felülvizsgált lisszaboni menetrend helyi és regionális szintekre gyakorolt hatásaival foglalkozik, és arra kéri az Európai Tanács tavaszi ülését, hogy bízza meg az RB-t a lisszaboni stratégia végrehajtásáról és helyi, illetve regionális szintű nyomon követéséről szóló rendszeres jelentések kidolgozásával;

| 6. | úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása csak akkor lehet sikeres, ha a helyi és regionális önkormányzatokat teljes mértékben bevonják a döntéshozatali, végrehajtási és nyomon követési folyamatokba, és megerősíti elkötelezettségét a növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia megvalósítása iránt a helyi szinten; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása csak akkor lehet sikeres, ha a helyi és regionális önkormányzatokat teljes mértékben bevonják a döntéshozatali, végrehajtási és nyomon követési folyamatokba, és megerősíti elkötelezettségét a növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia megvalósítása iránt a helyi szinten;

| 7. | szilárd meggyőződése, hogy Európa versenyképességének fokozása érdekében 2010-en túlmutatóan is szükség van egy európai stratégiára, amely a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló gazdasági reformok egész EU-ra kiterjedő, összehangolt és átfogó politikáját határozza meg, és hatékonyabban kezeli azokat a globális kihívásokat, amelyekkel az európai kormányzás valamennyi szintje egy nagyobb mértékben szembesül; |
| --- | --- |

7.

szilárd meggyőződése, hogy Európa versenyképességének fokozása érdekében 2010-en túlmutatóan is szükség van egy európai stratégiára, amely a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló gazdasági reformok egész EU-ra kiterjedő, összehangolt és átfogó politikáját határozza meg, és hatékonyabban kezeli azokat a globális kihívásokat, amelyekkel az európai kormányzás valamennyi szintje egy nagyobb mértékben szembesül;

| 8. | támogatását ajánlja fel az Európai Bizottságnak egy olyan európai szintű tájékoztatási kampány megszervezéséhez, amelynek célja, hogy figyelmet és támogatottságot biztosítson e stratégia számára most és a jövőben is; |
| --- | --- |

8.

támogatását ajánlja fel az Európai Bizottságnak egy olyan európai szintű tájékoztatási kampány megszervezéséhez, amelynek célja, hogy figyelmet és támogatottságot biztosítson e stratégia számára most és a jövőben is;

A „lisszaboni paradoxon” és a lisszaboni menetrend iránti elkötelezettség

| 1. | üdvözli, hogy a 2005-ben elfogadott felülvizsgált lisszaboni stratégiát érintő kulcsfontosságú változtatások egyike a helyi szint előtérbe helyezésének koncepciója, amely a helyi és a regionális szintek szerepének hangsúlyozását célozza; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a 2005-ben elfogadott felülvizsgált lisszaboni stratégiát érintő kulcsfontosságú változtatások egyike a helyi szint előtérbe helyezésének koncepciója, amely a helyi és a regionális szintek szerepének hangsúlyozását célozza;

| 2. | megállapítja, hogy míg Európa régiói és városai a lisszaboni stratégia majdnem mindegyik növekedésre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzésében részt vesznek, többségük úgy érzi, hogy e stratégia nem járul hozzá jelentős mértékben a szóban forgó célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy míg Európa régiói és városai a lisszaboni stratégia majdnem mindegyik növekedésre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzésében részt vesznek, többségük úgy érzi, hogy e stratégia nem járul hozzá jelentős mértékben a szóban forgó célkitűzések eléréséhez;

| 3. | sajnálatának ad hangot e „lisszaboni paradoxon” miatt, és emlékeztet arra, hogy a növekedési és foglalkoztatási menetrend melletti fokozott elkötelezettség – ahogyan azt a lisszaboni stratégia 2005-ös felülvizsgálata is megköveteli – csak akkor valósulhat meg, ha a különböző szintű kormányzatok (közösségi, nemzeti, regionális és helyi) együttműködnek a feladat teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

3.

sajnálatának ad hangot e „lisszaboni paradoxon” miatt, és emlékeztet arra, hogy a növekedési és foglalkoztatási menetrend melletti fokozott elkötelezettség – ahogyan azt a lisszaboni stratégia 2005-ös felülvizsgálata is megköveteli – csak akkor valósulhat meg, ha a különböző szintű kormányzatok (közösségi, nemzeti, regionális és helyi) együttműködnek a feladat teljesítése érdekében;

| 4. | ezért – a szubszidiaritás elvének megfelelően – nagyobb mértékű együttműködést sürget a különböző kormányzati szintek között, ami lehetővé teszi a koherensebb, összehangoltabb és hatékonyabb politikaalkotást, és fokozza a növekedést és foglalkoztatást célzó európai stratégia „többletértékét”; |
| --- | --- |

4.

ezért – a szubszidiaritás elvének megfelelően – nagyobb mértékű együttműködést sürget a különböző kormányzati szintek között, ami lehetővé teszi a koherensebb, összehangoltabb és hatékonyabb politikaalkotást, és fokozza a növekedést és foglalkoztatást célzó európai stratégia „többletértékét”;

A végrehajtás hiányosságai – Régiók és városok az irányítási ciklusban

| 5. | emlékeztet arra, hogy helyi és regionális önkormányzatok szilárdan elkötelezettek a lisszaboni célkitűzések iránt, és sokan közülük lehetőséget látnak a végrehajtási folyamatban betöltött szerepük megerősítésére; megjegyzi általános elégedetlenségüket a végrehajtásba való bevonásukat illetően, ami azt mutatja, hogy a tapasztalható javulások ellenére a végrehajtásban még mindig akadnak hiányosságok, amelyeket át kell hidalni a következő irányítási ciklusban; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy helyi és regionális önkormányzatok szilárdan elkötelezettek a lisszaboni célkitűzések iránt, és sokan közülük lehetőséget látnak a végrehajtási folyamatban betöltött szerepük megerősítésére; megjegyzi általános elégedetlenségüket a végrehajtásba való bevonásukat illetően, ami azt mutatja, hogy a tapasztalható javulások ellenére a végrehajtásban még mindig akadnak hiányosságok, amelyeket át kell hidalni a következő irányítási ciklusban;

| 6. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság éves nyomon követési és országspecifikus ajánlásai rendszeresen tartalmazzanak információkat valamennyi érdekelt bevonására vonatkozóan; |
| --- | --- |

6.

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság éves nyomon követési és országspecifikus ajánlásai rendszeresen tartalmazzanak információkat valamennyi érdekelt bevonására vonatkozóan;

| 7. | ismételten sürgeti, hogy a tagállamok szisztematikusabban vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a lisszaboni politikai ciklus valamennyi szakaszában, adott alkotmányos rendelkezéseiknek megfelelően; |
| --- | --- |

7.

ismételten sürgeti, hogy a tagállamok szisztematikusabban vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a lisszaboni politikai ciklus valamennyi szakaszában, adott alkotmányos rendelkezéseiknek megfelelően;

| 8. | szívesen részt venne a Gazdaságpolitikai Bizottság lisszaboni módszertani munkacsoportjának tevékenységében; |
| --- | --- |

8.

szívesen részt venne a Gazdaságpolitikai Bizottság lisszaboni módszertani munkacsoportjának tevékenységében;

| 9. | azt ajánlja, hogy az EUROSTAT-ot bízzák meg az összes fontos statisztikai adat regionális szintű összegyűjtésével, ami által lehetővé válna egy, a lisszaboni stratégia céljainak eléréséről szóló strukturális nyomon követési jelentés kidolgozása és közzététele. |
| --- | --- |

9.

azt ajánlja, hogy az EUROSTAT-ot bízzák meg az összes fontos statisztikai adat regionális szintű összegyűjtésével, ami által lehetővé válna egy, a lisszaboni stratégia céljainak eléréséről szóló strukturális nyomon követési jelentés kidolgozása és közzététele.

A kohéziós politika jelentősen hozzájárul a növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia megvalósításához

| 10. | úgy látja, hogy az európai kohéziós politika fontos eszköz, amely lehetővé teszi Európa régiói és városai számára a növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia célkitűzéseinek helyi szintű megvalósítását. A kohéziós politika a legfontosabb kísérő politika a versenyképesség és a foglalkoztatás megerősítése terén lemaradozó régiókban; |
| --- | --- |

10.

úgy látja, hogy az európai kohéziós politika fontos eszköz, amely lehetővé teszi Európa régiói és városai számára a növekedést és foglalkoztatást célzó stratégia célkitűzéseinek helyi szintű megvalósítását. A kohéziós politika a legfontosabb kísérő politika a versenyképesség és a foglalkoztatás megerősítése terén lemaradozó régiókban;

| 11. | megjegyzi, hogy a kohéziós politika 2007–2013-ra vonatkozó, új tervezési időszakának keretében meghatározott „pántlikázási” követelmény fontos és mélyreható változásokat hozott a régiók és városok költségvetési terveiben, melyek nagyrészt az innovációs kiadások növekedéséhez vezettek; úgy véli továbbá, hogy a források elkülönítése hozzájárul a lisszaboni és göteborgi stratégiáknak a kohéziós politika fő feladatával történő összehangolásához, és azt várja, hogy az Európai Bizottság – miután kiértékelte a jelenlegi tervezési időszak tapasztalatait – hozzon javaslatokat arról, hogy a kohéziós politika a jövőben miképpen járulhat hozzá a lisszaboni stratégiához; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a kohéziós politika 2007–2013-ra vonatkozó, új tervezési időszakának keretében meghatározott „pántlikázási” követelmény fontos és mélyreható változásokat hozott a régiók és városok költségvetési terveiben, melyek nagyrészt az innovációs kiadások növekedéséhez vezettek; úgy véli továbbá, hogy a források elkülönítése hozzájárul a lisszaboni és göteborgi stratégiáknak a kohéziós politika fő feladatával történő összehangolásához, és azt várja, hogy az Európai Bizottság – miután kiértékelte a jelenlegi tervezési időszak tapasztalatait – hozzon javaslatokat arról, hogy a kohéziós politika a jövőben miképpen járulhat hozzá a lisszaboni stratégiához;

| 12. | osztja az Európai Bizottság álláspontját (1), amely szerint a 2007–2013-as kohéziós politika a lisszaboni stratégia keretében megteremtette a beruházástervezés stratégiaibb jellegű megközelítésének alapjait, illetve az irányítás fokozott decentralizációja és a partnereknek szánt nagyobb szerep révén a stratégia iránti nagyobb mértékű helyi szintű elkötelezettség fundamentumát; ugyanakkor sajnálja, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal való együttműködésre korlátozza szerepét, kiaknázva azokat a rendszereket és eljárásokat, amelyeket a nyomon követés és értékelés, valamint a programok változó körülményekhez és prioritásokhoz való igazítása céljából hoztak létre; arra bátorítja az Európai Bizottságot, hogy kellő mértékben ismerje el azt a szerepet, amelyet a régiók és városok játszhatnak e téren; |
| --- | --- |

12.

osztja az Európai Bizottság álláspontját (1), amely szerint a 2007–2013-as kohéziós politika a lisszaboni stratégia keretében megteremtette a beruházástervezés stratégiaibb jellegű megközelítésének alapjait, illetve az irányítás fokozott decentralizációja és a partnereknek szánt nagyobb szerep révén a stratégia iránti nagyobb mértékű helyi szintű elkötelezettség fundamentumát; ugyanakkor sajnálja, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal való együttműködésre korlátozza szerepét, kiaknázva azokat a rendszereket és eljárásokat, amelyeket a nyomon követés és értékelés, valamint a programok változó körülményekhez és prioritásokhoz való igazítása céljából hoztak létre; arra bátorítja az Európai Bizottságot, hogy kellő mértékben ismerje el azt a szerepet, amelyet a régiók és városok játszhatnak e téren;

| 13. | ezért a politikaalkotás különböző szintjei közötti jobb koordinációt szolgáló mechanizmusok létrehozását sürgeti egy olyan hatékony stratégia kidolgozásának érdekében, amely a lisszaboni célok elérésére törekvő valamennyi hatóságot bevonja helyi és regionális szinten. A Régiók Bizottsága – a helyi és regionális önkormányzatok nemzeti és európai szintű szövetségeivel együttműködve – kész hozzájárulni egy ilyesfajta összehangolt és részvételi megközelítéshez; |
| --- | --- |

13.

ezért a politikaalkotás különböző szintjei közötti jobb koordinációt szolgáló mechanizmusok létrehozását sürgeti egy olyan hatékony stratégia kidolgozásának érdekében, amely a lisszaboni célok elérésére törekvő valamennyi hatóságot bevonja helyi és regionális szinten. A Régiók Bizottsága – a helyi és regionális önkormányzatok nemzeti és európai szintű szövetségeivel együttműködve – kész hozzájárulni egy ilyesfajta összehangolt és részvételi megközelítéshez;

| 14. | kiemeli azokat az új lehetőségeket, amelyeket az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) teremtett, egy olyan szerv, amely lehetővé teszi a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok számára, hogy a határokon átnyúló régiókat érintő konkrét projektek kidolgozása, valamint a nemzetközi és interregionális együttműködés keretében megvalósuló projektek révén erősebb területi együttműködést valósítsanak meg a lisszaboni célok egy konkrét területre vonatkozó jobb, koherensebb és hatékonyabb végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

14.

kiemeli azokat az új lehetőségeket, amelyeket az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) teremtett, egy olyan szerv, amely lehetővé teszi a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok számára, hogy a határokon átnyúló régiókat érintő konkrét projektek kidolgozása, valamint a nemzetközi és interregionális együttműködés keretében megvalósuló projektek révén erősebb területi együttműködést valósítsanak meg a lisszaboni célok egy konkrét területre vonatkozó jobb, koherensebb és hatékonyabb végrehajtása érdekében;

| 15. | tekintettel a területi kohéziónak az új Lisszaboni Szerződésbe foglalt jogalapjára, kéri az Európai Uniót, hogy konkrét intézkedéseket hozzon, és célravezető lépéseket tegyen, amelyek megfelelnek a szigetek, valamint a legkülső, a hegyvidéki és a part menti területek specifikus szükségleteinek; |
| --- | --- |

15.

tekintettel a területi kohéziónak az új Lisszaboni Szerződésbe foglalt jogalapjára, kéri az Európai Uniót, hogy konkrét intézkedéseket hozzon, és célravezető lépéseket tegyen, amelyek megfelelnek a szigetek, valamint a legkülső, a hegyvidéki és a part menti területek specifikus szükségleteinek;

| 16. | úgy véli továbbá, hogy az uniós költségvetés soron következő felülvizsgálata segít majd ráirányítani a figyelmet az EU kohéziós politikájának szükségszerű megerősítésére 2013-on túlmutatóan is, mivel csak így lehet megválaszolni Európa régióinak és városainak specifikus területi szükségleteit, kihívásait és lehetőségeit; |
| --- | --- |

16.

úgy véli továbbá, hogy az uniós költségvetés soron következő felülvizsgálata segít majd ráirányítani a figyelmet az EU kohéziós politikájának szükségszerű megerősítésére 2013-on túlmutatóan is, mivel csak így lehet megválaszolni Európa régióinak és városainak specifikus területi szükségleteit, kihívásait és lehetőségeit;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a strukturális alapok és egyéb más fontos európai finanszírozási programok – úgymint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP), a 7. kutatási keretprogram (FP7) és az egész életen át tartó tanulás programjai (LLL) – közötti horizontális együttműködést továbbra is lehetővé kell tenni és elő kell mozdítani, hogy az európai finanszírozás többletértékét maximálisan kiaknázhassák a lisszaboni célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a strukturális alapok és egyéb más fontos európai finanszírozási programok – úgymint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP), a 7. kutatási keretprogram (FP7) és az egész életen át tartó tanulás programjai (LLL) – közötti horizontális együttműködést továbbra is lehetővé kell tenni és elő kell mozdítani, hogy az európai finanszírozás többletértékét maximálisan kiaknázhassák a lisszaboni célok elérése érdekében;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az erős verseny által fémjelzett XXI. században a gazdasági dinamizmusnak minden szinten – az EU, a tagállamok, a régiók és a települések szintjén is – jelen kell lennie annak érdekében, hogy stabil és virágzó társadalmat hozzunk létre Európa területének egészén; tisztában van vele, hogy a helyi és regionális önkormányzatok saját területeiken hozzájárulhatnak a vállalkozások növekedését serkentő körülményekhez; úgy véli, hogy Európa területeinek jövőjét nem határozhatja meg egy olyan dinamika, amely pusztán a versenyképességre épül. |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az erős verseny által fémjelzett XXI. században a gazdasági dinamizmusnak minden szinten – az EU, a tagállamok, a régiók és a települések szintjén is – jelen kell lennie annak érdekében, hogy stabil és virágzó társadalmat hozzunk létre Európa területének egészén; tisztában van vele, hogy a helyi és regionális önkormányzatok saját területeiken hozzájárulhatnak a vállalkozások növekedését serkentő körülményekhez; úgy véli, hogy Európa területeinek jövőjét nem határozhatja meg egy olyan dinamika, amely pusztán a versenyképességre épül.

A helyi és regionális fejlesztési politikák jövőbeli prioritásai

| 19. | sürgeti az EU-t és a tagállamokat,.hogy adott fejlesztési programjaikban vegyék figyelembe a régiók és városok prioritásait; |
| --- | --- |

19.

sürgeti az EU-t és a tagállamokat,.hogy adott fejlesztési programjaikban vegyék figyelembe a régiók és városok prioritásait;

| 20. | úgy véli, hogy a lisszaboni program fontos ösztönzőt képez a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló menetrend, valamint a nemzeti, regionális és helyi politikaalkotás szempontjából nyújtott többletérték jobb megismertetéséhez; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a lisszaboni program fontos ösztönzőt képez a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló menetrend, valamint a nemzeti, regionális és helyi politikaalkotás szempontjából nyújtott többletérték jobb megismertetéséhez;

| 21. | felkéri elnökét, hogy jelen állásfoglalást továbbítsa az EU szlovén elnökségének és az Európai Tanács 2008. évi tavaszi ülésének, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

felkéri elnökét, hogy jelen állásfoglalást továbbítsa az EU szlovén elnökségének és az Európai Tanács 2008. évi tavaszi ülésének, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  A Bizottság közleménye: „A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia tagállamok és régiók által történő megvalósítása az EU kohéziós politikájának keretében, 2007–2013”. Következtetések, 2007. november 11., 11–12. o.

1

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/34

---

A Régiók Bizottsága véleménye – A táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó Európai stratégia

(2008/C 105/08)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy e fontos közegészségügyi kérdések – és különösen a táplálkozás, a túlsúly és az elhízás problémáinak – kezeléséhez a szakpolitikák egymáshoz igazítására van szükség az élelmiszer-politikától a sportpolitikán át az oktatási, közlekedési, termelési és fogyasztóvédelmi politikáig, és figyelmet kell fordítani a probléma szociális dimenziójára is, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy e fontos közegészségügyi kérdések – és különösen a táplálkozás, a túlsúly és az elhízás problémáinak – kezeléséhez a szakpolitikák egymáshoz igazítására van szükség az élelmiszer-politikától a sportpolitikán át az oktatási, közlekedési, termelési és fogyasztóvédelmi politikáig, és figyelmet kell fordítani a probléma szociális dimenziójára is,

| — | úgy véli, hogy a tagállami tapasztalatokat közösségi szinten nagyobb mértékben kellene figyelembe venni és terjeszteni. Ez hozzájárulna az intézkedések egységesebbé tételéhez, valamint az egészségre káros életmód elleni hatékony küzdelem további eszközeinek kialakításához, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a tagállami tapasztalatokat közösségi szinten nagyobb mértékben kellene figyelembe venni és terjeszteni. Ez hozzájárulna az intézkedések egységesebbé tételéhez, valamint az egészségre káros életmód elleni hatékony küzdelem további eszközeinek kialakításához,

| — | meg van győződve arról, hogy a partnerségek támogatása a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatban felmerülő problémák megoldásának leghatékonyabb módja, és úgy véli, hogy bizonyosan nem vezet eredményre, ha csak egyetlen megközelítést választunk. Az elsősorban a helytelen étrendre visszavezethető egészségügyi problémák megelőzésének egyetlen lehetséges módja abban rejlik, hogy valamennyi – nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szintű – szereplő megteszi a szükséges lépéseket, |
| --- | --- |

—

meg van győződve arról, hogy a partnerségek támogatása a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatban felmerülő problémák megoldásának leghatékonyabb módja, és úgy véli, hogy bizonyosan nem vezet eredményre, ha csak egyetlen megközelítést választunk. Az elsősorban a helytelen étrendre visszavezethető egészségügyi problémák megelőzésének egyetlen lehetséges módja abban rejlik, hogy valamennyi – nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szintű – szereplő megteszi a szükséges lépéseket,

| — | kéri az Európai Bizottságot, hogy a következő pénzügyi időszakban a strukturális alapokon belül különítsen el forrásokat az e véleményben ismertetett célok elérésére, |
| --- | --- |

—

kéri az Európai Bizottságot, hogy a következő pénzügyi időszakban a strukturális alapokon belül különítsen el forrásokat az e véleményben ismertetett célok elérésére,

| — | azt javasolja, hogy az egyes tagállamok és régiók tegyenek meg mindent, hogy megóvják polgáraikat a médiákban terjesztett olyan üzenetektől, amelyek elsősorban a rádióban és televízióban magas zsír- és cukortartalmú élelmiszereket reklámoznak. A tagállamok és a régiók ezenfelül magas „hirdetési költségeket” is kiszabhatnának, vagy akár előírhatnák, hogy bizonyos termékek jelölése kiegészítő információkat tartalmazzon azok lehetséges káros hatásairól, |
| --- | --- |

—

azt javasolja, hogy az egyes tagállamok és régiók tegyenek meg mindent, hogy megóvják polgáraikat a médiákban terjesztett olyan üzenetektől, amelyek elsősorban a rádióban és televízióban magas zsír- és cukortartalmú élelmiszereket reklámoznak. A tagállamok és a régiók ezenfelül magas „hirdetési költségeket” is kiszabhatnának, vagy akár előírhatnák, hogy bizonyos termékek jelölése kiegészítő információkat tartalmazzon azok lehetséges káros hatásairól,

| — | támogatja azoknak a közigazgatási, valamint nem az egészségügyben tevékenykedő szerveknek az együttműködését – a helyi szintű szereplőkre helyezve a hangsúlyt –, amelyek részt vesznek az élelmiszerek termelésében (például a mezőgazdaságban) és értékesítésében. |
| --- | --- |

—

támogatja azoknak a közigazgatási, valamint nem az egészségügyben tevékenykedő szerveknek az együttműködését – a helyi szintű szereplőkre helyezve a hangsúlyt –, amelyek részt vesznek az élelmiszerek termelésében (például a mezőgazdaságban) és értékesítésében.

| Előadó | : | Mario MAGNANI (IT/ALDE), Trentino-Alto Adige/Dél-Tirol Régió önkormányzatának alelnöke |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Mario MAGNANI (IT/ALDE), Trentino-Alto Adige/Dél-Tirol Régió önkormányzatának alelnöke

Referenciaszöveg

Fehér könyv a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról

COM(2007)279 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | úgy véli, hogy az egészség prioritásnak számít valamennyi közösségi politikát és tevékenységet illetően, ezért biztosítani kell az egészségvédelem magas szintjét. Az EK-Szerződés 151. cikke értelmében a Közösség tevékeny szerepet játszik az emberi egészség védelmének biztosításában, és a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartva olyan intézkedéseket hoz, amelyeket az egyes tagállamoknak külön-külön nincs módjukban elfogadni; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az egészség prioritásnak számít valamennyi közösségi politikát és tevékenységet illetően, ezért biztosítani kell az egészségvédelem magas szintjét. Az EK-Szerződés 151. cikke értelmében a Közösség tevékeny szerepet játszik az emberi egészség védelmének biztosításában, és a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartva olyan intézkedéseket hoz, amelyeket az egyes tagállamoknak külön-külön nincs módjukban elfogadni;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az egyéb közösségi politikák és intézkedések meghatározása és végrehajtása során eleget kellene tenni a fogyasztóvédelem követelményeinek, és az Uniónak – mivel ily módon ösztönözni tudja az egészséges táplálkozást és életmódot – támogatnia kellene a fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz és érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogát; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az egyéb közösségi politikák és intézkedések meghatározása és végrehajtása során eleget kellene tenni a fogyasztóvédelem követelményeinek, és az Uniónak – mivel ily módon ösztönözni tudja az egészséges táplálkozást és életmódot – támogatnia kellene a fogyasztók tájékoztatáshoz, oktatáshoz és érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogát;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a nemzeti egészségügyi politikákat kiegészítő közösségi fellépés célja a közegészség javítása, a betegségek és egyéb egészségügyi problémák megelőzése, valamint az emberi egészség kockázati tényezőinek megszüntetése; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a nemzeti egészségügyi politikákat kiegészítő közösségi fellépés célja a közegészség javítása, a betegségek és egyéb egészségügyi problémák megelőzése, valamint az emberi egészség kockázati tényezőinek megszüntetése;

| 4. | ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a tagállamoknak az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás szervezésére és teljesítésére vonatkozó hatásköreit, és tegye számukra lehetővé, hogy – a hatékonyabb intézkedés érdekében – javaslatot tegyenek a régiók által alkalmazott, legjobb eredményeket hozó, operatív modellekre; emlékeztet továbbá arra, hogy a testmozgás és a sport ösztönzését illetően az Európai Unió intézkedéseinek szükségszerűen ki kell egészíteniük a tagállamok, illetve azok helyi és regionális önkormányzatainak a különböző intézmények, például felsőoktatási és más oktatási intézmények bevonásával hozott intézkedéseit; |
| --- | --- |

4.

ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a tagállamoknak az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás szervezésére és teljesítésére vonatkozó hatásköreit, és tegye számukra lehetővé, hogy – a hatékonyabb intézkedés érdekében – javaslatot tegyenek a régiók által alkalmazott, legjobb eredményeket hozó, operatív modellekre; emlékeztet továbbá arra, hogy a testmozgás és a sport ösztönzését illetően az Európai Unió intézkedéseinek szükségszerűen ki kell egészíteniük a tagállamok, illetve azok helyi és regionális önkormányzatainak a különböző intézmények, például felsőoktatási és más oktatási intézmények bevonásával hozott intézkedéseit;

| 5. | tudomásul veszi, hogy a Tanács több ízben felszólította az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket a táplálkozás és a testmozgás tekintetében. A zöld könyvvel kapcsolatos konzultációk ezen túlmenően megmutatták, hogy az EU-tól várt hozzájárulás feltételezi a különböző szereplőkkel való nemzeti, regionális és helyi szintű együttműködést, és hogy a közösségi politikának koherensnek kell lennie, illetve több ágazatot átfogó megközelítést kell követnie; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy a Tanács több ízben felszólította az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket a táplálkozás és a testmozgás tekintetében. A zöld könyvvel kapcsolatos konzultációk ezen túlmenően megmutatták, hogy az EU-tól várt hozzájárulás feltételezi a különböző szereplőkkel való nemzeti, regionális és helyi szintű együttműködést, és hogy a közösségi politikának koherensnek kell lennie, illetve több ágazatot átfogó megközelítést kell követnie;

| 6. | úgy gondolja, hogy a fehér könyv célja egy olyan integrált európai megközelítés meghatározása, amely a helytelen étrend, a kevés testmozgás, a túlsúly és az elhízás okozta egészségügyi problémák leküzdésére irányul. Ezenkívül úgy véli, hogy ennek érdekében meg kell határozni a módszertani irányvonalakat, hiszen ez elengedhetetlen eszköz ahhoz, hogy elősegítsük a valóban működőképes és hatékony szolgáltatások helyi és regionális hálózatának megteremtését; |
| --- | --- |

6.

úgy gondolja, hogy a fehér könyv célja egy olyan integrált európai megközelítés meghatározása, amely a helytelen étrend, a kevés testmozgás, a túlsúly és az elhízás okozta egészségügyi problémák leküzdésére irányul. Ezenkívül úgy véli, hogy ennek érdekében meg kell határozni a módszertani irányvonalakat, hiszen ez elengedhetetlen eszköz ahhoz, hogy elősegítsük a valóban működőképes és hatékony szolgáltatások helyi és regionális hálózatának megteremtését;

| 7. | rámutat arra, hogy a táplálkozással, a túlsúllyal és az elhízással kapcsolatos problémákra csak akkor adható optimális válasz, ha ösztönzik a különböző érintett politikai területek (horizontális megközelítés) és cselekvési szintek (vertikális megközelítés) kiegészítő jellegét és összekapcsolódását; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy a táplálkozással, a túlsúllyal és az elhízással kapcsolatos problémákra csak akkor adható optimális válasz, ha ösztönzik a különböző érintett politikai területek (horizontális megközelítés) és cselekvési szintek (vertikális megközelítés) kiegészítő jellegét és összekapcsolódását;

| 8. | egyetért a fehér könyv célkitűzéseivel, és alapvető fontosságúnak tartja a régiók és a helyi hatóságok szerepét azoknak a terveknek a kidolgozásában, melyek a helytelen táplálkozásból és életvitelből származó károk minden szinten történő csökkentésére irányulnak; |
| --- | --- |

8.

egyetért a fehér könyv célkitűzéseivel, és alapvető fontosságúnak tartja a régiók és a helyi hatóságok szerepét azoknak a terveknek a kidolgozásában, melyek a helytelen táplálkozásból és életvitelből származó károk minden szinten történő csökkentésére irányulnak;

| 9. | egyetért az Európai Bizottság álláspontjával, mely szerint a különböző ágazatokban a legfontosabb intézkedéseket nem csupán helyi és regionális szinten hozzák meg, hanem határokon átnyúló módon, a különböző országok kulturális, területi és társadalmi homogenitást tükröző közösségeinek együttműködésével; |
| --- | --- |

9.

egyetért az Európai Bizottság álláspontjával, mely szerint a különböző ágazatokban a legfontosabb intézkedéseket nem csupán helyi és regionális szinten hozzák meg, hanem határokon átnyúló módon, a különböző országok kulturális, területi és társadalmi homogenitást tükröző közösségeinek együttműködésével;

| 10. | ezért azt javasolja, hogy az Európai Unió intézkedései a nemzeti és regionális szinten hozott intézkedések kiegészítésére, optimalizálására, összehangolására és kiterjesztésére irányuljanak, vagy pedig olyan kérdéskörökre, melyek eleve a Közösség hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

10.

ezért azt javasolja, hogy az Európai Unió intézkedései a nemzeti és regionális szinten hozott intézkedések kiegészítésére, optimalizálására, összehangolására és kiterjesztésére irányuljanak, vagy pedig olyan kérdéskörökre, melyek eleve a Közösség hatáskörébe tartoznak;

| 11. | véleménye szerint a stratégiák csak abban az esetben lehetnek hatékonyak, ha azokat helyi intézkedésekkel és az önkormányzatok konkrét kezdeményezéseivel támogatják; ezért kívánatosnak tartja, hogy az EU tevékenységeibe az EK-Szerződés 152. cikkének megfelelően bevonják a regionális és helyi önkormányzatokat; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint a stratégiák csak abban az esetben lehetnek hatékonyak, ha azokat helyi intézkedésekkel és az önkormányzatok konkrét kezdeményezéseivel támogatják; ezért kívánatosnak tartja, hogy az EU tevékenységeibe az EK-Szerződés 152. cikkének megfelelően bevonják a regionális és helyi önkormányzatokat;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamokban a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatban tapasztalható problémák nem feltétlenül oldhatók meg egy egységes európai szintű megoldással; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamokban a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatban tapasztalható problémák nem feltétlenül oldhatók meg egy egységes európai szintű megoldással;

| 13. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a táplálkozási szokások különbözőségének a tagállamokban és az Európában meglévő különböző politikai megközelítéseknek, és hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy az intézkedéseket továbbra is a regionális és helyi szinten dolgozzák ki, mivel ezek a közigazgatási szintek állnak legközelebb a polgárokhoz: „a beavatkozások e szinteken elengedhetetlenek a kijelölt és jóváhagyott általános megközelítések meghatározott helyi körülményekhez való alakításához”; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a táplálkozási szokások különbözőségének a tagállamokban és az Európában meglévő különböző politikai megközelítéseknek, és hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy az intézkedéseket továbbra is a regionális és helyi szinten dolgozzák ki, mivel ezek a közigazgatási szintek állnak legközelebb a polgárokhoz: „a beavatkozások e szinteken elengedhetetlenek a kijelölt és jóváhagyott általános megközelítések meghatározott helyi körülményekhez való alakításához”;

| 14. | úgy véli, hogy az egészségügyi problémák elleni küzdelem hosszú távú feladat. Ezért pl. a túlsúly és az elhízás elleni intézkedésekbe való beruházásokat több évre kell tervezni; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az egészségügyi problémák elleni küzdelem hosszú távú feladat. Ezért pl. a túlsúly és az elhízás elleni intézkedésekbe való beruházásokat több évre kell tervezni;

A cselekvés alapelveivel kapcsolatban

| 15. | úgy véli, hogy e fontos közegészségügyi kérdések – és különösen a táplálkozás, a túlsúly és az elhízás problémáinak – kezeléséhez a szakpolitikák egymáshoz igazítására van szükség az élelmiszer-politikától a sportpolitikán át az oktatási, közlekedési, termelési és fogyasztóvédelmi politikáig, és figyelmet kell fordítani a probléma szociális dimenziójára is. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az egészségügyi aspektus van leginkább kihatással a kiadásokra és az életminőségre; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy e fontos közegészségügyi kérdések – és különösen a táplálkozás, a túlsúly és az elhízás problémáinak – kezeléséhez a szakpolitikák egymáshoz igazítására van szükség az élelmiszer-politikától a sportpolitikán át az oktatási, közlekedési, termelési és fogyasztóvédelmi politikáig, és figyelmet kell fordítani a probléma szociális dimenziójára is. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az egészségügyi aspektus van leginkább kihatással a kiadásokra és az életminőségre;

| 16. | problémát lát abban, hogy a szóba jöhető szereplők, különösen a közszereplők számbavétele hiányos. Az olyan projektek végrehajtásához, amelyekhez ténylegesen rendelkezésre állnak a technikai és pénzügyi források, és amelyek esetében ellenőrizték a pontosan kidolgozott integrációs és együttműködési megállapodások meglétét, két prioritást kell szem előtt tartani: egyrészt a közegészségügy meglévő külön forrásainak rendszeres számbavételét, másrészt pedig, bármely intézkedés tervezése előtt, az együttműködési megállapodások kidolgozását; |
| --- | --- |

16.

problémát lát abban, hogy a szóba jöhető szereplők, különösen a közszereplők számbavétele hiányos. Az olyan projektek végrehajtásához, amelyekhez ténylegesen rendelkezésre állnak a technikai és pénzügyi források, és amelyek esetében ellenőrizték a pontosan kidolgozott integrációs és együttműködési megállapodások meglétét, két prioritást kell szem előtt tartani: egyrészt a közegészségügy meglévő külön forrásainak rendszeres számbavételét, másrészt pedig, bármely intézkedés tervezése előtt, az együttműködési megállapodások kidolgozását;

| 17. | úgy véli, hogy a megelőzés, azaz a betegségek kialakulását megelőző intézkedések jelentik a leghatékonyabb módszert a túlsúllyal, elhízással, szív- és érrendszeri megbetegedésekkel, cukorbetegséggel és szélütéssel kapcsolatos egészségügyi problémák elkerülésére. Tudományosan bizonyított ugyanis, hogy a táplálkozás és az életmód központi szerepet játszik az ilyenfajta megbetegedések megelőzésében vagy kialakulásában. A túlsúllyal vagy elhízással küzdő személyek esetében másodlagos megelőzési projekteket is ki kell dolgozni, azaz ellenőrizni kell a komplikációkat, azaz az elhízás kezelésével kapcsolatos beavatkozásokra kell sort keríteni; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a megelőzés, azaz a betegségek kialakulását megelőző intézkedések jelentik a leghatékonyabb módszert a túlsúllyal, elhízással, szív- és érrendszeri megbetegedésekkel, cukorbetegséggel és szélütéssel kapcsolatos egészségügyi problémák elkerülésére. Tudományosan bizonyított ugyanis, hogy a táplálkozás és az életmód központi szerepet játszik az ilyenfajta megbetegedések megelőzésében vagy kialakulásában. A túlsúllyal vagy elhízással küzdő személyek esetében másodlagos megelőzési projekteket is ki kell dolgozni, azaz ellenőrizni kell a komplikációkat, azaz az elhízás kezelésével kapcsolatos beavatkozásokra kell sort keríteni;

| 18. | elengedhetetlennek tartja, hogy közvetlenül befolyásoljuk az egészséges és helyes étrend tényezőit, valamint minden egyéb olyan tényezőt, amely hozzájárul a megfelelő testsúly megőrzéséhez, úgymint a testmozgás, étkezési kultúra és szokások, információk, társadalmi-gazdasági háttér, mezőgazdasági termelés, élelmiszeripar, infrastruktúrák és közlekedési eszközök; |
| --- | --- |

18.

elengedhetetlennek tartja, hogy közvetlenül befolyásoljuk az egészséges és helyes étrend tényezőit, valamint minden egyéb olyan tényezőt, amely hozzájárul a megfelelő testsúly megőrzéséhez, úgymint a testmozgás, étkezési kultúra és szokások, információk, társadalmi-gazdasági háttér, mezőgazdasági termelés, élelmiszeripar, infrastruktúrák és közlekedési eszközök;

| 19. | azon a véleményen van, hogy az intézkedésekkel az egészségügyi kockázatok okait kell kezelni, és azokat a különböző politikai területek összekapcsolásával, valamint a közigazgatás különféle szintjein kell végrehajtani, szem előtt tartva, hogy a regionális és helyi szint alapvető jelentőségű az intézkedések sikere szempontjából; |
| --- | --- |

19.

azon a véleményen van, hogy az intézkedésekkel az egészségügyi kockázatok okait kell kezelni, és azokat a különböző politikai területek összekapcsolásával, valamint a közigazgatás különféle szintjein kell végrehajtani, szem előtt tartva, hogy a regionális és helyi szint alapvető jelentőségű az intézkedések sikere szempontjából;

| 20. | alapvető fontosságúnak véli, hogy az Európai Bizottság által javasolt stratégiában részt vegyenek a privát szereplők – úgymint az élelmiszeripar és a civil társadalom –, csakúgy, mint a helyi szint – például iskolák, más oktatási intézmények és olyan egészségügyi szervezetek, melyeknek keretén belül speciális szolgáltatásokat lehet kialakítani és továbbfejleszteni; |
| --- | --- |

20.

alapvető fontosságúnak véli, hogy az Európai Bizottság által javasolt stratégiában részt vegyenek a privát szereplők – úgymint az élelmiszeripar és a civil társadalom –, csakúgy, mint a helyi szint – például iskolák, más oktatási intézmények és olyan egészségügyi szervezetek, melyeknek keretén belül speciális szolgáltatásokat lehet kialakítani és továbbfejleszteni;

| 21. | úgy véli, hogy a tagállami tapasztalatokat – úgymint a posztgraduális táplálkozástudományi szakiskolák példáját – közösségi szinten nagyobb mértékben kellene figyelembe venni és terjeszteni. Ez hozzájárulna az intézkedések egységesebbé tételéhez, valamint az egészségre káros életmód elleni hatékony küzdelem további eszközeinek kialakításához; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a tagállami tapasztalatokat – úgymint a posztgraduális táplálkozástudományi szakiskolák példáját – közösségi szinten nagyobb mértékben kellene figyelembe venni és terjeszteni. Ez hozzájárulna az intézkedések egységesebbé tételéhez, valamint az egészségre káros életmód elleni hatékony küzdelem további eszközeinek kialakításához;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az elkövetkező években a folyamat kiterjedt felügyelete szükséges. Úgy véli ugyanakkor, hogy már most határozottan törekedni kell azoknak a szakmai és közigazgatási szereplőknek a meghatározására, akik betölthetnék ezt a szerepkört. Ezenkívül sürgősen módosítani kellene a statisztikai intézeteknek a népesség táplálkozási szokásainak meghatározására alkalmazott mutatóit. Mégoly közelítőleges, mennyiségi adatokra van szükség; az RB ezért fontosnak tartja a meghozott intézkedések nyomon követését és eredményeik értékelését is; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az elkövetkező években a folyamat kiterjedt felügyelete szükséges. Úgy véli ugyanakkor, hogy már most határozottan törekedni kell azoknak a szakmai és közigazgatási szereplőknek a meghatározására, akik betölthetnék ezt a szerepkört. Ezenkívül sürgősen módosítani kellene a statisztikai intézeteknek a népesség táplálkozási szokásainak meghatározására alkalmazott mutatóit. Mégoly közelítőleges, mennyiségi adatokra van szükség; az RB ezért fontosnak tartja a meghozott intézkedések nyomon követését és eredményeik értékelését is;

A partnerségi megközelítéssel kapcsolatban

| 23. | meg van győződve arról, hogy a partnerségek támogatása a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatban felmerülő problémák megoldásának leghatékonyabb módja, és úgy véli, hogy bizonyosan nem vezet eredményre, ha csak egyetlen megközelítést választunk. Az elsősorban a helytelen étrendre visszavezethető egészségügyi problémák megelőzésének egyetlen lehetséges módja abban rejlik, hogy valamennyi – nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szintű – szereplő megteszi a szükséges lépéseket; |
| --- | --- |

23.

meg van győződve arról, hogy a partnerségek támogatása a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatban felmerülő problémák megoldásának leghatékonyabb módja, és úgy véli, hogy bizonyosan nem vezet eredményre, ha csak egyetlen megközelítést választunk. Az elsősorban a helytelen étrendre visszavezethető egészségügyi problémák megelőzésének egyetlen lehetséges módja abban rejlik, hogy valamennyi – nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szintű – szereplő megteszi a szükséges lépéseket;

| 24. | úgy gondolja, hogy csak egy ilyen, az állami és privát szereplők – ideértve a fogyasztóvédelmi szervezeteket is – közötti partnerségeket előirányzó megközelítés révén valósíthatók meg azok a kulturális, környezetvédelmi és gazdasági változások, amelyek befolyásolhatják az egészségkárosító magatartásformákat és szokásokat. A koordinációt és a felügyeletet azonban közintézményeknek kellene ellátniuk; |
| --- | --- |

24.

úgy gondolja, hogy csak egy ilyen, az állami és privát szereplők – ideértve a fogyasztóvédelmi szervezeteket is – közötti partnerségeket előirányzó megközelítés révén valósíthatók meg azok a kulturális, környezetvédelmi és gazdasági változások, amelyek befolyásolhatják az egészségkárosító magatartásformákat és szokásokat. A koordinációt és a felügyeletet azonban közintézményeknek kellene ellátniuk;

| 25. | hangsúlyozza, hogy társadalmi téren – a lakosság körében tapasztalható társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kiküszöbölése céljából is – az egészséges étkezési szokások ösztönzését szolgáló intézkedéseknek az egyes személyekhez kellene szólniuk, ugyanakkor az összes érdekeltre irányuló, „strukturális” intézkedések útján is kiegészítendők: az ismeretterjesztő kezdeményezéseket olyan intézkedésekkel kell ötvözni, amelyek jobb hozzáférést biztosítanak az egészséges élelmiszerekhez; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy társadalmi téren – a lakosság körében tapasztalható társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kiküszöbölése céljából is – az egészséges étkezési szokások ösztönzését szolgáló intézkedéseknek az egyes személyekhez kellene szólniuk, ugyanakkor az összes érdekeltre irányuló, „strukturális” intézkedések útján is kiegészítendők: az ismeretterjesztő kezdeményezéseket olyan intézkedésekkel kell ötvözni, amelyek jobb hozzáférést biztosítanak az egészséges élelmiszerekhez;

| 26. | úgy gondolja tehát, hogy feltétlenül szövetséget kell kovácsolni az egészségügy, a gazdaság, a mezőgazdaság, a sport és a szociálpolitika döntéshozói, valamint a termelők, forgalmazók, kiskereskedők és fogyasztók között; |
| --- | --- |

26.

úgy gondolja tehát, hogy feltétlenül szövetséget kell kovácsolni az egészségügy, a gazdaság, a mezőgazdaság, a sport és a szociálpolitika döntéshozói, valamint a termelők, forgalmazók, kiskereskedők és fogyasztók között;

| 27. | így tehát szükségesnek tartja az európai szintű partnerség létrehozását és a helyi szintű hálózatok megerősítését, tekintettel a módszertani és tudományos irányvonalak megismertetése érdekében hozandó intézkedésekre. Ezenkívül úgy gondolja, hogy támogatni kell a táplálkozástudomány ajánlott tantárggyá tételét az egészségügyi területen működő egyetemeken; |
| --- | --- |

27.

így tehát szükségesnek tartja az európai szintű partnerség létrehozását és a helyi szintű hálózatok megerősítését, tekintettel a módszertani és tudományos irányvonalak megismertetése érdekében hozandó intézkedésekre. Ezenkívül úgy gondolja, hogy támogatni kell a táplálkozástudomány ajánlott tantárggyá tételét az egészségügyi területen működő egyetemeken;

A helyi hálózatok megerősítésével és a közösségi politika szerepével kapcsolatban

| 28. | egyetért azzal, és síkra száll amellett, hogy az EU legyen felelős a tagállamok erőfeszítéseinek összehangolásáért, és az EU dolgozzon ki ehhez kapcsolódó iránymutatásokat a tudatos fogyasztó számára, tegyen javaslatokat az egészséges és kiegyensúlyozott étrend, valamint a testmozgás érdekében, és nyújtson bizottságai és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) révén tudományos támogatást; |
| --- | --- |

28.

egyetért azzal, és síkra száll amellett, hogy az EU legyen felelős a tagállamok erőfeszítéseinek összehangolásáért, és az EU dolgozzon ki ehhez kapcsolódó iránymutatásokat a tudatos fogyasztó számára, tegyen javaslatokat az egészséges és kiegyensúlyozott étrend, valamint a testmozgás érdekében, és nyújtson bizottságai és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) révén tudományos támogatást;

| 29. | úgy véli, hogy figyelembe kell venni az ENHPS (Egészségesebb Iskolák Európai Hálózata) program keretében összegyűjtött tapasztalatokat és kifejlesztett gyakorlatokat; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy figyelembe kell venni az ENHPS (Egészségesebb Iskolák Európai Hálózata) program keretében összegyűjtött tapasztalatokat és kifejlesztett gyakorlatokat;

| 30. | úgy véli, hogy ebben az értelemben az EU-nak kell fellépnie a tagállamok erőfeszítéseinek felügyelete érdekében, valamint gondoskodnia a tapasztalatok terjesztéséről és cseréjéről, hogy egy olyan pozitív öngerjesztő folyamat jöjjön létre, amely a leghatékonyabbnak bizonyuló modellek elterjesztését és alkalmazását szolgálja; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy ebben az értelemben az EU-nak kell fellépnie a tagállamok erőfeszítéseinek felügyelete érdekében, valamint gondoskodnia a tapasztalatok terjesztéséről és cseréjéről, hogy egy olyan pozitív öngerjesztő folyamat jöjjön létre, amely a leghatékonyabbnak bizonyuló modellek elterjesztését és alkalmazását szolgálja;

| 31. | hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy évente találkozóra kerüljön sor azon európai régiók között, melyek a megelőzés legsikeresebb modelljeit dolgozták ki és valósították meg. Az Európai Bizottságnak ezért fontolóra kell vennie egy adatbank létrehozását, amelynek révén a tagállamok könnyen felhasználhatják a különböző tapasztalatokat; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy évente találkozóra kerüljön sor azon európai régiók között, melyek a megelőzés legsikeresebb modelljeit dolgozták ki és valósították meg. Az Európai Bizottságnak ezért fontolóra kell vennie egy adatbank létrehozását, amelynek révén a tagállamok könnyen felhasználhatják a különböző tapasztalatokat;

| 32. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a következő pénzügyi időszakban a strukturális alapokon belül különítsen el forrásokat az e véleményben ismertetett célok elérésére; |
| --- | --- |

32.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a következő pénzügyi időszakban a strukturális alapokon belül különítsen el forrásokat az e véleményben ismertetett célok elérésére;

A tagállamok intézkedéseivel kapcsolatban

| 33. | kedvezően fogadja, hogy az Európai Bizottság elismeri, hogy a hatáskörébe tartozó, különböző politikai területeken végrehajtandó intézkedések széles skálája csak arra szolgál, hogy támogassa, illetve kiegészítse a tagállamok intézkedéseit. Emlékeztet arra, hogy az EKSz. 152. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Közösség ösztönözze a tagállamok közötti együttműködést e téren, és szükség esetén támogassa ezek tevékenységét; támogatja annak lehetőségét, hogy a tagállamokkal történő szoros egyeztetés alapján az Európai Bizottság minden ésszerű kezdeményezést megtegyen annak érdekében, hogy ösztönözze a politikák és a hozzájuk kapcsolódó programok koordinációját; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak össze kell hangolniuk saját intézkedéseiket, főként a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos problémák terén; |
| --- | --- |

33.

kedvezően fogadja, hogy az Európai Bizottság elismeri, hogy a hatáskörébe tartozó, különböző politikai területeken végrehajtandó intézkedések széles skálája csak arra szolgál, hogy támogassa, illetve kiegészítse a tagállamok intézkedéseit. Emlékeztet arra, hogy az EKSz. 152. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Közösség ösztönözze a tagállamok közötti együttműködést e téren, és szükség esetén támogassa ezek tevékenységét; támogatja annak lehetőségét, hogy a tagállamokkal történő szoros egyeztetés alapján az Európai Bizottság minden ésszerű kezdeményezést megtegyen annak érdekében, hogy ösztönözze a politikák és a hozzájuk kapcsolódó programok koordinációját; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak össze kell hangolniuk saját intézkedéseiket, főként a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos problémák terén;

| 34. | azt javasolja, hogy ebben az értelemben az egyes tagállamok és régiók tegyenek meg mindent, hogy megóvják polgáraikat a médiákban terjesztett olyan üzenetektől, amelyek elsősorban a rádióban és televízióban magas zsír- és cukortartalmú élelmiszereket reklámoznak. A tagállamok és a régiók ezenfelül magas „hirdetési költségeket” is kiszabhatnának, vagy akár előírhatnák, hogy bizonyos termékek jelölése kiegészítő információkat tartalmazzon azok lehetséges káros hatásairól (például kötelezővé lehetne tenni a telítetlen zsírok előfordulásának jelzését, illetve a telített, egyszeresen telítetlen és többszörösen telítetlen zsírsavak százalékarányának megadását). Továbbá alkalmazható intézkedésnek tartaná az „egészséges” alapanyagok használatának gazdasági ösztönzését, illetve a tápanyagtartalom szempontjából nem kiegyensúlyozott, vagy nem megfelelő élelmiszerek gazdasági értelemben történő, egyértelmű szankcionálását; |
| --- | --- |

34.

azt javasolja, hogy ebben az értelemben az egyes tagállamok és régiók tegyenek meg mindent, hogy megóvják polgáraikat a médiákban terjesztett olyan üzenetektől, amelyek elsősorban a rádióban és televízióban magas zsír- és cukortartalmú élelmiszereket reklámoznak. A tagállamok és a régiók ezenfelül magas „hirdetési költségeket” is kiszabhatnának, vagy akár előírhatnák, hogy bizonyos termékek jelölése kiegészítő információkat tartalmazzon azok lehetséges káros hatásairól (például kötelezővé lehetne tenni a telítetlen zsírok előfordulásának jelzését, illetve a telített, egyszeresen telítetlen és többszörösen telítetlen zsírsavak százalékarányának megadását). Továbbá alkalmazható intézkedésnek tartaná az „egészséges” alapanyagok használatának gazdasági ösztönzését, illetve a tápanyagtartalom szempontjából nem kiegyensúlyozott, vagy nem megfelelő élelmiszerek gazdasági értelemben történő, egyértelmű szankcionálását;

| 35. | úgy véli, hogy az egészséges életmódról szóló tájékoztatás kiépítésében, főként a gyermekek és fiatalok célcsoportjának esetében, különösen fontos az ismeretek interneten történő terjesztése. A már megvalósított projektek tapasztalatai kedvezőek, többek között meglepően nagy hatással rendelkeznek a költségekhez képest; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az egészséges életmódról szóló tájékoztatás kiépítésében, főként a gyermekek és fiatalok célcsoportjának esetében, különösen fontos az ismeretek interneten történő terjesztése. A már megvalósított projektek tapasztalatai kedvezőek, többek között meglepően nagy hatással rendelkeznek a költségekhez képest;

A regionális és helyi önkormányzatok intézkedéseivel kapcsolatban

| 36. | felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy javasoljanak „egészséges alternatívákat” a helytelen magatartásformák helyett, életszakaszok szerinti megközelítést alkalmazva. Azaz ismertessék meg a polgárokat a táplálkozás terén bevált, a különböző életszakaszokban követendő gyakorlatokkal; |
| --- | --- |

36.

felkéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy javasoljanak „egészséges alternatívákat” a helytelen magatartásformák helyett, életszakaszok szerinti megközelítést alkalmazva. Azaz ismertessék meg a polgárokat a táplálkozás terén bevált, a különböző életszakaszokban követendő gyakorlatokkal;

| 37. | emlékeztet arra, hogy az egyes régióknak képzési és tájékoztatási programokat kellene tartaniuk annak érdekében, hogy már a terhesség időszakában megelőzzék a várandós nők túlzott mértékű és gyors súlygyarapodását, ami közvetlenül kihat az újszülöttre és annak jövőbeli súlyára. Ezenkívül hangsúlyozza, hogy az élet első öt hónapjában, illetve az iskoláskor elején el kell kerülni a túlzott súlygyarapodást, mert az befolyásolja a túlsúly jövőbeli kialakulását; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy az egyes régióknak képzési és tájékoztatási programokat kellene tartaniuk annak érdekében, hogy már a terhesség időszakában megelőzzék a várandós nők túlzott mértékű és gyors súlygyarapodását, ami közvetlenül kihat az újszülöttre és annak jövőbeli súlyára. Ezenkívül hangsúlyozza, hogy az élet első öt hónapjában, illetve az iskoláskor elején el kell kerülni a túlzott súlygyarapodást, mert az befolyásolja a túlsúly jövőbeli kialakulását;

| 38. | javasolja, hogy az ifjúsági sport keretében mind a tömeg-, mind a versenysportot ösztönözzék, és mindkettőt olyan értékrendszerre alapozzák, amelyben az örömön, a játékon és a mindenkire kiterjedő, egyéni adottságoknak megfelelő részvételen van a hangsúly, ily módon ösztönözve a testmozgást nem csupán az egyes személyeknél, hanem a család egészében: egy „mozgó” család gyermekei is többet fognak mozogni; |
| --- | --- |

38.

javasolja, hogy az ifjúsági sport keretében mind a tömeg-, mind a versenysportot ösztönözzék, és mindkettőt olyan értékrendszerre alapozzák, amelyben az örömön, a játékon és a mindenkire kiterjedő, egyéni adottságoknak megfelelő részvételen van a hangsúly, ily módon ösztönözve a testmozgást nem csupán az egyes személyeknél, hanem a család egészében: egy „mozgó” család gyermekei is többet fognak mozogni;

| 39. | szükségesnek tartja a „kényelmesség” kultúrája elleni küzdelmet: az ipari élelmiszertermelés elrontotta az evés igazi örömét, olyan kényszerhelyzetbe hozva minket, amikor is választanunk kell a zsíros és édes ételek és a lemondással járó tudatos táplálkozás között; |
| --- | --- |

39.

szükségesnek tartja a „kényelmesség” kultúrája elleni küzdelmet: az ipari élelmiszertermelés elrontotta az evés igazi örömét, olyan kényszerhelyzetbe hozva minket, amikor is választanunk kell a zsíros és édes ételek és a lemondással járó tudatos táplálkozás között;

| 40. | sajnálattal állapítja meg, hogy a testmozgás örömét gyakran tornagyakorlatok elvégzésévé degradálják, ami kötelező jellege miatt sokakban ellenérzést kelt; |
| --- | --- |

40.

sajnálattal állapítja meg, hogy a testmozgás örömét gyakran tornagyakorlatok elvégzésévé degradálják, ami kötelező jellege miatt sokakban ellenérzést kelt;

| 41. | megismétli, hogy támogatja a gyermekek és fiatalok játékát: ahogy azt a fehér könyv is kiemeli, valóban alapvető jelentőségű, hogy több ismeretre tegyünk szert az élelmiszerek választását és a magatartásformákat meghatározó tényezőkkel kapcsolatban, azonban a korszerű megközelítések révén egy új szociális kultúrát is ösztönöznünk kell, amely a hagyományos társadalmaknak is alapját képezte, amelyekben az elhízás és az egészségtelen életmódra visszavezethető betegségek majdnem teljes egészében ismeretlen fogalmak voltak; |
| --- | --- |

41.

megismétli, hogy támogatja a gyermekek és fiatalok játékát: ahogy azt a fehér könyv is kiemeli, valóban alapvető jelentőségű, hogy több ismeretre tegyünk szert az élelmiszerek választását és a magatartásformákat meghatározó tényezőkkel kapcsolatban, azonban a korszerű megközelítések révén egy új szociális kultúrát is ösztönöznünk kell, amely a hagyományos társadalmaknak is alapját képezte, amelyekben az elhízás és az egészségtelen életmódra visszavezethető betegségek majdnem teljes egészében ismeretlen fogalmak voltak;

| 42. | bátorítja azt az elképzelést, hogy adjunk újra több teret az embereknek és az emberi dolgoknak: a gyermekek és fiatalok szabad játékát mind az iskolai rendszer keretében, mind pedig házaink és városaink térkialakítása során ösztönözni kell. Azáltal, hogy a parkolóhelyek létesítése helyett újra játszófelületeket biztosítunk az udvarokon és tereken, nemcsak az elhízás, hanem az Európában első számú halálozási oknak számító magas vérnyomás, illetve szív- és érrendszeri megbetegedések megelőzéséhez is hozzájárulunk; |
| --- | --- |

42.

bátorítja azt az elképzelést, hogy adjunk újra több teret az embereknek és az emberi dolgoknak: a gyermekek és fiatalok szabad játékát mind az iskolai rendszer keretében, mind pedig házaink és városaink térkialakítása során ösztönözni kell. Azáltal, hogy a parkolóhelyek létesítése helyett újra játszófelületeket biztosítunk az udvarokon és tereken, nemcsak az elhízás, hanem az Európában első számú halálozási oknak számító magas vérnyomás, illetve szív- és érrendszeri megbetegedések megelőzéséhez is hozzájárulunk;

| 43. | a várostervezés terén azt javasolja, hogy úgy alakítsák ki a gyalogosok számára fenntartott területeket, hogy azokkal a tanulók számára lehetővé váljék az összes oktatási intézménybe történő biztonságos eljutás, valamint gondoskodjanak biztonságos sportlétesítményekről, játszóterekről és rekreációs intézményekről; |
| --- | --- |

43.

a várostervezés terén azt javasolja, hogy úgy alakítsák ki a gyalogosok számára fenntartott területeket, hogy azokkal a tanulók számára lehetővé váljék az összes oktatási intézménybe történő biztonságos eljutás, valamint gondoskodjanak biztonságos sportlétesítményekről, játszóterekről és rekreációs intézményekről;

Az egészséges táplálkozás előmozdításával kapcsolatban

| 44. | tevékeny részvállalásra szólít fel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által támogatott „Egészséges városok” elnevezésű projektben. Ennek keretében nemcsak az emberek egészséges táplálkozásáról van szó, hanem az egészséges környezet megőrzéséről, az aktív társadalmi életről és – az egészség forrásaként – a testmozgás bármely formájáról; |
| --- | --- |

44.

tevékeny részvállalásra szólít fel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által támogatott „Egészséges városok” elnevezésű projektben. Ennek keretében nemcsak az emberek egészséges táplálkozásáról van szó, hanem az egészséges környezet megőrzéséről, az aktív társadalmi életről és – az egészség forrásaként – a testmozgás bármely formájáról;

| 45. | szükségesnek tartja az egészséges táplálkozást népszerűsítő rendszeres kampányok tervezését (a következő alapelvekkel: kevesebb állati eredetű zsír, több zöldség és gyümölcs), valamint az Európai Bizottsággal egyeztetve „regionális iránymutatások” kidolgozásának előmozdítását; |
| --- | --- |

45.

szükségesnek tartja az egészséges táplálkozást népszerűsítő rendszeres kampányok tervezését (a következő alapelvekkel: kevesebb állati eredetű zsír, több zöldség és gyümölcs), valamint az Európai Bizottsággal egyeztetve „regionális iránymutatások” kidolgozásának előmozdítását;

| 46. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a fogyasztók jobb tájékoztatást kapjanak az egészséges étrend és életmód jelentőségéről, és hangsúlyozza, hogy meg kell őket óvni a félrevezető vagy megtévesztő reklámoktól. Ennek érdekében az EU kihasználhatná az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szakmai hozzáértését, például egyes élelmiszerek összetételére, az adalékanyagok használatára, valamint a reklámok és az élelmiszerek címkéinek valóságtartalmára vonatkozóan; |
| --- | --- |

46.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy a fogyasztók jobb tájékoztatást kapjanak az egészséges étrend és életmód jelentőségéről, és hangsúlyozza, hogy meg kell őket óvni a félrevezető vagy megtévesztő reklámoktól. Ennek érdekében az EU kihasználhatná az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szakmai hozzáértését, például egyes élelmiszerek összetételére, az adalékanyagok használatára, valamint a reklámok és az élelmiszerek címkéinek valóságtartalmára vonatkozóan;

| 47. | helyénvalónak tartja a táplálkozással kapcsolatos nevelési programok megvalósításnak ösztönzését az összes oktatási intézményben, de kiváltképp az óvodákban és általános iskolákban; |
| --- | --- |

47.

helyénvalónak tartja a táplálkozással kapcsolatos nevelési programok megvalósításnak ösztönzését az összes oktatási intézményben, de kiváltképp az óvodákban és általános iskolákban;

| 48. | az egészséges táplálkozás iskoláskorban történő előmozdításának érdekében ösztönzi az iskolai étkeztetésért felelős személyek, a család, a pedagógusok, a gyermekorvosok, az iskolaorvosi szolgálat, vagyis a táplálkozással kapcsolatos nevelésben fontos szerepet játszó érintettek bevonását; |
| --- | --- |

48.

az egészséges táplálkozás iskoláskorban történő előmozdításának érdekében ösztönzi az iskolai étkeztetésért felelős személyek, a család, a pedagógusok, a gyermekorvosok, az iskolaorvosi szolgálat, vagyis a táplálkozással kapcsolatos nevelésben fontos szerepet játszó érintettek bevonását;

| 49. | úgy véli, biztosítani kell a túlsúly/elhízás problémájának felügyeletét különös tekintettel az iskoláskorú gyermekekre, értékelve a megelőzés céljából tett kezdeményezéseket és különös figyelmet fordítva a táplálkozási zavarokra; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, biztosítani kell a túlsúly/elhízás problémájának felügyeletét különös tekintettel az iskoláskorú gyermekekre, értékelve a megelőzés céljából tett kezdeményezéseket és különös figyelmet fordítva a táplálkozási zavarokra;

A testmozgás előmozdításával kapcsolatban

| 50. | kedvezően fogadja a széles körű és intenzív tájékoztató kampányok megvalósítását a legfontosabb információs médiák segítségével, és támogatja a lakosság egészének szóló útmutatók megjelentetését, melyek egyben kiemelnék a nem tornateremhez vagy sportpályákhoz kötött napi testmozgás jelentőségét is; |
| --- | --- |

50.

kedvezően fogadja a széles körű és intenzív tájékoztató kampányok megvalósítását a legfontosabb információs médiák segítségével, és támogatja a lakosság egészének szóló útmutatók megjelentetését, melyek egyben kiemelnék a nem tornateremhez vagy sportpályákhoz kötött napi testmozgás jelentőségét is;

| 51. | kéri a helyi és regionális önkormányzatokat testmozgást ösztönző kezdeményezések kidolgozására, például olyan plakátoknak a középületek stratégiai jelentőségű pontjain (pl. a liftek bejáratánál) történő elhelyezésével, melyek arra buzdítanak, hogy a felvonó helyett inkább a lépcsőt használjuk; |
| --- | --- |

51.

kéri a helyi és regionális önkormányzatokat testmozgást ösztönző kezdeményezések kidolgozására, például olyan plakátoknak a középületek stratégiai jelentőségű pontjain (pl. a liftek bejáratánál) történő elhelyezésével, melyek arra buzdítanak, hogy a felvonó helyett inkább a lépcsőt használjuk;

| 52. | kívánatosnak tartaná a testmozgás jelentőségének nagyobb mértékű tudatosítását az iskolai tantervekben, az általános iskolai osztályoktól kezdődően. Ennek érdekében a tanárokat megfelelően tájékoztatni kell arról, illetve ösztönözni kell arra, hogy valamennyi iskolában használják a rendelkezésre álló strukturális lehetőségeket, ily módon megfelelő megbecsülést és értéket adva a testmozgásnak; |
| --- | --- |

52.

kívánatosnak tartaná a testmozgás jelentőségének nagyobb mértékű tudatosítását az iskolai tantervekben, az általános iskolai osztályoktól kezdődően. Ennek érdekében a tanárokat megfelelően tájékoztatni kell arról, illetve ösztönözni kell arra, hogy valamennyi iskolában használják a rendelkezésre álló strukturális lehetőségeket, ily módon megfelelő megbecsülést és értéket adva a testmozgásnak;

| 53. | kedvezően fogadja a felnőttek rendszeres testmozgását szolgáló lehetőségek bővítését, melynek során az állami hatóságok közvetlenül együttműködnek a kezdeményezések helyi szervezetekkel és szövetségekkel való közös kidolgozásában. Hangsúlyozza, hogy a hozzáférést (megfizethető részvételi díjak, az adott célcsoportok szükségleteihez igazított időpontok) meg kell könnyíteni, a kínálat minőségét (a tevékenység jellege, időtartama, megfelelő helyiségek, jó közlekedési összeköttetés, a sportoktató képzése és képzettsége) pedig felügyelni kell; |
| --- | --- |

53.

kedvezően fogadja a felnőttek rendszeres testmozgását szolgáló lehetőségek bővítését, melynek során az állami hatóságok közvetlenül együttműködnek a kezdeményezések helyi szervezetekkel és szövetségekkel való közös kidolgozásában. Hangsúlyozza, hogy a hozzáférést (megfizethető részvételi díjak, az adott célcsoportok szükségleteihez igazított időpontok) meg kell könnyíteni, a kínálat minőségét (a tevékenység jellege, időtartama, megfelelő helyiségek, jó közlekedési összeköttetés, a sportoktató képzése és képzettsége) pedig felügyelni kell;

| 54. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok mind a helyi környezeti erőforrások megfelelő kihasználása, mind a városi közlekedési infrastruktúra javítása (kerékpárutak, gyalogutak, biztonságos, nem motorizált közlekedési eszközök), mind pedig a helyi szabadidő-kínálat (kerékpáros vagy gyalogos kirándulások) ösztönzése révén – tekintetbe véve a fogyatékkal élő személyek mobilitáshoz való jogát is – előmozdíthatják a lakosság testmozgását; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok mind a helyi környezeti erőforrások megfelelő kihasználása, mind a városi közlekedési infrastruktúra javítása (kerékpárutak, gyalogutak, biztonságos, nem motorizált közlekedési eszközök), mind pedig a helyi szabadidő-kínálat (kerékpáros vagy gyalogos kirándulások) ösztönzése révén – tekintetbe véve a fogyatékkal élő személyek mobilitáshoz való jogát is – előmozdíthatják a lakosság testmozgását;

| 55. | támogatja az egészségügyi ágazatban tevékenykedő szereplők képzését azzal kapcsolatban, hogy a több testmozgás milyen jelentőséggel bír a lakosság egésze számára. A háziorvosoknak ismerniük kell a hatékonyság tudományos bizonyítékain alapuló nemzetközi ajánlásokat és minden, a javasolható sportágakkal és a helyi sportolási lehetőségekkel kapcsolatos információt a megfelelő, egyénre szabott tanácsadás érdekében. Az egészségügyi dolgozók, főként az orvosok képzése és továbbképzése során figyelmet kellene fordítani az egészségmegőrzésre; |
| --- | --- |

55.

támogatja az egészségügyi ágazatban tevékenykedő szereplők képzését azzal kapcsolatban, hogy a több testmozgás milyen jelentőséggel bír a lakosság egésze számára. A háziorvosoknak ismerniük kell a hatékonyság tudományos bizonyítékain alapuló nemzetközi ajánlásokat és minden, a javasolható sportágakkal és a helyi sportolási lehetőségekkel kapcsolatos információt a megfelelő, egyénre szabott tanácsadás érdekében. Az egészségügyi dolgozók, főként az orvosok képzése és továbbképzése során figyelmet kellene fordítani az egészségmegőrzésre;

A privát szereplők szerepével kapcsolatban

| 56. | úgy véli, hogy a privát szereplők fontos szerepet játszanak a fogyasztók választásának ösztönzésében és abban, hogy lehetővé tegyék számukra az egészséges életmód melletti döntést: az e téren hozott intézkedéseik kiegészíthetik a közösségi és nemzeti szintű politikai és jogalkotási kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a privát szereplők fontos szerepet játszanak a fogyasztók választásának ösztönzésében és abban, hogy lehetővé tegyék számukra az egészséges életmód melletti döntést: az e téren hozott intézkedéseik kiegészíthetik a közösségi és nemzeti szintű politikai és jogalkotási kezdeményezéseket;

| 57. | az Európai Bizottság által javasolt partnerségi megközelítés érvényre juttatása érdekében is támogatja a népesség nagyobb tömegeit vonzó központok (bevásárlóközpontok, outletek) kezelőinek, a vendéglátóiparban dolgozóknak és az értékesítőknek az együttműködését egészséges ételek készítése és azoknak az étlapokon pontos adatok megadásával történő bizonyos fokú promóciója érdekében; |
| --- | --- |

57.

az Európai Bizottság által javasolt partnerségi megközelítés érvényre juttatása érdekében is támogatja a népesség nagyobb tömegeit vonzó központok (bevásárlóközpontok, outletek) kezelőinek, a vendéglátóiparban dolgozóknak és az értékesítőknek az együttműködését egészséges ételek készítése és azoknak az étlapokon pontos adatok megadásával történő bizonyos fokú promóciója érdekében;

| 58. | támogatja, hogy az élelmiszeripar önkéntes alapon vagy a fogyasztói szövetségekkel együttműködve magatartási kódexeket dolgozzon ki és/vagy változtassa meg a forgalomba hozott élelmiszerek kalória-, illetve tápanyagérték-összetételét, és legyen gazdaságilag is ösztönözve az ilyen irányú váltásra; |
| --- | --- |

58.

támogatja, hogy az élelmiszeripar önkéntes alapon vagy a fogyasztói szövetségekkel együttműködve magatartási kódexeket dolgozzon ki és/vagy változtassa meg a forgalomba hozott élelmiszerek kalória-, illetve tápanyagérték-összetételét, és legyen gazdaságilag is ösztönözve az ilyen irányú váltásra;

| 59. | meggyőződése, hogy a médiákat – a televíziót, a rádiót, az internetet és a nyomtatott sajtót – partnerségi együttműködésben be lehetne vonni a táplálkozással kapcsolatos nevelési programokat népszerűsítő kampányokba és a „káros” hirdetésekre vonatkozó önszabályozó kódexek átvételébe; |
| --- | --- |

59.

meggyőződése, hogy a médiákat – a televíziót, a rádiót, az internetet és a nyomtatott sajtót – partnerségi együttműködésben be lehetne vonni a táplálkozással kapcsolatos nevelési programokat népszerűsítő kampányokba és a „káros” hirdetésekre vonatkozó önszabályozó kódexek átvételébe;

| 60. | támogatja azoknak a közigazgatási, valamint nem az egészségügyben tevékenykedő szerveknek az együttműködését – a helyi szintű szereplőkre helyezve a hangsúlyt –, amelyek részt vesznek az élelmiszerek termelésében (például a mezőgazdaságban) és értékesítésében; |
| --- | --- |

60.

támogatja azoknak a közigazgatási, valamint nem az egészségügyben tevékenykedő szerveknek az együttműködését – a helyi szintű szereplőkre helyezve a hangsúlyt –, amelyek részt vesznek az élelmiszerek termelésében (például a mezőgazdaságban) és értékesítésében;

A nemzetközi együttműködéssel kapcsolatban

| 61. | emlékeztet arra, hogy az EKSz. 152. cikkének (3) bekezdése értelmében a Közösség és a tagállamok elősegítik az együttműködést harmadik országokkal és a népegészségügy területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

61.

emlékeztet arra, hogy az EKSz. 152. cikkének (3) bekezdése értelmében a Közösség és a tagállamok elősegítik az együttműködést harmadik országokkal és a népegészségügy területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel;

| 62. | fontosnak tartja, hogy a régiók fellépésük során egyeztessenek és működjenek együtt a nemzeti szint illetékes (egészségügyi, szociális, oktatásügyi stb.) minisztériumaival. Ezért ajánlatosnak tarja az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Európai Regionális Irodájával való együttműködést: utóbbi felajánlotta, hogy átvállalja az egyéb nemzetközi szervezetekkel (FAO, UNICEF, ILO, OECD) történő koordinációt az alábbi intézkedések támogatása érdekében: az egyes régiók egyéni szükségletei meghatározására irányuló kezdeményezések; a jelenlegi helyzet, a tendenciák és az alkalmazott stratégiák felmérése; a megtett intézkedések eredményességére vonatkozó tudományos bizonyítékok összegyűjtése, elemzése és terjesztése; |
| --- | --- |

62.

fontosnak tartja, hogy a régiók fellépésük során egyeztessenek és működjenek együtt a nemzeti szint illetékes (egészségügyi, szociális, oktatásügyi stb.) minisztériumaival. Ezért ajánlatosnak tarja az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Európai Regionális Irodájával való együttműködést: utóbbi felajánlotta, hogy átvállalja az egyéb nemzetközi szervezetekkel (FAO, UNICEF, ILO, OECD) történő koordinációt az alábbi intézkedések támogatása érdekében: az egyes régiók egyéni szükségletei meghatározására irányuló kezdeményezések; a jelenlegi helyzet, a tendenciák és az alkalmazott stratégiák felmérése; a megtett intézkedések eredményességére vonatkozó tudományos bizonyítékok összegyűjtése, elemzése és terjesztése;

| 63. | szükségesnek tartja a WHO-val való együttműködést abból a célból, hogy a táplálkozás és testmozgás területére vonatkozó felügyeleti rendszert hozzanak létre, tekintettel többek között az élelmiszerekről és táplálkozásról szóló második európai cselekvési terv elfogadására is; |
| --- | --- |

63.

szükségesnek tartja a WHO-val való együttműködést abból a célból, hogy a táplálkozás és testmozgás területére vonatkozó felügyeleti rendszert hozzanak létre, tekintettel többek között az élelmiszerekről és táplálkozásról szóló második európai cselekvési terv elfogadására is;

| 64. | hangsúlyozza, hogy a tapasztalatok és ismeretek cseréjének céljából különösen fontos az olyan országokkal való együttműködés, amelyek célzott stratégiát dolgoztak ki az elhízás ellen; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a tapasztalatok és ismeretek cseréjének céljából különösen fontos az olyan országokkal való együttműködés, amelyek célzott stratégiát dolgoztak ki az elhízás ellen;

| 65. | támogatja az olyan, helyi szokásokra és életmódra vonatkozó ismeretek elmélyítését, melyek védelmet nyújthatnak a túlsúly, az elhízás és az anyagcsere megbetegedései ellen (cukorbetegség, degeneratív megbetegedések). Emlékeztet arra, hogy ebből a célból a WHO ösztönözte a tapasztalatszerzést azzal kapcsolatban, hogy miként lehetne a különböző népek és etnikumok körében a jól bevált hagyományos kezelési módszereket és az egészséges életmódot újból felfedezni; |
| --- | --- |

65.

támogatja az olyan, helyi szokásokra és életmódra vonatkozó ismeretek elmélyítését, melyek védelmet nyújthatnak a túlsúly, az elhízás és az anyagcsere megbetegedései ellen (cukorbetegség, degeneratív megbetegedések). Emlékeztet arra, hogy ebből a célból a WHO ösztönözte a tapasztalatszerzést azzal kapcsolatban, hogy miként lehetne a különböző népek és etnikumok körében a jól bevált hagyományos kezelési módszereket és az egészséges életmódot újból felfedezni;

| 66. | támogatja a túlsúly, elhízás és cukorbetegség témakörével foglalkozó epidemiológiai tanulmányokat, mely témák tekintetében jelenleg sürgős cselekvésre van szükség. |
| --- | --- |

66.

támogatja a túlsúly, elhízás és cukorbetegség témakörével foglalkozó epidemiológiai tanulmányokat, mely témák tekintetében jelenleg sürgős cselekvésre van szükség.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/40

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Fehér könyv a sportról

(2008/C 105/09)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | utal arra, hogy a sport fontos eszközt jelent valamennyi társadalmi réteg integrációjának elősegítése szempontjából, és megjegyzi, hogy a sport ösztönzőleg hat az egyéni teljesítőképességre és olyan alapvető értékeket közvetít, mint a tisztesség, a tolerancia és a szolidaritás, |
| --- | --- |

—

utal arra, hogy a sport fontos eszközt jelent valamennyi társadalmi réteg integrációjának elősegítése szempontjából, és megjegyzi, hogy a sport ösztönzőleg hat az egyéni teljesítőképességre és olyan alapvető értékeket közvetít, mint a tisztesség, a tolerancia és a szolidaritás,

| — | azt a nézetet képviseli, hogy az erős, egészséges népesség – fiatalok és idősek, férfiak és nők – a gazdasági növekedés, a versenyképesség és általában a jólét növekedésének alapját és hajtóerejét jelenti Európában, ezáltal hozzájárul a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, |
| --- | --- |

—

azt a nézetet képviseli, hogy az erős, egészséges népesség – fiatalok és idősek, férfiak és nők – a gazdasági növekedés, a versenyképesség és általában a jólét növekedésének alapját és hajtóerejét jelenti Európában, ezáltal hozzájárul a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez,

| — | üdvözli az Európai Bizottság sportról szóló fehér könyvét, amely hozzájárul a sport mint oktatás-, egészség-, szociál- és gazdaságpolitikai szempontból jelentős és egyre terjedő tevékenység ösztönzéséhez, hiszen maga a sport nagyban hozzájárul az Európai Unió szolidaritásról és jólétről szóló stratégiai céljainak megvalósításához, |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottság sportról szóló fehér könyvét, amely hozzájárul a sport mint oktatás-, egészség-, szociál- és gazdaságpolitikai szempontból jelentős és egyre terjedő tevékenység ösztönzéséhez, hiszen maga a sport nagyban hozzájárul az Európai Unió szolidaritásról és jólétről szóló stratégiai céljainak megvalósításához,

| — | mindenesetre aggodalommal veszi tudomásul a sportról szóló európai bizottsági fehér könyvben megfogalmazott célkitűzéseket, mivel azok egyértelműen afelé mutatnak, hogy a sport területén kibővítik az uniós jogköröket, túllépve ezzel a Nizzai Nyilatkozat jelenlegi tartalmán, illetve a hatályos szerződéses szabályozásokon, |
| --- | --- |

—

mindenesetre aggodalommal veszi tudomásul a sportról szóló európai bizottsági fehér könyvben megfogalmazott célkitűzéseket, mivel azok egyértelműen afelé mutatnak, hogy a sport területén kibővítik az uniós jogköröket, túllépve ezzel a Nizzai Nyilatkozat jelenlegi tartalmán, illetve a hatályos szerződéses szabályozásokon,

| — | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a sportban érdekelt felekkel az uniós sportfórumról és a tematikus vitákról folytatott párbeszéd fontos hozzájárulást jelenthet a sportról szóló európai vitához. Szükségesnek ítéli, hogy szerepének megfelelően aktívan vonják be a párbeszéd kialakításába. |
| --- | --- |

—

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a sportban érdekelt felekkel az uniós sportfórumról és a tematikus vitákról folytatott párbeszéd fontos hozzájárulást jelenthet a sportról szóló európai vitához. Szükségesnek ítéli, hogy szerepének megfelelően aktívan vonják be a párbeszéd kialakításába.

| Előadó | : | Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), a saarlandi tartományi közgyűlés tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Helma KUHN-THEIS (DE/EPP), a saarlandi tartományi közgyűlés tagja

Referenciaszöveg

Fehér könyv a sportról (a Bizottság előterjesztése)

COM(2007) 391 final – SEK(2007) 932 – SEK(2007) 934 – SEK(2007) 935 – SEK(2007) 936

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja, hogy a sport az európai társadalom és számos polgár mindennapi életének szerves részét képezi; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a sport az európai társadalom és számos polgár mindennapi életének szerves részét képezi;

| 2. | megerősíti, hogy a sportolás egészséges és segít az – elsősorban mozgáshiány és helytelen táplálkozás következtében kialakult – betegségek megelőzésében; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a sportolás egészséges és segít az – elsősorban mozgáshiány és helytelen táplálkozás következtében kialakult – betegségek megelőzésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a sport minden szempontból építőleg hat a felnövekvő generációkra, és a gyermekek és fiatalok nevelését támogatva hozzájárul ahhoz, hogy jól fejlett, felelősségteljes és szilárd jellemű felnőttekké váljanak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a sport minden szempontból építőleg hat a felnövekvő generációkra, és a gyermekek és fiatalok nevelését támogatva hozzájárul ahhoz, hogy jól fejlett, felelősségteljes és szilárd jellemű felnőttekké váljanak;

| 4. | utal arra, hogy a sport fontos eszközt jelent valamennyi társadalmi réteg integrációjának elősegítése szempontjából: a külföldi és hazai polgárok, a fogyatékkal élők és egészségesek, illetve az idősek és fiatalok együttléte a társadalmi együttélés szinte semmilyen más területén nem sikerül olyan zökkenőmentesen, mint a sportban; |
| --- | --- |

4.

utal arra, hogy a sport fontos eszközt jelent valamennyi társadalmi réteg integrációjának elősegítése szempontjából: a külföldi és hazai polgárok, a fogyatékkal élők és egészségesek, illetve az idősek és fiatalok együttléte a társadalmi együttélés szinte semmilyen más területén nem sikerül olyan zökkenőmentesen, mint a sportban;

| 5. | azt a nézetet képviseli, hogy az erős, egészséges népesség – fiatalok és idősek, férfiak és nők – a gazdasági növekedés, a versenyképesség és általában a jólét növekedésének alapját és hajtóerejét jelenti Európában, ezáltal hozzájárul a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

5.

azt a nézetet képviseli, hogy az erős, egészséges népesség – fiatalok és idősek, férfiak és nők – a gazdasági növekedés, a versenyképesség és általában a jólét növekedésének alapját és hajtóerejét jelenti Európában, ezáltal hozzájárul a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez;

| 6. | megjegyzi, hogy a sport ösztönzőleg hat az egyéni teljesítőképességre és olyan alapvető értékeket közvetít, mint a tisztesség, a tolerancia és a szolidaritás; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a sport ösztönzőleg hat az egyéni teljesítőképességre és olyan alapvető értékeket közvetít, mint a tisztesség, a tolerancia és a szolidaritás;

| 7. | ezért üdvözli az Európai Bizottság sportról szóló fehér könyvét, amely hozzájárul a sport mint oktatás-, egészség-, szociál- és gazdaságpolitikai szempontból jelentős és egyre terjedő tevékenység ösztönzéséhez, hiszen maga a sport nagyban hozzájárul az Európai Unió szolidaritásról és jólétről szóló stratégiai céljainak megvalósításához; |
| --- | --- |

7.

ezért üdvözli az Európai Bizottság sportról szóló fehér könyvét, amely hozzájárul a sport mint oktatás-, egészség-, szociál- és gazdaságpolitikai szempontból jelentős és egyre terjedő tevékenység ösztönzéséhez, hiszen maga a sport nagyban hozzájárul az Európai Unió szolidaritásról és jólétről szóló stratégiai céljainak megvalósításához;

| 8. | úgy véli azonban, hogy a sport területét az európai társadalom olyan új fenyegetései és kihívásai is érintik, mint a gazdasági kényszer, a fiatal sportolók kizsákmányolása, a dopping, az idegengyűlölet, az erőszak, a korrupció és a pénzmosás; |
| --- | --- |

8.

úgy véli azonban, hogy a sport területét az európai társadalom olyan új fenyegetései és kihívásai is érintik, mint a gazdasági kényszer, a fiatal sportolók kizsákmányolása, a dopping, az idegengyűlölet, az erőszak, a korrupció és a pénzmosás;

| 9. | mindenesetre aggodalommal veszi tudomásul a sportról szóló európai bizottsági fehér könyvben megfogalmazott célkitűzéseket, mivel azok egyértelműen afelé mutatnak, hogy a sport területén kibővítik az uniós jogköröket, túllépve ezzel a Nizzai Nyilatkozat jelenlegi tartalmán, illetve a hatályos szerződéses szabályozásokon. Nem szabad megkérdőjelezni a sportszervezetek autonómiáját és a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörét. Ezért nyomatékosan utal rá, hogy a sport területén a Közösség csupán korlátozott jogkörrel bír; |
| --- | --- |

9.

mindenesetre aggodalommal veszi tudomásul a sportról szóló európai bizottsági fehér könyvben megfogalmazott célkitűzéseket, mivel azok egyértelműen afelé mutatnak, hogy a sport területén kibővítik az uniós jogköröket, túllépve ezzel a Nizzai Nyilatkozat jelenlegi tartalmán, illetve a hatályos szerződéses szabályozásokon. Nem szabad megkérdőjelezni a sportszervezetek autonómiáját és a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörét. Ezért nyomatékosan utal rá, hogy a sport területén a Közösség csupán korlátozott jogkörrel bír;

| 10. | ebből kiindulva azonban üdvözölné, ha az Európai Bizottság támogató, koordinációs és kiegészítő intézkedések révén segítené a tagállami sportot és támogatná a sport szociális, nevelési, egészségügyi és kulturális vonatkozású értékeit anélkül, hogy a tagállamok és a sportszervezetek önállóságát korlátozná, illetve jogköreiket csorbítaná; |
| --- | --- |

10.

ebből kiindulva azonban üdvözölné, ha az Európai Bizottság támogató, koordinációs és kiegészítő intézkedések révén segítené a tagállami sportot és támogatná a sport szociális, nevelési, egészségügyi és kulturális vonatkozású értékeit anélkül, hogy a tagállamok és a sportszervezetek önállóságát korlátozná, illetve jogköreiket csorbítaná;

| 11. | abból kiindulva, hogy 2011 előtt nem valósítható meg a sportot célzó, önálló uniós támogatási program, azt javasolja, hogy a 2009-es uniós költségvetésben különítsenek el egy tételt a sportról szóló fehér könyv végrehajtását szolgáló előkészítő intézkedésekre és kísérleti projektekre, illetve javasolja, hogy a sport számára elérhető vagy elérhetővé váló pályázati lehetőségekről széles körű tájékoztatásra kerüljön sor; |
| --- | --- |

11.

abból kiindulva, hogy 2011 előtt nem valósítható meg a sportot célzó, önálló uniós támogatási program, azt javasolja, hogy a 2009-es uniós költségvetésben különítsenek el egy tételt a sportról szóló fehér könyv végrehajtását szolgáló előkészítő intézkedésekre és kísérleti projektekre, illetve javasolja, hogy a sport számára elérhető vagy elérhetővé váló pályázati lehetőségekről széles körű tájékoztatásra kerüljön sor;

| 12. | amellett érvel, hogy a sport területét az eddigieknél erőteljesebben vonják be az uniós politikákba és támogatási programokba. A Régiók Bizottsága szerint a sport területének az Európai Unióról szóló szerződést módosító szerződésbe és az Európai Közösséget létrehozó szerződésbe történő bevonása elegendő jogi alapot teremt a 2013-ban kezdődő következő támogatási időszakban a sportot célzó támogató, koordinációs és kiegészítő intézkedések meghozatalának indoklására; |
| --- | --- |

12.

amellett érvel, hogy a sport területét az eddigieknél erőteljesebben vonják be az uniós politikákba és támogatási programokba. A Régiók Bizottsága szerint a sport területének az Európai Unióról szóló szerződést módosító szerződésbe és az Európai Közösséget létrehozó szerződésbe történő bevonása elegendő jogi alapot teremt a 2013-ban kezdődő következő támogatási időszakban a sportot célzó támogató, koordinációs és kiegészítő intézkedések meghozatalának indoklására;

| 13. | felkéri tagjait, hogy regionális szinten támogassák a sportról szóló fehér könyvben megfogalmazott kívánalmakat, azaz, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból származó uniós támogatási eszközök felhasználási körébe vonják be a sportot is; |
| --- | --- |

13.

felkéri tagjait, hogy regionális szinten támogassák a sportról szóló fehér könyvben megfogalmazott kívánalmakat, azaz, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból származó uniós támogatási eszközök felhasználási körébe vonják be a sportot is;

| 14. | üdvözli, hogy a sportról szóló fehér könyv kiemelt feladatként határozza meg a sporttal kapcsolatos kérdések figyelembevételét a többi szakpolitikában, és kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen rendszeresen jelentést ennek végrehajtásáról; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a sportról szóló fehér könyv kiemelt feladatként határozza meg a sporttal kapcsolatos kérdések figyelembevételét a többi szakpolitikában, és kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen rendszeresen jelentést ennek végrehajtásáról;

A közegészség testmozgás segítségével történő fejlesztése kapcsán

| 15. | azon a véleményen van, hogy az Európai Bizottság felismerte a problémát, és egymást kiegészítő fehér könyveivel (a sportról szóló, illetve a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló fehér könyv) a nemzeti szint fölött is felhívja a figyelmet a fellépés szükségességére és egyben megoldási javaslatokkal is előáll; |
| --- | --- |

15.

azon a véleményen van, hogy az Európai Bizottság felismerte a problémát, és egymást kiegészítő fehér könyveivel (a sportról szóló, illetve a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló fehér könyv) a nemzeti szint fölött is felhívja a figyelmet a fellépés szükségességére és egyben megoldási javaslatokkal is előáll;

| 16. | magától értetődőnek tartja, hogy az emberek általános egészségi állapotának testmozgás segítségével történő javításába bevonják a sportszervezeteket is, hiszen ezek szövetségeik és egyesületeik révén széles célcsoportot érnek el. Támogatja az Európai Bizottság arra irányuló elképzelését, hogy az (elsősorban a fiatalok körében bevált és a tömegsportra vonatkozó) tapasztalatcserét szolgáló hálózatok kiépítését eszmei, valamint az eddigieknél nagyobb mértékű anyagi támogatásban részesítse. Továbbá hangsúlyozza e területen az ágazatközi együttműködés jelentőségét, tekintettel arra, hogy a közösségi szinten megvalósuló együttes fellépés pozitív hatással lehet a több szektorra (sport, egészségügy, oktatás) elkülönült nemzeti kormányzati struktúrákra; |
| --- | --- |

16.

magától értetődőnek tartja, hogy az emberek általános egészségi állapotának testmozgás segítségével történő javításába bevonják a sportszervezeteket is, hiszen ezek szövetségeik és egyesületeik révén széles célcsoportot érnek el. Támogatja az Európai Bizottság arra irányuló elképzelését, hogy az (elsősorban a fiatalok körében bevált és a tömegsportra vonatkozó) tapasztalatcserét szolgáló hálózatok kiépítését eszmei, valamint az eddigieknél nagyobb mértékű anyagi támogatásban részesítse. Továbbá hangsúlyozza e területen az ágazatközi együttműködés jelentőségét, tekintettel arra, hogy a közösségi szinten megvalósuló együttes fellépés pozitív hatással lehet a több szektorra (sport, egészségügy, oktatás) elkülönült nemzeti kormányzati struktúrákra;

| 17. | egyúttal arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy nagyobb értéket tulajdonítson a spontán és a nem szervezett sportnak, valamint szálljon síkra amellett, hogy a sportszervezetek és az állami hatóságok a lehető legjobb feltételeket kínálják az ilyesfajta tevékenységek fejlesztése számára; |
| --- | --- |

17.

egyúttal arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy nagyobb értéket tulajdonítson a spontán és a nem szervezett sportnak, valamint szálljon síkra amellett, hogy a sportszervezetek és az állami hatóságok a lehető legjobb feltételeket kínálják az ilyesfajta tevékenységek fejlesztése számára;

A dopping elleni harc és a dopping megelőzése kapcsán

| 18. | azon a véleményen van, hogy az etikai alapot nélkülöző, elsősorban kereskedelmi és társadalmi teljesítményelvárások – más területekhez hasonlóan a sportban is – a teljesítménynövelés céljából használt, nem engedélyezett szerek alkalmazásának nagy veszélyét rejtik magukban; |
| --- | --- |

18.

azon a véleményen van, hogy az etikai alapot nélkülöző, elsősorban kereskedelmi és társadalmi teljesítményelvárások – más területekhez hasonlóan a sportban is – a teljesítménynövelés céljából használt, nem engedélyezett szerek alkalmazásának nagy veszélyét rejtik magukban;

| 19. | megállapítja, hogy a dopping nagyon káros hatással van a sportszerűség eszméjére és magára a sport megítélésére is. Ráadásul nagy egészségügyi kockázatot jelent az egyes sportolókra nézve. Más sportolók számára pedig demotiválóan hat; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy a dopping nagyon káros hatással van a sportszerűség eszméjére és magára a sport megítélésére is. Ráadásul nagy egészségügyi kockázatot jelent az egyes sportolókra nézve. Más sportolók számára pedig demotiválóan hat;

| 20. | úgy véli, hogy az élsportban nem csak a profi sportolók vannak kitéve a számos társadalmi szereplő által megfogalmazott magas teljesítményelvárásoknak. Ebből kifolyólag mára az élsportot megelőző amatőr sport és az utánpótlás terén is jelentősen megnövekedett a fokozatos dopping veszélye; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az élsportban nem csak a profi sportolók vannak kitéve a számos társadalmi szereplő által megfogalmazott magas teljesítményelvárásoknak. Ebből kifolyólag mára az élsportot megelőző amatőr sport és az utánpótlás terén is jelentősen megnövekedett a fokozatos dopping veszélye;

| 21. | úgy véli, hogy a doppingmentes sport iránti elkötelezettség csak hatékony doppingellenőrzés mellett valósítható meg; ehhez uniós szintű és világméretű doppingellenes fellépés szükséges; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a doppingmentes sport iránti elkötelezettség csak hatékony doppingellenőrzés mellett valósítható meg; ehhez uniós szintű és világméretű doppingellenes fellépés szükséges;

| 22. | összehangoltabb doppingellenes küzdelmet ajánl az EU-ban, amely figyelembe veszi az UNESCO Nemzetközi Doppingellenes Egyezményét és azt, hogy szükség van egy szakmailag valóban független doppingellenes ellenőrző hatóságra; |
| --- | --- |

22.

összehangoltabb doppingellenes küzdelmet ajánl az EU-ban, amely figyelembe veszi az UNESCO Nemzetközi Doppingellenes Egyezményét és azt, hogy szükség van egy szakmailag valóban független doppingellenes ellenőrző hatóságra;

| 23. | a helyi és regionális önkormányzatokat és szervezeteket kimondottan alkalmasnak tartja arra, hogy az iskolákban, sportegyesületekben és általában a sport területén folytatott, a doppingról szóló felvilágosító kampányok révén felhívják a szükséges mértékben a figyelmet erre a problémára és ösztönözzék az ismeretek közvetítését. Felszólítja minderre ezeket az önkormányzatokat, illetve szervezeteket, és megerősíti arra irányuló szándékát, hogy helyi és regionális szinten figyelemmel kíséri és támogatja az ilyen jellegű tevékenységeket; |
| --- | --- |

23.

a helyi és regionális önkormányzatokat és szervezeteket kimondottan alkalmasnak tartja arra, hogy az iskolákban, sportegyesületekben és általában a sport területén folytatott, a doppingról szóló felvilágosító kampányok révén felhívják a szükséges mértékben a figyelmet erre a problémára és ösztönözzék az ismeretek közvetítését. Felszólítja minderre ezeket az önkormányzatokat, illetve szervezeteket, és megerősíti arra irányuló szándékát, hogy helyi és regionális szinten figyelemmel kíséri és támogatja az ilyen jellegű tevékenységeket;

A sport szerepének az általános oktatásban és a szakképzésben történő erősítését illetően

| 24. | üdvözli és támogatja a sportnak és a testmozgásnak az Európai Bizottság különböző politikai kezdeményezései által történő támogatását és ösztönzését, valamint azt, hogy európai díjat ítéljenek oda azoknak az iskoláknak, amelyek különösen sokat tesznek a testmozgás népszerűsítése érdekében, illetve azoknak a sportegyesületeknek, amelyek különösen ügyelnek az általuk nyújtott szolgáltatás minőségére; |
| --- | --- |

24.

üdvözli és támogatja a sportnak és a testmozgásnak az Európai Bizottság különböző politikai kezdeményezései által történő támogatását és ösztönzését, valamint azt, hogy európai díjat ítéljenek oda azoknak az iskoláknak, amelyek különösen sokat tesznek a testmozgás népszerűsítése érdekében, illetve azoknak a sportegyesületeknek, amelyek különösen ügyelnek az általuk nyújtott szolgáltatás minőségére;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek és fiatalok testi, mentális, kognitív és szociális fejlődése szempontjából az iskolakezdést megelőző életkorban mennyire fontos szerepet játszik a teljes nevelési és oktatási folyamat elengedhetetlen részét jelentő mozgás, játék és sport. Ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy fordítson kiemelt figyelmet az iskolás kornál fiatalabb gyermekek testmozgására; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek és fiatalok testi, mentális, kognitív és szociális fejlődése szempontjából az iskolakezdést megelőző életkorban mennyire fontos szerepet játszik a teljes nevelési és oktatási folyamat elengedhetetlen részét jelentő mozgás, játék és sport. Ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy fordítson kiemelt figyelmet az iskolás kornál fiatalabb gyermekek testmozgására;

| 26. | ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság valamennyi, az oktatás és a sport területére vonatkozó támogatási, koordinációs és kiegészítő intézkedése során vegye figyelembe a tagállamok hatáskörét, illetve a tagállami szubnacionális szinteket; |
| --- | --- |

26.

ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság valamennyi, az oktatás és a sport területére vonatkozó támogatási, koordinációs és kiegészítő intézkedése során vegye figyelembe a tagállamok hatáskörét, illetve a tagállami szubnacionális szinteket;

Az önkéntességnek és az aktív polgárságnak a sport révén való ösztönzését illetően

| 27. | hangsúlyozza az önkéntesség kiemelt fontosságát és kéri az Európai Bizottságot, hogy már a kezdetektől fogva mutasson rá az eszmei értékeken alapuló önkéntesség jelentőségére a sportban. Továbbá utal rá, hogy veszélyes, ha a sportot pusztán gazdasági tevékenységként fogjuk fel, mivel ez nem felel meg a sportról alkotott összképnek, illetve a sport eszméjének. A profisport a teljes sportmozgalomnak csak töredékét teszi ki, amire a sportról szóló fehér könyv nincs kellőképp tekintettel; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az önkéntesség kiemelt fontosságát és kéri az Európai Bizottságot, hogy már a kezdetektől fogva mutasson rá az eszmei értékeken alapuló önkéntesség jelentőségére a sportban. Továbbá utal rá, hogy veszélyes, ha a sportot pusztán gazdasági tevékenységként fogjuk fel, mivel ez nem felel meg a sportról alkotott összképnek, illetve a sport eszméjének. A profisport a teljes sportmozgalomnak csak töredékét teszi ki, amire a sportról szóló fehér könyv nincs kellőképp tekintettel;

| 28. | azon a véleményen van, hogy a polgári elkötelezettség éppen a sport területén kötődik közvetlenül a közösségi érzés fejlődéséhez és a sportközpontú célok mellett szociális és közösségi célokat is szolgál; |
| --- | --- |

28.

azon a véleményen van, hogy a polgári elkötelezettség éppen a sport területén kötődik közvetlenül a közösségi érzés fejlődéséhez és a sportközpontú célok mellett szociális és közösségi célokat is szolgál;

| 29. | a tömegsport ösztönzése kapcsán üdvözli az „Európa a polgárokért” elnevezésű programot; |
| --- | --- |

29.

a tömegsport ösztönzése kapcsán üdvözli az „Európa a polgárokért” elnevezésű programot;

| 30. | a „Cselekvő ifjúság” program kapcsán támogatja az Európai Bizottság arra tett javaslatát, hogy ösztönözzék a fiataloknak a sport terén önkéntes munka formájában végzett tevékenységét; |
| --- | --- |

30.

a „Cselekvő ifjúság” program kapcsán támogatja az Európai Bizottság arra tett javaslatát, hogy ösztönözzék a fiataloknak a sport terén önkéntes munka formájában végzett tevékenységét;

| 31. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság olyan európai tanulmányra készül megbízást adni, amely a sport területén végzett önkéntes munkát tárja fel, hiszen ez hasznos eszköz lesz majd a jövőbeli feladatkialakítás, valamint a sport területén végzett önkéntes munka tervezési biztonságát illetően; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság olyan európai tanulmányra készül megbízást adni, amely a sport területén végzett önkéntes munkát tárja fel, hiszen ez hasznos eszköz lesz majd a jövőbeli feladatkialakítás, valamint a sport területén végzett önkéntes munka tervezési biztonságát illetően;

A sportban rejlő lehetőségek kiaknázása a társadalmi beilleszkedés, az integráció és az esélyegyenlőség szempontjából

| 32. | úgy véli, hogy figyelembe kell venni, hogy milyen különleges szerepet játszik a sport a fogyatékkal élő emberek életében; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy figyelembe kell venni, hogy milyen különleges szerepet játszik a sport a fogyatékkal élő emberek életében;

| 33. | ezért felszólítja a tagállamokat, a helyi és a regionális önkormányzatokat és a sportszervezeteket, hogy vegyék figyelembe a fogyatékkal élők igényeit és biztosítsák, hogy a sportrendezvények helyszínei és a szállások a fogyatékkal élők számára is megközelíthetőek legyenek; |
| --- | --- |

33.

ezért felszólítja a tagállamokat, a helyi és a regionális önkormányzatokat és a sportszervezeteket, hogy vegyék figyelembe a fogyatékkal élők igényeit és biztosítsák, hogy a sportrendezvények helyszínei és a szállások a fogyatékkal élők számára is megközelíthetőek legyenek;

| 34. | véleménye szerint ösztönözni kell, hogy az edzők, a gyakorlatvezetők, az önkéntesek és a sportegyesületek és – szervezetek munkatársainak képzése nyitva álljon a fogyatékkal élők előtt is; |
| --- | --- |

34.

véleménye szerint ösztönözni kell, hogy az edzők, a gyakorlatvezetők, az önkéntesek és a sportegyesületek és – szervezetek munkatársainak képzése nyitva álljon a fogyatékkal élők előtt is;

| 35. | úgy véli, hogy a sport révén az idősebbek a lehető legtovább meg tudják őrizni testi és szellemi aktivitásukat, illetve önállóságukat, és így mások segítsége nélkül is önálló életet képesek élni. Mobilisnak lenni és maradni azt jelenti, hogy az idősebbek fenntartják társas kapcsolataikat, és saját döntésük szerint biztosítani tudják a társadalmi életben való részvételüket. Ehhez többek között a sporttevékenységek kínálata is célirányosan hozzájárulhat; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a sport révén az idősebbek a lehető legtovább meg tudják őrizni testi és szellemi aktivitásukat, illetve önállóságukat, és így mások segítsége nélkül is önálló életet képesek élni. Mobilisnak lenni és maradni azt jelenti, hogy az idősebbek fenntartják társas kapcsolataikat, és saját döntésük szerint biztosítani tudják a társadalmi életben való részvételüket. Ehhez többek között a sporttevékenységek kínálata is célirányosan hozzájárulhat;

| 36. | osztja azt a nézetet, hogy az Európai Szociális Alappal, az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, és az Európai Integrációs Alappal kapcsolatos tervezésük során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a sport integrációs hatását; |
| --- | --- |

36.

osztja azt a nézetet, hogy az Európai Szociális Alappal, az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, és az Európai Integrációs Alappal kapcsolatos tervezésük során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a sport integrációs hatását;

A jobb védelem, valamint a rasszizmus és az erőszak elleni hatékonyabb küzdelem kapcsán

| 37. | üdvözli azokat a nemzeti és nemzetközi szinten tapasztalható törekvéseket, melyek arra irányulnak, hogy központi információs pontok létrehozásával, illetve a rendőrhatóságok és a sportegyesületek közötti együttműködés megteremtésével sikeresen felvegyék a harcot a sport területén jelentkező erőszakos és rasszista megnyilvánulások ellen; |
| --- | --- |

37.

üdvözli azokat a nemzeti és nemzetközi szinten tapasztalható törekvéseket, melyek arra irányulnak, hogy központi információs pontok létrehozásával, illetve a rendőrhatóságok és a sportegyesületek közötti együttműködés megteremtésével sikeresen felvegyék a harcot a sport területén jelentkező erőszakos és rasszista megnyilvánulások ellen;

| 38. | megállapítja, hogy a Németországban rendezett 2006-os labdarúgó-világbajnokság példája mutatja, hogy ez a fajta együttműködés működőképes és eredményes; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy a Németországban rendezett 2006-os labdarúgó-világbajnokság példája mutatja, hogy ez a fajta együttműködés működőképes és eredményes;

Értékeinknek a világ más részeivel történő megosztása kapcsán

| 39. | arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy fejlesztési politikájának eszközeként fokozottan támogassa a sportot; |
| --- | --- |

39.

arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy fejlesztési politikájának eszközeként fokozottan támogassa a sportot;

| 40. | ezért azt javasolja, hogy használják fel az ENSZ-nek és a tagállamoknak a sport és a sport általi nevelés nemzetközi éve (2005) alapján nyert tapasztalatait és ismereteit, valamint, hogy adott esetben fejlesszék tovább, illetve folytassák a már meglevő projekteket és intézkedéseket; |
| --- | --- |

40.

ezért azt javasolja, hogy használják fel az ENSZ-nek és a tagállamoknak a sport és a sport általi nevelés nemzetközi éve (2005) alapján nyert tapasztalatait és ismereteit, valamint, hogy adott esetben fejlesszék tovább, illetve folytassák a már meglevő projekteket és intézkedéseket;

| 41. | a szubszidiaritási szempontok alapján nem tartja szükségesnek a harmadik országokból származó sportolók bevándorlásának egységes, uniós szabályozását, illetve azt, hogy a megfelelő körkörös migrációs mechanizmusokat kiterjesszék erre. A sportolók bevándorlása tehát továbbra is nemzeti hatáskörben kell, hogy maradjon; |
| --- | --- |

41.

a szubszidiaritási szempontok alapján nem tartja szükségesnek a harmadik országokból származó sportolók bevándorlásának egységes, uniós szabályozását, illetve azt, hogy a megfelelő körkörös migrációs mechanizmusokat kiterjesszék erre. A sportolók bevándorlása tehát továbbra is nemzeti hatáskörben kell, hogy maradjon;

A fenntartható fejlődés támogatását illetően

| 42. | támogatja, hogy az európai sportszervezők és sportrendezvény-szervezők környezetvédelmi célokat határozzanak meg, valamint az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy felszólítson az európai hitelesített környezetvédelmi vezetési rendszerben (EMAS), illetve az ökocímke odaítélésére szolgáló közösségi rendszerekben való részvételre és ezeknek a tömeges sportrendezvényeken történő reklámozására; |
| --- | --- |

42.

támogatja, hogy az európai sportszervezők és sportrendezvény-szervezők környezetvédelmi célokat határozzanak meg, valamint az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy felszólítson az európai hitelesített környezetvédelmi vezetési rendszerben (EMAS), illetve az ökocímke odaítélésére szolgáló közösségi rendszerekben való részvételre és ezeknek a tömeges sportrendezvényeken történő reklámozására;

| 43. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a sportot az új LIFE+ program alkotórészeként fogja értelmezni; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a sportot az új LIFE+ program alkotórészeként fogja értelmezni;

A sport gazdasági vetületét illetően

| 44. | utal rá, hogy a sportnak a turizmusra gyakorolt gazdasági hatása nem merül ki a nagyobb sportrendezvényekben, hiszen az aktív sport a pihenőturizmus keretében nagyban hozzájárul a regionális fejlődéshez és különösen a szerkezeti átalakuláshoz. A régiók stratégiai koncepciói jelentős szerepet játszanak ebben. Az Európai Bizottságnak tehát továbbra is támogatnia kellene a régiók azon törekvéseit, hogy strukturális fejlődésüket a regionális igényekhez igazított intézkedések révén mozdítsák elő. Arra bátorítja a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a strukturális alapokból rendelkezésükre álló eszközöket fordítsák sport és szabadidős létesítményekre is; |
| --- | --- |

44.

utal rá, hogy a sportnak a turizmusra gyakorolt gazdasági hatása nem merül ki a nagyobb sportrendezvényekben, hiszen az aktív sport a pihenőturizmus keretében nagyban hozzájárul a regionális fejlődéshez és különösen a szerkezeti átalakuláshoz. A régiók stratégiai koncepciói jelentős szerepet játszanak ebben. Az Európai Bizottságnak tehát továbbra is támogatnia kellene a régiók azon törekvéseit, hogy strukturális fejlődésüket a regionális igényekhez igazított intézkedések révén mozdítsák elő. Arra bátorítja a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a strukturális alapokból rendelkezésükre álló eszközöket fordítsák sport és szabadidős létesítményekre is;

Az adatokra épülő sportpolitikára való átállás vonatkozásában

| 45. | aggodalmának ad hangot, amiért jobb adatállományt szorgalmaznak anélkül, hogy egyetértés született volna a tagállamok és az európai régiók között egy ilyen jellegű intézkedés céljait illetően; |
| --- | --- |

45.

aggodalmának ad hangot, amiért jobb adatállományt szorgalmaznak anélkül, hogy egyetértés született volna a tagállamok és az európai régiók között egy ilyen jellegű intézkedés céljait illetően;

| 46. | utal rá, hogy a további öncélú sport- és sportot érintő statisztikák, amelyek tulajdonképpen szükségtelenek a sport hozzáadott értékének jobb megjelenítéséhez, többletráfordítást eredményezhetnek. A bürokrácia csökkentésére irányuló törekvések jegyében európai szinten is feltétlenül kerülendő az ilyen adminisztrációs többletteher; |
| --- | --- |

46.

utal rá, hogy a további öncélú sport- és sportot érintő statisztikák, amelyek tulajdonképpen szükségtelenek a sport hozzáadott értékének jobb megjelenítéséhez, többletráfordítást eredményezhetnek. A bürokrácia csökkentésére irányuló törekvések jegyében európai szinten is feltétlenül kerülendő az ilyen adminisztrációs többletteher;

| 47. | arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy élénkítse a tagállamokkal és különösen a régiókkal folytatott párbeszédet, hogy első lépésként közösen meg lehessen állapodni az ilyen új adatállomány célkitűzéseiről. A követendő cél a statisztikák elkészítésével járó adminisztrációs többletterhek minimalizálása kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

47.

arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy élénkítse a tagállamokkal és különösen a régiókkal folytatott párbeszédet, hogy első lépésként közösen meg lehessen állapodni az ilyen új adatállomány célkitűzéseiről. A követendő cél a statisztikák elkészítésével járó adminisztrációs többletterhek minimalizálása kell, hogy legyen;

| 48. | nyugtázza, hogy az Európai Bizottság megbízást fog adni egy olyan tanulmány elkészítésére, amely a sportnak a lisszaboni menetrendhez nyújtott közvetlen és közvetett hozzájárulását vizsgálja. Felteszi ugyanakkor a kérdést, hogy az Európai Bizottság által hiányolt adatállomány tükrében nem szűkre szabottak-e a sportnak a lisszaboni menetrendhez való hozzájárulását vizsgáló, alapos tudományos elemzés korlátai. A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa majd a felmérés eredményeiről; |
| --- | --- |

48.

nyugtázza, hogy az Európai Bizottság megbízást fog adni egy olyan tanulmány elkészítésére, amely a sportnak a lisszaboni menetrendhez nyújtott közvetlen és közvetett hozzájárulását vizsgálja. Felteszi ugyanakkor a kérdést, hogy az Európai Bizottság által hiányolt adatállomány tükrében nem szűkre szabottak-e a sportnak a lisszaboni menetrendhez való hozzájárulását vizsgáló, alapos tudományos elemzés korlátai. A Régiók Bizottsága felkéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa majd a felmérés eredményeiről;

A sport köztámogatásának biztosabb megalapozását illetően

| 49. | a sportszervezetek hosszú távú támogatására szolgáló fenntartható finanszírozási modelleket a tagállami sporttámogatás nélkülözhetetlen alapjának tartja; |
| --- | --- |

49.

a sportszervezetek hosszú távú támogatására szolgáló fenntartható finanszírozási modelleket a tagállami sporttámogatás nélkülözhetetlen alapjának tartja;

| 50. | elengedhetetlennek tartja a tömegsport állami támogatását és emlékeztet rá, hogy a tömegsportot számos tagállamban jelentős mértékben állami vagy államilag engedélyezett lottók és sportfogadások közvetlen vagy közvetett hozzájárulásaival (azaz ezekre kivetett adók és illetékek útján) finanszírozzák; |
| --- | --- |

50.

elengedhetetlennek tartja a tömegsport állami támogatását és emlékeztet rá, hogy a tömegsportot számos tagállamban jelentős mértékben állami vagy államilag engedélyezett lottók és sportfogadások közvetlen vagy közvetett hozzájárulásaival (azaz ezekre kivetett adók és illetékek útján) finanszírozzák;

| 51. | ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy azok a meglévő állami szerencsejáték- és sportfogadási monopóliumok, amelyek a közérdekhez, valamint a játékszenvedély megelőzéséhez és a közrend fenntartásához kötődő kényszerítő okokra vezethetők vissza, és következetesen ezeket a célokat szolgálják, az Európai Bíróság állandó joggyakorlata alapján megfelelnek az uniós jognak. Ezekben az esetekben célszerűnek tartja, hogy az alapvetően nemkívánatos szerencsejátékokból származó pénzeket közérdekű célokra (pl. a sportra) használják fel; |
| --- | --- |

51.

ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy azok a meglévő állami szerencsejáték- és sportfogadási monopóliumok, amelyek a közérdekhez, valamint a játékszenvedély megelőzéséhez és a közrend fenntartásához kötődő kényszerítő okokra vezethetők vissza, és következetesen ezeket a célokat szolgálják, az Európai Bíróság állandó joggyakorlata alapján megfelelnek az uniós jognak. Ezekben az esetekben célszerűnek tartja, hogy az alapvetően nemkívánatos szerencsejátékokból származó pénzeket közérdekű célokra (pl. a sportra) használják fel;

| 52. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a tömegsport tagállami finanszírozását vizsgáló, független tanulmány elkészítésére ad majd megbízást, és kéri az Európai Bizottságot, hogy a tömegsport állami támogatását veszélyeztethető politikai döntések meghozatalával várja meg az említett tanulmány eredményeit; |
| --- | --- |

52.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a tömegsport tagállami finanszírozását vizsgáló, független tanulmány elkészítésére ad majd megbízást, és kéri az Európai Bizottságot, hogy a tömegsport állami támogatását veszélyeztethető politikai döntések meghozatalával várja meg az említett tanulmány eredményeit;

| 53. | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy utaljon arra, hogy kifinomult módszereket kellene kidolgozni az állami támogatások sportra gyakorolt hatásainak felméréséhez. A nemzeti, regionális és helyi támogató intézkedések szerkezete eltérő. Tanulmányok és összehasonlító elemzések útján kellene felmérni, hogy a különböző állami támogatási formák milyen szerepet játszanak a sport fejlesztésében. |
| --- | --- |

53.

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy utaljon arra, hogy kifinomult módszereket kellene kidolgozni az állami támogatások sportra gyakorolt hatásainak felméréséhez. A nemzeti, regionális és helyi támogató intézkedések szerkezete eltérő. Tanulmányok és összehasonlító elemzések útján kellene felmérni, hogy a különböző állami támogatási formák milyen szerepet játszanak a sport fejlesztésében.

| 54. | támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy megtartsa a sport területére jellemző alacsonyabb HÉA-kulcsok jelenlegi lehetőségeit; |
| --- | --- |

54.

támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy megtartsa a sport területére jellemző alacsonyabb HÉA-kulcsok jelenlegi lehetőségeit;

A sport szervezését illetően

| 55. | az Európai Bizottsághoz hasonlóan elismeri a sportszervezetek és a képviseleti struktúrák autonómiáját és hiányolja, hogy a sportról szóló fehér könyv nem hangsúlyozza, hogy milyen fontos a szövetségek önállósága, ahogy azt a Nizzai Nyilatkozatban is megfogalmazták és elfogadták; |
| --- | --- |

55.

az Európai Bizottsághoz hasonlóan elismeri a sportszervezetek és a képviseleti struktúrák autonómiáját és hiányolja, hogy a sportról szóló fehér könyv nem hangsúlyozza, hogy milyen fontos a szövetségek önállósága, ahogy azt a Nizzai Nyilatkozatban is megfogalmazták és elfogadták;

A sport sajátosságait illetően

| 56. | a sport sajátosságait a sport alapvető és szerves tulajdonságának tekinti és hiányolja a sportról szóló fehér könyvben az idevonatkozó egyértelmű kijelentéseket. Attól tart, hogy az esetjogon alapuló megközelítési mód a sportszervezetek szempontjából nem felel meg a sport sajátosságának és a meglévő jogbizonytalanság megszilárdulását eredményezi; |
| --- | --- |

56.

a sport sajátosságait a sport alapvető és szerves tulajdonságának tekinti és hiányolja a sportról szóló fehér könyvben az idevonatkozó egyértelmű kijelentéseket. Attól tart, hogy az esetjogon alapuló megközelítési mód a sportszervezetek szempontjából nem felel meg a sport sajátosságának és a meglévő jogbizonytalanság megszilárdulását eredményezi;

A szabad mozgás és az állampolgárság vonatkozásában

| 57. | ésszerűnek, célravezetőnek és a sport sajátosságait figyelembe véve szükségesnek is tartja a fehér könyvben a szabad mozgás elvének korlátozott és arányos korlátozásaira vonatkozóan felsorolt eseteket; |
| --- | --- |

57.

ésszerűnek, célravezetőnek és a sport sajátosságait figyelembe véve szükségesnek is tartja a fehér könyvben a szabad mozgás elvének korlátozott és arányos korlátozásaira vonatkozóan felsorolt eseteket;

Az áthelyezések tekintetében

| 58. | a sportegyesületek közötti verseny egyensúlyának fenntartása érdekében elengedhetetlennek tartja az áthelyezésekre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

58.

a sportegyesületek közötti verseny egyensúlyának fenntartása érdekében elengedhetetlennek tartja az áthelyezésekre vonatkozó szabályokat;

A játékosok menedzsmentjét illetően

| 59. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság hatásvizsgálatot fog végezni annak érdekében, hogy áttekintést kapjon a játékosok menedzsereinek tevékenységéről az Unióban; |
| --- | --- |

59.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság hatásvizsgálatot fog végezni annak érdekében, hogy áttekintést kapjon a játékosok menedzsereinek tevékenységéről az Unióban;

| 60. | az uniós szintű intézkedések szükségességét illetően azt ajánlja, hogy a nemzetközi szövetségekkel közösen egyeztessék az állami és a szövetségekre vonatkozó jogi intézkedéseket; |
| --- | --- |

60.

az uniós szintű intézkedések szükségességét illetően azt ajánlja, hogy a nemzetközi szövetségekkel közösen egyeztessék az állami és a szövetségekre vonatkozó jogi intézkedéseket;

A kiskorúak védelmét illetően

| 61. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy kiemelten kezelve valósítsa meg a fehér könyvben javasolt, a tagállamokkal és a sportszervezetekkel a kiskorúak védelmének területén történő együttműködést; |
| --- | --- |

61.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy kiemelten kezelve valósítsa meg a fehér könyvben javasolt, a tagállamokkal és a sportszervezetekkel a kiskorúak védelmének területén történő együttműködést;

A korrupció, a pénzmosás és a pénzügyi bűncselekmények egyéb formáit illetően

| 62. | üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy támogatja a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó hatóságokat, és hogy ellenőrzi a sport területére vonatkozó pénzmosás leküzdését célzó uniós előírások végrehajtását; |
| --- | --- |

62.

üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy támogatja a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó hatóságokat, és hogy ellenőrzi a sport területére vonatkozó pénzmosás leküzdését célzó uniós előírások végrehajtását;

A klubokra vonatkozó engedélyezési rendszerek vonatkozásában

| 63. | az engedélyezési rendszerek fejlesztését a sportszervezetek autonóm feladatának tartja, amennyiben ezek a rendszerek összeegyeztethetők a versenyre és a belső piacra vonatkozó előírásokkal; |
| --- | --- |

63.

az engedélyezési rendszerek fejlesztését a sportszervezetek autonóm feladatának tartja, amennyiben ezek a rendszerek összeegyeztethetők a versenyre és a belső piacra vonatkozó előírásokkal;

A média tekintetében

| 64. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság továbbra is támogatja a tájékoztatáshoz való jogot és az állampolgároknak a sportesemények közvetítéséhez való széles körű hozzáférését; |
| --- | --- |

64.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság továbbra is támogatja a tájékoztatáshoz való jogot és az állampolgároknak a sportesemények közvetítéséhez való széles körű hozzáférését;

| 65. | a tájékoztatás szabadsága és a szabad véleményalkotás biztosításához fontos és bevált eszköznek tartja a rövid híradások szolgáltatásának jogára vonatkozó jelenlegi európai szabályozásokat; |
| --- | --- |

65.

a tájékoztatás szabadsága és a szabad véleményalkotás biztosításához fontos és bevált eszköznek tartja a rövid híradások szolgáltatásának jogára vonatkozó jelenlegi európai szabályozásokat;

| 66. | ezért támogatja, hogy az audiovizuális médiumokra vonatkozó európai jogi keret soron következő értékelései során vizsgálják meg, hogy helyénvaló-e (és ha igen, milyen mértékben) a rövid híradások szolgáltatása jogának további médiumokra – például a rádióra – történő kiterjesztése; |
| --- | --- |

66.

ezért támogatja, hogy az audiovizuális médiumokra vonatkozó európai jogi keret soron következő értékelései során vizsgálják meg, hogy helyénvaló-e (és ha igen, milyen mértékben) a rövid híradások szolgáltatása jogának további médiumokra – például a rádióra – történő kiterjesztése;

| 67. | nyomatékosítja, hogy a közszolgálati rádiózás hozzájárul a (média területére vonatkozó) sokféleség biztosításához. A közszolgálati rádió felelőssége abban rejlik, hogy gazdaságilag független „Public Service”-ként még a szűk rétegeket érintő sportágakról szóló hírszolgáltatás területén is elvárják tőle, hogy a pusztán a tömegeket megszólító híradásokon túl is törekedjen a publicisztikai sikerekre; |
| --- | --- |

67.

nyomatékosítja, hogy a közszolgálati rádiózás hozzájárul a (média területére vonatkozó) sokféleség biztosításához. A közszolgálati rádió felelőssége abban rejlik, hogy gazdaságilag független „Public Service”-ként még a szűk rétegeket érintő sportágakról szóló hírszolgáltatás területén is elvárják tőle, hogy a pusztán a tömegeket megszólító híradásokon túl is törekedjen a publicisztikai sikerekre;

A strukturált párbeszéd kapcsán

| 68. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a sportban érdekelt felekkel az uniós sportfórumról és a tematikus vitákról folytatott párbeszéd fontos hozzájárulást jelenthet a sportról szóló európai vitához. Szükségesnek ítéli, hogy szerepének megfelelően aktívan vonják be a párbeszéd kialakításába. Ebben az összefüggésben különösen azt emeli ki, hogy szükség van egy olyan fórumra, amely tömöríti a különböző sportágak, valamint a nyilvános sportstadionok tulajdonosainak képviselőit a sportstadionokra és -létesítményekre vonatkozó aktuális és jövőbeli igények felmérése érdekében. Reményének ad hangot, hogy az Európai Bizottság e célból a strukturált párbeszédet veszi igénybe; |
| --- | --- |

68.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a sportban érdekelt felekkel az uniós sportfórumról és a tematikus vitákról folytatott párbeszéd fontos hozzájárulást jelenthet a sportról szóló európai vitához. Szükségesnek ítéli, hogy szerepének megfelelően aktívan vonják be a párbeszéd kialakításába. Ebben az összefüggésben különösen azt emeli ki, hogy szükség van egy olyan fórumra, amely tömöríti a különböző sportágak, valamint a nyilvános sportstadionok tulajdonosainak képviselőit a sportstadionokra és -létesítményekre vonatkozó aktuális és jövőbeli igények felmérése érdekében. Reményének ad hangot, hogy az Európai Bizottság e célból a strukturált párbeszédet veszi igénybe;

| 69. | szakmai szervezetek közreműködésével tartott szemináriumokat javasol annak érdekében, hogy tájékoztassák és felvilágosítsák az európai sportszervezeteket a közösségi vívmányok alkalmazásáról; |
| --- | --- |

69.

szakmai szervezetek közreműködésével tartott szemináriumokat javasol annak érdekében, hogy tájékoztassák és felvilágosítsák az európai sportszervezeteket a közösségi vívmányok alkalmazásáról;

| 70. | a sport és a regionális fejlesztés témájáról tartandó konferenciák megrendezését javasolja. Ennek keretében be lehetne mutatni a sportnak a regionális fejlesztésekre gyakorolt kedvező hatását, illetve példaértékű eljárásokat is ismertetni lehetne; |
| --- | --- |

70.

a sport és a regionális fejlesztés témájáról tartandó konferenciák megrendezését javasolja. Ennek keretében be lehetne mutatni a sportnak a regionális fejlesztésekre gyakorolt kedvező hatását, illetve példaértékű eljárásokat is ismertetni lehetne;

| 71. | javasolja, hogy az Európai Bizottság segítse elő és fenntarthatóan támogassa az olyan határokon átnyúló, régióközi egyesületek és projektek fejlesztését, mint amilyen például a SaarLorLux nagyrégió Európai Interregionális Sportügyi Érdekszövetsége; |
| --- | --- |

71.

javasolja, hogy az Európai Bizottság segítse elő és fenntarthatóan támogassa az olyan határokon átnyúló, régióközi egyesületek és projektek fejlesztését, mint amilyen például a SaarLorLux nagyrégió Európai Interregionális Sportügyi Érdekszövetsége;

A tagállamokkal folytatott együttműködés kapcsán

| 72. | úgy véli, hogy a nem állami sportmozgalmat – az Európa Tanács eljárásához hasonlóan – jobban be kellene építeni az Európai Bizottság és a tagállamok közötti párbeszédbe; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy a nem állami sportmozgalmat – az Európa Tanács eljárásához hasonlóan – jobban be kellene építeni az Európai Bizottság és a tagállamok közötti párbeszédbe;

| 73. | ennek kapcsán utal arra, hogy az együttműködés keretében figyelemmel kell lenni a sportra vonatkozó tagállami hatáskörökre. |
| --- | --- |

73.

ennek kapcsán utal arra, hogy az együttműködés keretében figyelemmel kell lenni a sportra vonatkozó tagállami hatáskörökre.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.4.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 105/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 105/46

---

A Régiók Bizottsága véleménye – Fekete-tengeri szinergia – Új regionális együttműködési kezdeményezés

(2008/C 105/10)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés keretében nagyobb hatékonyságot biztosítson a regionális és helyi fejlesztés elősegítésére irányuló intézkedéseknek a helyi tapasztalatok nagymértékű hasznosítása, valamint hálózatokon alapuló terjesztésük és cseréjük támogatása által. Úgy véli azonban, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a stratégia sikeres megvalósítása szempontjából betöltött jelentőségét egyértelműbben ki kellene emelni, |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés keretében nagyobb hatékonyságot biztosítson a regionális és helyi fejlesztés elősegítésére irányuló intézkedéseknek a helyi tapasztalatok nagymértékű hasznosítása, valamint hálózatokon alapuló terjesztésük és cseréjük támogatása által. Úgy véli azonban, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a stratégia sikeres megvalósítása szempontjából betöltött jelentőségét egyértelműbben ki kellene emelni,

| — | üdvözli a bővítési folyamatban a közelmúltban elért haladást, valamint Bulgária és Románia 2007. január 1-jei EU-csatlakozását, továbbá a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokat. Mindez előrelépést jelent a fekete-tengeri térség demokratikus és stabil fejlődése felé vezető úton, biztosítva a fokozott stabilitást, biztonságot és jólétet úgy az Európai Unió, mint a fekete-tengeri térség országai számára, |
| --- | --- |

—

üdvözli a bővítési folyamatban a közelmúltban elért haladást, valamint Bulgária és Románia 2007. január 1-jei EU-csatlakozását, továbbá a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokat. Mindez előrelépést jelent a fekete-tengeri térség demokratikus és stabil fejlődése felé vezető úton, biztosítva a fokozott stabilitást, biztonságot és jólétet úgy az Európai Unió, mint a fekete-tengeri térség országai számára,

| — | támogatja a fekete-tengeri térség tengeri identitásának létrehozását, mindazok számára, akik részt vesznek a különféle tengeri tevékenységekben. A hagyományos kultúrák támogatása, valamint a tengeri kulturális és természeti örökség hatékonyabb védelme mellett figyelembe kell venni a környezeti problémák megoldása és a turizmus fejlesztése érdekében kifejtett erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

—

támogatja a fekete-tengeri térség tengeri identitásának létrehozását, mindazok számára, akik részt vesznek a különféle tengeri tevékenységekben. A hagyományos kultúrák támogatása, valamint a tengeri kulturális és természeti örökség hatékonyabb védelme mellett figyelembe kell venni a környezeti problémák megoldása és a turizmus fejlesztése érdekében kifejtett erőfeszítéseket,

| — | tekintettel arra, hogy a szállítás az egyik legfontosabb és a legtöbb területet érintő tengeri tevékenység, felhívja az Európai Bizottságot a közlekedés szerepének erősítésére a jövőbeni tengerpolitika keretében, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a szállítás az egyik legfontosabb és a legtöbb területet érintő tengeri tevékenység, felhívja az Európai Bizottságot a közlekedés szerepének erősítésére a jövőbeni tengerpolitika keretében,

| — | hangsúlyozza, hogy fontos a fekete-tengeri térség helyi és regionális önkormányzatait bevonni a migrációval kapcsolatos közösség politikák kialakításába és végrehajtásába, és a migráció jobb kezelésére kell összpontosítani annak érdekében, hogy ez utóbbi az emberi jogok átfogó tiszteletben tartása és a polgárok biztonságának garantálása mellett teljes mértékben megfeleljen a jogszerűségnek, és átfogó, hatékony, a rendfenntartó erők és a jogszerűség védelméért felelős szervek közötti, kölcsönösségen alapuló együttműködéssel járjon együtt, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy fontos a fekete-tengeri térség helyi és regionális önkormányzatait bevonni a migrációval kapcsolatos közösség politikák kialakításába és végrehajtásába, és a migráció jobb kezelésére kell összpontosítani annak érdekében, hogy ez utóbbi az emberi jogok átfogó tiszteletben tartása és a polgárok biztonságának garantálása mellett teljes mértékben megfeleljen a jogszerűségnek, és átfogó, hatékony, a rendfenntartó erők és a jogszerűség védelméért felelős szervek közötti, kölcsönösségen alapuló együttműködéssel járjon együtt,

| — | kijelenti, hogy támogatja a kialakulóban lévő „Fekete-tengeri Eurorégió”-t, melynek célja, hogy elősegítse a térség országai között a helyi és regionális szintű együttműködést, valamint támogassa a demokratikus stabilitást, a felelősségteljes kormányzást és a fenntartható fejlődést. |
| --- | --- |

—

kijelenti, hogy támogatja a kialakulóban lévő „Fekete-tengeri Eurorégió”-t, melynek célja, hogy elősegítse a térség országai között a helyi és regionális szintű együttműködést, valamint támogassa a demokratikus stabilitást, a felelősségteljes kormányzást és a fenntartható fejlődést.

| Előadó | : | Krasimir MIREV (BG/PES), Targoviste polgármestere |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Krasimir MIREV (BG/PES), Targoviste polgármestere

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Fekete-tengeri szinergia – új regionális együttműködési kezdeményezés

COM(2007) 160 final

Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános politikai ajánlásként

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés keretében nagyobb hatékonyságot biztosítson a regionális és helyi fejlesztés elősegítésére irányuló intézkedéseknek a helyi tapasztalatok nagymértékű hasznosítása, valamint hálózatokon alapuló terjesztésük és cseréjük támogatása által. Úgy véli azonban, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a stratégia sikeres megvalósítása szempontjából betöltött jelentőségét egyértelműbben ki kellene emelni. Ezeknek az intézkedéseknek mint a gazdaság korszerűsítésére, a versenyképesség növelésére, valamint az Európai Uniónak és polgárainak egymáshoz való közelebb kerülésére szolgáló közösségpolitikai eszközöknek új lendületet kell adni; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság abbéli szándékát, hogy a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés keretében nagyobb hatékonyságot biztosítson a regionális és helyi fejlesztés elősegítésére irányuló intézkedéseknek a helyi tapasztalatok nagymértékű hasznosítása, valamint hálózatokon alapuló terjesztésük és cseréjük támogatása által. Úgy véli azonban, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a stratégia sikeres megvalósítása szempontjából betöltött jelentőségét egyértelműbben ki kellene emelni. Ezeknek az intézkedéseknek mint a gazdaság korszerűsítésére, a versenyképesség növelésére, valamint az Európai Uniónak és polgárainak egymáshoz való közelebb kerülésére szolgáló közösségpolitikai eszközöknek új lendületet kell adni;

| 2. | üdvözli a bővítési folyamatban a közelmúltban elért haladást, valamint Bulgária és Románia 2007. január 1-jei EU-csatlakozását, továbbá a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokat. Mindez előrelépést jelent a fekete-tengeri térség demokratikus és stabil fejlődése felé vezető úton, biztosítva a fokozott stabilitást, biztonságot és jólétet úgy az Európai Unió, mint a fekete-tengeri térség országai számára; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a bővítési folyamatban a közelmúltban elért haladást, valamint Bulgária és Románia 2007. január 1-jei EU-csatlakozását, továbbá a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokat. Mindez előrelépést jelent a fekete-tengeri térség demokratikus és stabil fejlődése felé vezető úton, biztosítva a fokozott stabilitást, biztonságot és jólétet úgy az Európai Unió, mint a fekete-tengeri térség országai számára;

| 3. | hangsúlyozza a bővítési folyamat regionális és helyi dimenziójának fontosságát, és elismeri a regionális és helyi politika kulcsszerepét a belső stabilitás megteremtésében, amely erőteljesen függ az alapvető demokráciától; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a bővítési folyamat regionális és helyi dimenziójának fontosságát, és elismeri a regionális és helyi politika kulcsszerepét a belső stabilitás megteremtésében, amely erőteljesen függ az alapvető demokráciától;

| 4. | támogatja a csatlakozási folyamatot, az európai szomszédsági politikát és az Orosz Föderációval folytatott stratégiai partnerséget, és síkraszáll a saját, valamint a többi uniós intézmény azon cél érdekében történő bevonása mellett, hogy az euro-mediterrán partnerség, valamint a balti térséggel és az északi-tengeri régióval kialakított partnerség mintájára támogassák a fekete-tengeri térséggel folytatandó partnerséget; |
| --- | --- |

4.

támogatja a csatlakozási folyamatot, az európai szomszédsági politikát és az Orosz Föderációval folytatott stratégiai partnerséget, és síkraszáll a saját, valamint a többi uniós intézmény azon cél érdekében történő bevonása mellett, hogy az euro-mediterrán partnerség, valamint a balti térséggel és az északi-tengeri régióval kialakított partnerség mintájára támogassák a fekete-tengeri térséggel folytatandó partnerséget;

| 5. | megállapítja, hogy a fekete-tengeri térség regionális és helyi önkormányzatai kulcsszerepet játszanak a következő területeken: a demokratikus átalakulás folyamata és a felelősségteljes kormányzás; az igazgatási kapacitás kiépítése; a béke megszilárdítása; a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd; migráció; a bűnözés elleni küzdelem; energia; közlekedés- és infrastruktúra-tervezés; várostervezés és vidékfejlesztés; kiemeli továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok és a civil társadalom közötti együttműködés pozitív szerepet játszhat mindezeken a területeken a közösség érdekében; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a fekete-tengeri térség regionális és helyi önkormányzatai kulcsszerepet játszanak a következő területeken: a demokratikus átalakulás folyamata és a felelősségteljes kormányzás; az igazgatási kapacitás kiépítése; a béke megszilárdítása; a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd; migráció; a bűnözés elleni küzdelem; energia; közlekedés- és infrastruktúra-tervezés; várostervezés és vidékfejlesztés; kiemeli továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok és a civil társadalom közötti együttműködés pozitív szerepet játszhat mindezeken a területeken a közösség érdekében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés szoros kapcsolatban áll a Régiók Bizottságának intézményi szerepével; ezért úgy tartja, hogy fontos kihasználni saját cselekvési és részvételi képességét; sürgeti, hogy használják ki az uniós helyi és regionális közigazgatási rendszerek egységes képviseleti szerveként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés szoros kapcsolatban áll a Régiók Bizottságának intézményi szerepével; ezért úgy tartja, hogy fontos kihasználni saját cselekvési és részvételi képességét; sürgeti, hogy használják ki az uniós helyi és regionális közigazgatási rendszerek egységes képviseleti szerveként betöltött szerepét;

| 7. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy bár az elmúlt években a térség jelentős fejlődésen ment keresztül, a gazdasági reform üteme és a kormányzás minősége országonként nagy eltérést mutat; |
| --- | --- |

7.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy bár az elmúlt években a térség jelentős fejlődésen ment keresztül, a gazdasági reform üteme és a kormányzás minősége országonként nagy eltérést mutat;

| 8. | tisztában van azzal, hogy az Európai Bizottság kezdeményezésének célja nem egy új fekete-tengeri stratégia; inkább olyan folyamatként tervezik, amely a területi együttműködés révén és az EU-nak a regionális fejlesztésre, a tanulásra és a legjobb gyakorlatok helyi és regionális szintek között cseréjére és terjesztésére vonatkozó fő iránymutatásaira épülve a lisszaboni és göteborgi célkitűzések megvalósítását tűzi ki célul; ahhoz azonban, hogy a kezdeményezés sikeres legyen, véleménye szerint a regionális dimenziót politikai értelemben meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

8.

tisztában van azzal, hogy az Európai Bizottság kezdeményezésének célja nem egy új fekete-tengeri stratégia; inkább olyan folyamatként tervezik, amely a területi együttműködés révén és az EU-nak a regionális fejlesztésre, a tanulásra és a legjobb gyakorlatok helyi és regionális szintek között cseréjére és terjesztésére vonatkozó fő iránymutatásaira épülve a lisszaboni és göteborgi célkitűzések megvalósítását tűzi ki célul; ahhoz azonban, hogy a kezdeményezés sikeres legyen, véleménye szerint a regionális dimenziót politikai értelemben meg kell erősíteni;

A környezetvédelem, a közlekedés, az energia és a tengeri politika kapcsán

| 9. | felhívja a figyelmet a fekete-tengeri térség környezetének kritikus állapotára, mindenekelőtt a Duna deltájában és a térség többi természetvédelmi területén, különös tekintettel az eutrofizáció (azaz egy ökoszisztéma elsődleges produktivitásának fokozódása) növekvő mértékére és ennek a biológiai sokféleségre, a mocsarakra és a halászatra gyakorolt káros hatására, valamint az olaj és a szennyvíz okozta szennyezésre; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet a fekete-tengeri térség környezetének kritikus állapotára, mindenekelőtt a Duna deltájában és a térség többi természetvédelmi területén, különös tekintettel az eutrofizáció (azaz egy ökoszisztéma elsődleges produktivitásának fokozódása) növekvő mértékére és ennek a biológiai sokféleségre, a mocsarakra és a halászatra gyakorolt káros hatására, valamint az olaj és a szennyvíz okozta szennyezésre;

| 10. | rámutat arra, hogy több részletes vizsgálat szükséges a fekete-tengeri régiót (valamint a régióban található folyókat, pl. a Dunát) fenyegető potenciális környezeti veszélyekről; e veszélyeket többek között az éghajlatváltozás és az általa potenciálisan előidézett természeti katasztrófák okozhatják. Ennek ismeretében megfelelő válaszlépéseket kell kidolgozni, és támogatni kell olyan, határokon átnyúló együttműködésre irányuló, az Európai Unió által társfinanszírozott projekteket, amelyek célja a polgári védelemmel kapcsolatos vészhelyzetek kezelésének javítása; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy több részletes vizsgálat szükséges a fekete-tengeri régiót (valamint a régióban található folyókat, pl. a Dunát) fenyegető potenciális környezeti veszélyekről; e veszélyeket többek között az éghajlatváltozás és az általa potenciálisan előidézett természeti katasztrófák okozhatják. Ennek ismeretében megfelelő válaszlépéseket kell kidolgozni, és támogatni kell olyan, határokon átnyúló együttműködésre irányuló, az Európai Unió által társfinanszírozott projekteket, amelyek célja a polgári védelemmel kapcsolatos vészhelyzetek kezelésének javítása;

| 11. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a megújuló energiaforrások, mint a szél- és a hullámenergia, felhasználását; e téren a további kutatást és az innovációt is ösztönözni kell; |
| --- | --- |

11.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a megújuló energiaforrások, mint a szél- és a hullámenergia, felhasználását; e téren a további kutatást és az innovációt is ösztönözni kell;

| 12. | arra kéri az EU-t és a nemzeti kormányokat, hogy a tudományos és a technológiai áttörések érdekében fokozzák erőfeszítéseiket a tengeri kutatás terén, ide sorolva a tengeri biotechnológiát (a biotechnológia tengeri és vízi alkalmazását), a navigációs irányítási rendszereket és a turisztikai tevékenységeket, annak érdekében, hogy a jelenlegi és jövőbeli esetleges fenyegetésekkel szembe lehessen nézni, különös tekintettel az éghajlat- és egyéb változásokra, az apadó halállományra, a nem fenntartható turizmusra és a part menti népesség változó demográfiai összetételére; |
| --- | --- |

12.

arra kéri az EU-t és a nemzeti kormányokat, hogy a tudományos és a technológiai áttörések érdekében fokozzák erőfeszítéseiket a tengeri kutatás terén, ide sorolva a tengeri biotechnológiát (a biotechnológia tengeri és vízi alkalmazását), a navigációs irányítási rendszereket és a turisztikai tevékenységeket, annak érdekében, hogy a jelenlegi és jövőbeli esetleges fenyegetésekkel szembe lehessen nézni, különös tekintettel az éghajlat- és egyéb változásokra, az apadó halállományra, a nem fenntartható turizmusra és a part menti népesség változó demográfiai összetételére;

| 13. | felhívja a figyelmet a tengeri örökség hatékonyabb védelmére, figyelembe véve a hagyományos kultúrák fejlődésével összefüggésben a turizmus lehetséges növekedését; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet a tengeri örökség hatékonyabb védelmére, figyelembe véve a hagyományos kultúrák fejlődésével összefüggésben a turizmus lehetséges növekedését;

| 14. | támogatja a fekete-tengeri térség tengeri identitásának létrehozását, mindazok számára, akik részt vesznek a különféle tengeri tevékenységekben. A hagyományos kultúrák támogatása, valamint a tengeri kulturális és természeti örökség hatékonyabb védelme mellett figyelembe kell venni a környezeti problémák megoldása és a turizmus fejlesztése érdekében kifejtett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

14.

támogatja a fekete-tengeri térség tengeri identitásának létrehozását, mindazok számára, akik részt vesznek a különféle tengeri tevékenységekben. A hagyományos kultúrák támogatása, valamint a tengeri kulturális és természeti örökség hatékonyabb védelme mellett figyelembe kell venni a környezeti problémák megoldása és a turizmus fejlesztése érdekében kifejtett erőfeszítéseket;

| 15. | azt ajánlja, hogy a meglévő információk felhasználásával az Európai Bizottság és a nemzeti kormányok támogassák egy pontos regionális adatbázis létrehozását, részletesen ismertetve az egyes tengeri erőforrások gazdasági és környezeti vonatkozásait és hatásukat szociális szemszögből; |
| --- | --- |

15.

azt ajánlja, hogy a meglévő információk felhasználásával az Európai Bizottság és a nemzeti kormányok támogassák egy pontos regionális adatbázis létrehozását, részletesen ismertetve az egyes tengeri erőforrások gazdasági és környezeti vonatkozásait és hatásukat szociális szemszögből;

| 16. | javasolja a specifikus stratégiai tervek kiértékelését és koordinálását a Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében című dokumentumban lefektetett szempontok alapján, amely a szélesebb tengeri régiók kialakítása mellett száll síkra, különös tekintettel az olyan félig zárt tengeri medencékre, mint a Fekete-tenger; e munkát az Európai Bizottság javaslata alapján a tagállamoknak kell elvégezniük; |
| --- | --- |

16.

javasolja a specifikus stratégiai tervek kiértékelését és koordinálását a Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében című dokumentumban lefektetett szempontok alapján, amely a szélesebb tengeri régiók kialakítása mellett száll síkra, különös tekintettel az olyan félig zárt tengeri medencékre, mint a Fekete-tenger; e munkát az Európai Bizottság javaslata alapján a tagállamoknak kell elvégezniük;

| 17. | tekintettel arra, hogy a szállítás az egyik legfontosabb és a legtöbb területet érintő tengeri tevékenység, felhívja az Európai Bizottságot a közlekedés szerepének erősítésére a jövőbeni tengerpolitika keretében; |
| --- | --- |

17.

tekintettel arra, hogy a szállítás az egyik legfontosabb és a legtöbb területet érintő tengeri tevékenység, felhívja az Európai Bizottságot a közlekedés szerepének erősítésére a jövőbeni tengerpolitika keretében;

| 18. | felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy ösztönözze a tagállamokat a szennyezésekkel kapcsolatos környezetvédelmi ellenőrzés figyelmesebb végrehajtására a főbb tengeri utakon, és úgy gondolja, hogy az új GMES-technológia (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) alkalmazása hasznos lehet ezen a téren; |
| --- | --- |

18.

felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy ösztönözze a tagállamokat a szennyezésekkel kapcsolatos környezetvédelmi ellenőrzés figyelmesebb végrehajtására a főbb tengeri utakon, és úgy gondolja, hogy az új GMES-technológia (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) alkalmazása hasznos lehet ezen a téren;

| 19. | javasolja a tengeri terminálok befejezésére irányuló erőfeszítések fokozását, kezdve azokkal, melyek nyilvánvalóan intermodálisak, szem előtt tartva, hogy a tengeri dimenziót érintő bizonyos TEN-T-projektek megvalósítása késik; |
| --- | --- |

19.

javasolja a tengeri terminálok befejezésére irányuló erőfeszítések fokozását, kezdve azokkal, melyek nyilvánvalóan intermodálisak, szem előtt tartva, hogy a tengeri dimenziót érintő bizonyos TEN-T-projektek megvalósítása késik;

| 20. | a stratégiai kikötők szerepének megerősítését ajánlja, ami elsődleges fontosságú a jövőbeni tengerpolitika kialakításához; valamint ezzel párhuzamosan egy tanulmány megrendelését a fő és a másodlagos kikötők közötti kapcsolatokról, valamint bizonyos kikötői tevékenységek kisebb központokba történő áthelyezésének és decentralizálásának lehetőségeiről; |
| --- | --- |

20.

a stratégiai kikötők szerepének megerősítését ajánlja, ami elsődleges fontosságú a jövőbeni tengerpolitika kialakításához; valamint ezzel párhuzamosan egy tanulmány megrendelését a fő és a másodlagos kikötők közötti kapcsolatokról, valamint bizonyos kikötői tevékenységek kisebb központokba történő áthelyezésének és decentralizálásának lehetőségeiről;

| 21. | azt javasolja az Uniónak és a nemzeti kormányoknak, hogy megfelelően meghatározott környezetbiztonsági szabványok alapján szabályozzák a hagyományos tengeri energiaforrások (például az olaj és a gáz) kitermelésének tevékenységeit, és gondoskodjanak az ilyen tevékenységek hatékony ellenőrzéséről, támogassák az olajjal szennyezett víz fogadására hivatott kikötői infrastruktúrák továbbfejlesztését vagy javítását célzó kezdeményezéseket, valamint az olaj tengeri szállítása és kezelése során részesítsék előnyben a technológiai újításokat, a szárazföldön átvezető olajvezetékek használatát illetően is; |
| --- | --- |

21.

azt javasolja az Uniónak és a nemzeti kormányoknak, hogy megfelelően meghatározott környezetbiztonsági szabványok alapján szabályozzák a hagyományos tengeri energiaforrások (például az olaj és a gáz) kitermelésének tevékenységeit, és gondoskodjanak az ilyen tevékenységek hatékony ellenőrzéséről, támogassák az olajjal szennyezett víz fogadására hivatott kikötői infrastruktúrák továbbfejlesztését vagy javítását célzó kezdeményezéseket, valamint az olaj tengeri szállítása és kezelése során részesítsék előnyben a technológiai újításokat, a szárazföldön átvezető olajvezetékek használatát illetően is;

| 22. | javasolja, hogy növeljék a tengeri utak biztonságát, valamint hogy folytassanak vizsgálatokat az olajszállító tartályhajók és más, veszélyes rakományt szállító hajók esetében a kötelező révkalauzolás, a keskeny tengeri átjárókban pedig az általánosan kötelező révkalauzolás bevezetésének lehetősége terén; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy növeljék a tengeri utak biztonságát, valamint hogy folytassanak vizsgálatokat az olajszállító tartályhajók és más, veszélyes rakományt szállító hajók esetében a kötelező révkalauzolás, a keskeny tengeri átjárókban pedig az általánosan kötelező révkalauzolás bevezetésének lehetősége terén;

| 23. | megjegyzi, hogy intézkedéseket kell tenni az üvegházhatású gázok csökkentésére, és támogatja a szennyezési kvóták kereskedelmének rendszerét; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy intézkedéseket kell tenni az üvegházhatású gázok csökkentésére, és támogatja a szennyezési kvóták kereskedelmének rendszerét;

| 24. | az esetlegesen szükséges part menti védelmi intézkedésekkel kapcsolatban forgatókönyvek kidolgozását ajánlja a tengerszint-emelkedés és a változó időjárási feltételek különböző előrejelzései alapján; |
| --- | --- |

24.

az esetlegesen szükséges part menti védelmi intézkedésekkel kapcsolatban forgatókönyvek kidolgozását ajánlja a tengerszint-emelkedés és a változó időjárási feltételek különböző előrejelzései alapján;

| 25. | arra kéri az Uniót és a nemzeti kormányokat, hogy koordinálják és segítsék a tengeri régiókat abban, hogy megtalálják a jelenlegi környezet sikeres védelmének módját, különösen régiókon, illetve nemzeteken átívelő tengeri védelmi övezetek kialakításában, valamint a kiömlő radioaktív hulladékanyagok és a hajók okozta szennyezés (főként a kibocsátott gázok, a hulladékanyagok és a ballasztvíz) jelentős mértékű csökkentésére irányuló konkrét javaslatok kidolgozásában. Kéri továbbá, hogy támogassák a part menti és nyílt tengeri ökoszisztémák és élőhelyek minőségének biztosítására irányuló erőfeszítéseket, nem tévesztve szem elől, hogy a gazdasági tevékenység – kiváltképp a tápanyagoknak a tengerbe történő kibocsátásával – jelentősen befolyásolhatja a tengeri környezet állapotát; |
| --- | --- |

25.

arra kéri az Uniót és a nemzeti kormányokat, hogy koordinálják és segítsék a tengeri régiókat abban, hogy megtalálják a jelenlegi környezet sikeres védelmének módját, különösen régiókon, illetve nemzeteken átívelő tengeri védelmi övezetek kialakításában, valamint a kiömlő radioaktív hulladékanyagok és a hajók okozta szennyezés (főként a kibocsátott gázok, a hulladékanyagok és a ballasztvíz) jelentős mértékű csökkentésére irányuló konkrét javaslatok kidolgozásában. Kéri továbbá, hogy támogassák a part menti és nyílt tengeri ökoszisztémák és élőhelyek minőségének biztosítására irányuló erőfeszítéseket, nem tévesztve szem elől, hogy a gazdasági tevékenység – kiváltképp a tápanyagoknak a tengerbe történő kibocsátásával – jelentősen befolyásolhatja a tengeri környezet állapotát;

Az oktatás, a kulturális sokféleség és a vallások közötti párbeszéd kapcsán

| 26. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a fekete-tengeri térségbeli közösségek kultúráinak támogatásában és elismerésében, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a helyi és regionális önkormányzatoknak abban, hogy részt vehessenek az EU új kulturális programjaiban (Kultúra 2007); |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a fekete-tengeri térségbeli közösségek kultúráinak támogatásában és elismerésében, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a helyi és regionális önkormányzatoknak abban, hogy részt vehessenek az EU új kulturális programjaiban (Kultúra 2007);

| 27. | tudomásul veszi mindazokat a társadalmi és gazdasági előnyöket, amelyeket a kultúra és sokszínűségének fejlődése jelent a térség országai számára, és így hozzájárul a lisszaboni célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi mindazokat a társadalmi és gazdasági előnyöket, amelyeket a kultúra és sokszínűségének fejlődése jelent a térség országai számára, és így hozzájárul a lisszaboni célkitűzések megvalósításához;

| 28. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a kulturális sokféleség olyan eszköz lehessen, amely összehozza az embereket egy többnyelvű, többkultúrájú Európában, fokozni kell a kultúrák közötti együttműködést és a vallások közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a kulturális sokféleség olyan eszköz lehessen, amely összehozza az embereket egy többnyelvű, többkultúrájú Európában, fokozni kell a kultúrák közötti együttműködést és a vallások közötti párbeszédet;

| 29. | megjegyzi, hogy a térségben a bizalom kiépítéséhez regionális és helyi szinten összpontosított erőfeszítésre van szükség, a „befagyasztott konfliktusokat” pedig békés úton, különleges együttműködési programok révén rendezni kell; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a térségben a bizalom kiépítéséhez regionális és helyi szinten összpontosított erőfeszítésre van szükség, a „befagyasztott konfliktusokat” pedig békés úton, különleges együttműködési programok révén rendezni kell;

| 30. | ismételten hangsúlyozza, hogy továbbra is többnyelvű megközelítést kell alkalmazni a kibővült Európában: ez létfontosságú ahhoz, hogy a polgárok részt vehessenek a közös európai politikai projektben; |
| --- | --- |

30.

ismételten hangsúlyozza, hogy továbbra is többnyelvű megközelítést kell alkalmazni a kibővült Európában: ez létfontosságú ahhoz, hogy a polgárok részt vehessenek a közös európai politikai projektben;

| 31. | arra kéri az Uniót és a nemzeti kormányokat, hogy támogassák az ifjúsági interregionális együttműködést helyi és regionális szinten segítő programokat és projekteket; |
| --- | --- |

31.

arra kéri az Uniót és a nemzeti kormányokat, hogy támogassák az ifjúsági interregionális együttműködést helyi és regionális szinten segítő programokat és projekteket;

A migráció, a foglalkoztatás és a szociális ügyek kapcsán

| 32. | hangsúlyozza, hogy fontos a fekete-tengeri térség helyi és regionális önkormányzatainak bevonása a migrációval kapcsolatos közösségi politikák kialakításába és végrehajtásába, és a migráció jobb kezelésére kell összpontosítani annak érdekében, hogy ez utóbbi az emberi jogok átfogó tiszteletben tartása és a polgárok biztonságának garantálása mellett teljes mértékben megfeleljen a jogszerűségnek, és átfogó, hatékony, a rendfenntartó erők és a jogszerűség védelméért felelős szervek közötti, kölcsönösségen alapuló együttműködéssel járjon együtt; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy fontos a fekete-tengeri térség helyi és regionális önkormányzatainak bevonása a migrációval kapcsolatos közösségi politikák kialakításába és végrehajtásába, és a migráció jobb kezelésére kell összpontosítani annak érdekében, hogy ez utóbbi az emberi jogok átfogó tiszteletben tartása és a polgárok biztonságának garantálása mellett teljes mértékben megfeleljen a jogszerűségnek, és átfogó, hatékony, a rendfenntartó erők és a jogszerűség védelméért felelős szervek közötti, kölcsönösségen alapuló együttműködéssel járjon együtt;

| 33. | helyesli azokat az uniós politikai eszközöket, amelyek kifejezetten a helyi és regionális önkormányzatok számára kialakított programok révén támogatják a bevándorlók társadalmi beilleszkedésének elősegítését célzó tevékenységeket; |
| --- | --- |

33.

helyesli azokat az uniós politikai eszközöket, amelyek kifejezetten a helyi és regionális önkormányzatok számára kialakított programok révén támogatják a bevándorlók társadalmi beilleszkedésének elősegítését célzó tevékenységeket;

| 34. | örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság kezdeményezéseket tervez az illegális bevándorlás elleni küzdelemre, és hogy támogatja ezen a téren a legjobb gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

34.

örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság kezdeményezéseket tervez az illegális bevándorlás elleni küzdelemre, és hogy támogatja ezen a téren a legjobb gyakorlatok cseréjét;

| 35. | támogatja a fekete-tengeri térségbeli helyi és regionális önkormányzatok bevonását a közösségi migrációs politikák kidolgozásába és megvalósításába, és megjegyzi, hogy a közös migrációs politikával kapcsolatos helyi és regionális szintű programok kialakítása biztosíthatja a jövőbeli gazdasági fejlődést, hogy a régiókban fokozódjon a gazdasági növekedés és a prosperitás; |
| --- | --- |

35.

támogatja a fekete-tengeri térségbeli helyi és regionális önkormányzatok bevonását a közösségi migrációs politikák kidolgozásába és megvalósításába, és megjegyzi, hogy a közös migrációs politikával kapcsolatos helyi és regionális szintű programok kialakítása biztosíthatja a jövőbeli gazdasági fejlődést, hogy a régiókban fokozódjon a gazdasági növekedés és a prosperitás;

| 36. | örömmel fogadja az Unió egyenlő esélyekre vonatkozó helyi és regionális szintű kezdeményezéseit, és felkéri a nemzeti kormányokat, hogy támogassák ezen erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

36.

örömmel fogadja az Unió egyenlő esélyekre vonatkozó helyi és regionális szintű kezdeményezéseit, és felkéri a nemzeti kormányokat, hogy támogassák ezen erőfeszítéseket;

A felelősségteljes kormányzás, a regionális kezdeményezések és a hálózatépítés kapcsán

| 37. | értékeli a térségben 1989 óta született, az olyan kezdeményezéseknek köszönhető eredményeket, mint a Fekete-Tengeri Gazdasági Együttműködés (Black Sea Economic Cooperation, BSEC), illetve a Fekete-Tengeri Gazdasági Együttműködés Parlamenti Gyűlése (Parliamentary Assembly of the Black Sea Economic Cooperation, PABSEC); |
| --- | --- |

37.

értékeli a térségben 1989 óta született, az olyan kezdeményezéseknek köszönhető eredményeket, mint a Fekete-Tengeri Gazdasági Együttműködés (Black Sea Economic Cooperation, BSEC), illetve a Fekete-Tengeri Gazdasági Együttműködés Parlamenti Gyűlése (Parliamentary Assembly of the Black Sea Economic Cooperation, PABSEC);

| 38. | hangsúlyozza, hogy szükség van a meglévő, a fekete-tengeri térséget az EU-val összekötő és európai hozzáadott értékkel bíró regionális kezdeményezések – mint például a Dunai Együttműködési Folyamat – fejlesztésére és az azokkal kapcsolatos tapasztalatok koordinálására, külön súlyt fektetve a területi és tematikus komplementaritásra; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy szükség van a meglévő, a fekete-tengeri térséget az EU-val összekötő és európai hozzáadott értékkel bíró regionális kezdeményezések – mint például a Dunai Együttműködési Folyamat – fejlesztésére és az azokkal kapcsolatos tapasztalatok koordinálására, külön súlyt fektetve a területi és tematikus komplementaritásra;

| 39. | a térség nemzeti és regionális szintű kezdeményezései közötti koordináció javítását ajánlja, valamint az átfedések elkerülése és a konkrét eredmények elérése végett az egyes tevékenységi körök pontos meghatározását, ahol az lehetséges; |
| --- | --- |

39.

a térség nemzeti és regionális szintű kezdeményezései közötti koordináció javítását ajánlja, valamint az átfedések elkerülése és a konkrét eredmények elérése végett az egyes tevékenységi körök pontos meghatározását, ahol az lehetséges;

| 40. | a meglévő regionális és helyi bevált gyakorlatok jó példáinak terjesztését ajánlja, különös tekintettel a helyi gazdasági klaszterekre, a kutatási hálózatokra, a köz- és a magánszféra partneri együttműködésére, a területrendezésre és a felelősségteljes kormányzásra, továbbá azt ajánlja, hogy ösztönözzék a fekete-tengeri térség országainak helyi és regionális önkormányzatait az ilyen bevált gyakorlatok kifejlesztésére, és nyújtsanak nekik ebben támogatást; |
| --- | --- |

40.

a meglévő regionális és helyi bevált gyakorlatok jó példáinak terjesztését ajánlja, különös tekintettel a helyi gazdasági klaszterekre, a kutatási hálózatokra, a köz- és a magánszféra partneri együttműködésére, a területrendezésre és a felelősségteljes kormányzásra, továbbá azt ajánlja, hogy ösztönözzék a fekete-tengeri térség országainak helyi és regionális önkormányzatait az ilyen bevált gyakorlatok kifejlesztésére, és nyújtsanak nekik ebben támogatást;

| 41. | egyetért az Európai Parlament és az Európai Bizottság által előnyben részesített megközelítéssel a helyi és regionális önkormányzatoknak a kommunikációban játszott szerepét illetően, amely széles körű konszenzust tesz lehetővé, és hozzájárul a nagyobb átláthatósághoz és elszámoltathatósághoz; |
| --- | --- |

41.

egyetért az Európai Parlament és az Európai Bizottság által előnyben részesített megközelítéssel a helyi és regionális önkormányzatoknak a kommunikációban játszott szerepét illetően, amely széles körű konszenzust tesz lehetővé, és hozzájárul a nagyobb átláthatósághoz és elszámoltathatósághoz;

| 42. | örömmel fogad minden olyan helyénvaló uniós intézkedést, amely elősegíti az egyes országok fejlődését – például a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, illetve a hatékony adminisztratív struktúrák kialakítása terén –, ebben a folyamatban pedig elkerülhetetlenül részt kell venniük a regionális és helyi szinteknek is; ebben az összefüggésben örömmel fogad továbbá minden olyan helyénvaló kezdeményezést, amely támogatja a térségben a politikai és gazdasági együttműködés önálló fejlődését; |
| --- | --- |

42.

örömmel fogad minden olyan helyénvaló uniós intézkedést, amely elősegíti az egyes országok fejlődését – például a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, illetve a hatékony adminisztratív struktúrák kialakítása terén –, ebben a folyamatban pedig elkerülhetetlenül részt kell venniük a regionális és helyi szinteknek is; ebben az összefüggésben örömmel fogad továbbá minden olyan helyénvaló kezdeményezést, amely támogatja a térségben a politikai és gazdasági együttműködés önálló fejlődését;

| 43. | arra kéri az Uniót és a nemzeti kormányokat, hogy a szorosabb kapcsolatok kiépítése, a tapasztalatcsere és a jobb teljesítmény eszközeként támogassák a regionális és helyi adminisztratív személyzet mobilitását célzó programokat és projekteket; |
| --- | --- |

43.

arra kéri az Uniót és a nemzeti kormányokat, hogy a szorosabb kapcsolatok kiépítése, a tapasztalatcsere és a jobb teljesítmény eszközeként támogassák a regionális és helyi adminisztratív személyzet mobilitását célzó programokat és projekteket;

| 44. | azt ajánlja, hogy a helyileg választott képviselőket egybefogó és ügyeiket képviselő szervezeteket vonják be az Unió és a térségbeli országok között zajló, a folyamatban lévő politikai párbeszéd részeként ütemezett vitákba; |
| --- | --- |

44.

azt ajánlja, hogy a helyileg választott képviselőket egybefogó és ügyeiket képviselő szervezeteket vonják be az Unió és a térségbeli országok között zajló, a folyamatban lévő politikai párbeszéd részeként ütemezett vitákba;

| 45. | arra kéri a régió nemzeti kormányait, hogy tartsák tiszteletben a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájában lefektetett elveket; |
| --- | --- |

45.

arra kéri a régió nemzeti kormányait, hogy tartsák tiszteletben a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájában lefektetett elveket;

A határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés kapcsán

| 46. | kiemeli a helyi és regionális hatóságoknak, különösen a polgármestereknek a térségbeli civil társadalom kialakításában játszott potenciálisan pozitív szerepét, különösen az olyan területeken, ahol a nemzeti hatóságoknak nincsenek erős demokratikus hagyományaik; |
| --- | --- |

46.

kiemeli a helyi és regionális hatóságoknak, különösen a polgármestereknek a térségbeli civil társadalom kialakításában játszott potenciálisan pozitív szerepét, különösen az olyan területeken, ahol a nemzeti hatóságoknak nincsenek erős demokratikus hagyományaik;

| 47. | kijelenti, hogy támogatja a kialakulóban lévő „Fekete-tengeri eurorégió”-t, melynek célja, hogy elősegítse a térség országai között a helyi és regionális szintű együttműködést, valamint támogassa a demokratikus stabilitást, a felelősségteljes kormányzást és a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

47.

kijelenti, hogy támogatja a kialakulóban lévő „Fekete-tengeri eurorégió”-t, melynek célja, hogy elősegítse a térség országai között a helyi és regionális szintű együttműködést, valamint támogassa a demokratikus stabilitást, a felelősségteljes kormányzást és a fenntartható fejlődést;

| 48. | megjegyzi, hogy van olyan terület, ahol – a két intézmény által közös megegyezéssel kialakított együttműködési kereten belül – együttműködhet az Európa Tanáccsal; |
| --- | --- |

48.

megjegyzi, hogy van olyan terület, ahol – a két intézmény által közös megegyezéssel kialakított együttműködési kereten belül – együttműködhet az Európa Tanáccsal;

| 49. | felhívja a figyelmet munkacsoportjainak szerepére: ezek ugyanis elősegítik a potenciális tagjelölt és tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatainak támogatását abbéli erőfeszítéseikben, hogy megteremtsék az EU, illetve a potenciális tagjelölt és tagjelölt országok közötti szükséges politikai párbeszéd kialakításának lehetőségét; |
| --- | --- |

49.

felhívja a figyelmet munkacsoportjainak szerepére: ezek ugyanis elősegítik a potenciális tagjelölt és tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatainak támogatását abbéli erőfeszítéseikben, hogy megteremtsék az EU, illetve a potenciális tagjelölt és tagjelölt országok közötti szükséges politikai párbeszéd kialakításának lehetőségét;

| 50. | nagyra értékeli az Európai Bizottság javaslatát, hogy a kezdeményezés megszervezését helyileg oldják meg a térségben, végrehajtásának felelősségét pedig partnerekkel közösen viseljék; amellett foglal állást, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni ebbe a folyamatba, mivel ez megkönnyíti a folyamatos kapcsolatépítést a fekete-tengeri térség városai és helyhatóságai, egyetemei, kulturális és civil – köztük fogyasztói – szervezetei között. |
| --- | --- |

50.

nagyra értékeli az Európai Bizottság javaslatát, hogy a kezdeményezés megszervezését helyileg oldják meg a térségben, végrehajtásának felelősségét pedig partnerekkel közösen viseljék; amellett foglal állást, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni ebbe a folyamatba, mivel ez megkönnyíti a folyamatos kapcsolatépítést a fekete-tengeri térség városai és helyhatóságai, egyetemei, kulturális és civil – köztük fogyasztói – szervezetei között.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---