# Europeiska unionens C 75/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 75 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången26 mars 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 75

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången26 mars 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 075/01 | Resolution från Europeiska unionens råd och Företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 17 mars 2008 om situationen för personer med funktionshinder i Europeiska unionen | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2008/C 075/02 | Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010 | 5 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 075/01

Resolution från Europeiska unionens råd och Företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 17 mars 2008 om situationen för personer med funktionshinder i Europeiska unionen

1

YTTRANDEN

Rådet

2008/C 075/02

Rådets yttrande av den 4 mars 2008 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010

5

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 075/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5037 – Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  ) | 9 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 075/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5037 – Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  )

1

9

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2008/C 075/04 | Rådets beslut av den 17 mars 2008 om utnämning och ersättande av ledamöter i styrelsen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 10 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 075/05 | Eurons växelkurs | 12 |
| 2008/C 075/06 | Eurons växelkurs | 13 |
| 2008/C 075/07 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet på dess 423:e möte den 9 februari 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor | 14 |
| 2008/C 075/08 | Förhörsombudets slutrapport om förfarandet i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor (Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 15 |
| 2008/C 075/09 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet på dess 424:e möte den 16 februari 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor | 18 |
| 2008/C 075/10 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 21 februari 2007 om ett förfarande enligt artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor) (delgivet med nummer K(2007) 512 slutligt) | 19 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2008/C 075/04

Rådets beslut av den 17 mars 2008 om utnämning och ersättande av ledamöter i styrelsen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

10

Kommissionen

2008/C 075/05

Eurons växelkurs

12

2008/C 075/06

Eurons växelkurs

13

2008/C 075/07

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet på dess 423:e möte den 9 februari 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor

14

2008/C 075/08

Förhörsombudets slutrapport om förfarandet i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor (Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

15

2008/C 075/09

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet på dess 424:e möte den 16 februari 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor

18

2008/C 075/10

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 21 februari 2007 om ett förfarande enligt artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor) (delgivet med nummer K(2007) 512 slutligt)

(delgivet med nummer K(2007) 512 slutligt)

19

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 075/11 | Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder | 25 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 075/11

Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 075/12 | Meddelande | s3 |

2008/C 075/12

Meddelande

Meddelande

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/1

---

Resolution från Europeiska unionens råd och Företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 17 mars 2008 om situationen för personer med funktionshinder i Europeiska unionen

(2008/C 75/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

Som erinrar om följande:

| 1. | Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionshinder (nedan kallad ”FN-konventionen”), som antogs av generalförsamlingen vid den sextioförsta sessionen i december 2006, bekräftar inte bara att funktionshinder är en människorättsfråga och en fråga om lagstiftning utan har även som syfte att garantera att personer med funktionshinder kommer i åtnjutande av mänskliga rättigheter på samma sätt som andra människor. |
| --- | --- |

1.

Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionshinder (nedan kallad ”FN-konventionen”), som antogs av generalförsamlingen vid den sextioförsta sessionen i december 2006, bekräftar inte bara att funktionshinder är en människorättsfråga och en fråga om lagstiftning utan har även som syfte att garantera att personer med funktionshinder kommer i åtnjutande av mänskliga rättigheter på samma sätt som andra människor.

| 2. | I förklaringen om personer med funktionshinder, som fogas till Amsterdamfördraget, föreskrivs det att gemenskapsinstitutionerna ska beakta funktionshindrade personers behov när de utarbetar åtgärder enlig artikel 95 i fördraget. |
| --- | --- |

2.

I förklaringen om personer med funktionshinder, som fogas till Amsterdamfördraget, föreskrivs det att gemenskapsinstitutionerna ska beakta funktionshindrade personers behov när de utarbetar åtgärder enlig artikel 95 i fördraget.

| 3. | I december 2003 antog rådet slutsatser om uppföljningen av Europeiska handikappåret där man anbefallde omfattande social integration och fullständigt uppnående av lika möjligheter för personer med funktionshinder som mål för den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder för 2004-2010. |
| --- | --- |

3.

I december 2003 antog rådet slutsatser om uppföljningen av Europeiska handikappåret där man anbefallde omfattande social integration och fullständigt uppnående av lika möjligheter för personer med funktionshinder som mål för den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder för 2004-2010.

| 4. | Tre operativa mål framhävs i den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder 2004-2010: fullständigt genomförande av direktivet om likabehandling i arbetslivet (1), framgångsrik integrering av handikappfrågor i berörd gemenskapspolitik samt förbättrad tillgänglighet för alla. |
| --- | --- |

4.

Tre operativa mål framhävs i den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder 2004-2010: fullständigt genomförande av direktivet om likabehandling i arbetslivet (1), framgångsrik integrering av handikappfrågor i berörd gemenskapspolitik samt förbättrad tillgänglighet för alla.

| 5. | De grundläggande principerna för att garantera faktiskt lika åtnjutande av de mänskliga rättigheterna enligt FN-konventionen är värdighet och personlig autonomi, icke-diskriminering, fullständig och faktiskt medverkan och integration i samhället och arbetslivet, respekt för olikheter, lika möjligheter, tillgänglighet, jämlikhet mellan män och kvinnor och fullständigt åtnjutande av alla mänskliga rättigheter för barn. |
| --- | --- |

5.

De grundläggande principerna för att garantera faktiskt lika åtnjutande av de mänskliga rättigheterna enligt FN-konventionen är värdighet och personlig autonomi, icke-diskriminering, fullständig och faktiskt medverkan och integration i samhället och arbetslivet, respekt för olikheter, lika möjligheter, tillgänglighet, jämlikhet mellan män och kvinnor och fullständigt åtnjutande av alla mänskliga rättigheter för barn.

| 6. | Vid det första informella ministermötet om handikappfrågor den 11 juni 2007 godkändes FN-konventionen som ett grundläggande steg i riktning mot främjande, skydd och fullständigt förverkligande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionshinder. Ministrarna åtog sig att ytterligare utveckla politiska riktlinjer för att garantera fullständigt genomförande av konventionen och uppmanade Europeiska kommissionen att se till att de nya prioriteringarna i den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder bidrar till ett faktiskt genomförande av FN-konventionen. |
| --- | --- |

6.

Vid det första informella ministermötet om handikappfrågor den 11 juni 2007 godkändes FN-konventionen som ett grundläggande steg i riktning mot främjande, skydd och fullständigt förverkligande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionshinder. Ministrarna åtog sig att ytterligare utveckla politiska riktlinjer för att garantera fullständigt genomförande av konventionen och uppmanade Europeiska kommissionen att se till att de nya prioriteringarna i den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder bidrar till ett faktiskt genomförande av FN-konventionen.

| 7. | I sin resolution om uppföljningen av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) (2), som antogs i december 2007, uppmanade rådet kommissionen och medlemsstaterna att, i enlighet med sin respektive behörighet, fortsätta processen med undertecknande, ingående och ratificering av FN-konventionen. |
| --- | --- |

7.

I sin resolution om uppföljningen av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) (2), som antogs i december 2007, uppmanade rådet kommissionen och medlemsstaterna att, i enlighet med sin respektive behörighet, fortsätta processen med undertecknande, ingående och ratificering av FN-konventionen.

Välkomnar

| 1. | kommissionens meddelande om situationen för funktionshindrade personer i Europeiska unionen: EU:s handlingsplan 2008-2009, där man konkret beskriver det europeiska åtagandet att sörja för att personer med funktionshinder behandlas som medborgare och aktiva socioekonomiska aktörer vilka bidrar till uppbyggandet av ett hållbart och sammanhållet Europa som erbjuder lika möjligheter för alla. Alla åtgärder i denna plan syftar till att tillgodose funktionshindrade personers individuella och mångskiftande behov, |
| --- | --- |

1.

kommissionens meddelande om situationen för funktionshindrade personer i Europeiska unionen: EU:s handlingsplan 2008-2009, där man konkret beskriver det europeiska åtagandet att sörja för att personer med funktionshinder behandlas som medborgare och aktiva socioekonomiska aktörer vilka bidrar till uppbyggandet av ett hållbart och sammanhållet Europa som erbjuder lika möjligheter för alla. Alla åtgärder i denna plan syftar till att tillgodose funktionshindrade personers individuella och mångskiftande behov,

| 2. | de resultat som uppnåddes vid genomförandet av den andra fasen av den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder (2006-2007), där man betonar värdighet, grundläggande rättigheter, skydd mot diskriminering, rättvisa och social sammanhållning. Det erkänns nu allmänt att integrering utgör nyckeln för att föra handikappfrågan vidare och därför uppmanar handlingsplanen för personer med funktionshinder till aktivitet och verkar för tillgång till sociala tjänster samtidigt som tillgängliga varor och tjänster underlättas, |
| --- | --- |

2.

de resultat som uppnåddes vid genomförandet av den andra fasen av den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder (2006-2007), där man betonar värdighet, grundläggande rättigheter, skydd mot diskriminering, rättvisa och social sammanhållning. Det erkänns nu allmänt att integrering utgör nyckeln för att föra handikappfrågan vidare och därför uppmanar handlingsplanen för personer med funktionshinder till aktivitet och verkar för tillgång till sociala tjänster samtidigt som tillgängliga varor och tjänster underlättas,

| 3. | kommissionens offentliga samråd om nya åtgärder mot diskriminering för att ta itu med diskriminering som grundar sig på kön, religion, övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning på andra områden än anställning, |
| --- | --- |

3.

kommissionens offentliga samråd om nya åtgärder mot diskriminering för att ta itu med diskriminering som grundar sig på kön, religion, övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning på andra områden än anställning,

| 4. | de framsteg som har gjorts av medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen efter undertecknandet av FN-konventionen, |
| --- | --- |

4.

de framsteg som har gjorts av medlemsstaterna och Europeiska gemenskapen efter undertecknandet av FN-konventionen,

| 5. | konvergensen mellan den europeiska planen för personer med funktionshinder och FN-konventionen. |
| --- | --- |

5.

konvergensen mellan den europeiska planen för personer med funktionshinder och FN-konventionen.

Erkänner att

| 1. | personer med funktionshinder fortfarande ofta är missgynnade och marginaliserade, särskilt i arbetslivet. Otillräckligt tillträde till arbetsmarknaden kan innebära att personer med funktionshinder hamnar i sårbara situationer i samhället och utsätts för allvarlig risk för diskriminering, fattigdom och social utslagning, |
| --- | --- |

1.

personer med funktionshinder fortfarande ofta är missgynnade och marginaliserade, särskilt i arbetslivet. Otillräckligt tillträde till arbetsmarknaden kan innebära att personer med funktionshinder hamnar i sårbara situationer i samhället och utsätts för allvarlig risk för diskriminering, fattigdom och social utslagning,

| 2. | även om arbetslösheten för personer med funktionshinder fortfarande är hög i vissa medlemsstater ökar sysselsättningen i andra medlemsstater. Detta visar att såväl nationella som europeiska strävanden blir allt effektivare, bör drivas vidare och förbättras ytterligare, |
| --- | --- |

2.

även om arbetslösheten för personer med funktionshinder fortfarande är hög i vissa medlemsstater ökar sysselsättningen i andra medlemsstater. Detta visar att såväl nationella som europeiska strävanden blir allt effektivare, bör drivas vidare och förbättras ytterligare,

| 3. | analyser av de senaste uppgifterna bekräftar att det finns ett starkt samband mellan funktionshinder och åldrande. Antalet äldre personer, inbegripet antalet äldre personer med funktionshinder, ökar och det finns ett allt större behov av tillgängliga varor, tjänster och infrastrukturer i gemenskapen. Sektorn för sociala tjänster håller faktiskt på att utvidgas och för att tillgodose den åldrande befolkningens behov blir det också nödvändigt att skapa nya arbetstillfällen, |
| --- | --- |

3.

analyser av de senaste uppgifterna bekräftar att det finns ett starkt samband mellan funktionshinder och åldrande. Antalet äldre personer, inbegripet antalet äldre personer med funktionshinder, ökar och det finns ett allt större behov av tillgängliga varor, tjänster och infrastrukturer i gemenskapen. Sektorn för sociala tjänster håller faktiskt på att utvidgas och för att tillgodose den åldrande befolkningens behov blir det också nödvändigt att skapa nya arbetstillfällen,

| 4. | den kombinerade verkan av kön och funktionshinder innebär att kvinnor med funktionshinder ofta drabbas av flera former av diskriminering, är mindre oberoende, har sämre tillgång till utbildning, sysselsättning och sociala tjänster och därför ofta löper större risk för utslagning, fattigdom och övergrepp. |
| --- | --- |

4.

den kombinerade verkan av kön och funktionshinder innebär att kvinnor med funktionshinder ofta drabbas av flera former av diskriminering, är mindre oberoende, har sämre tillgång till utbildning, sysselsättning och sociala tjänster och därför ofta löper större risk för utslagning, fattigdom och övergrepp.

Understryker att

| 1. | EU:s strategi för personer med funktionshinder betonar vikten av lika tillgång till integrerad utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande, som är av avgörande betydelse för att personer med funktionshinder ska kunna delta fullt ut i samhällslivet och höja sin livskvalitet, |
| --- | --- |

1.

EU:s strategi för personer med funktionshinder betonar vikten av lika tillgång till integrerad utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande, som är av avgörande betydelse för att personer med funktionshinder ska kunna delta fullt ut i samhällslivet och höja sin livskvalitet,

| 2. | miljöer och transportmedel som möjliggör tillträde samt tillgång till informations- och kommunikationsteknik (IKT) både i stadsområden och på landsbygden är av avgörande betydelse för att förverkliga ett samhälle som erbjuder faktisk tillgång till lika rättigheter och erbjuder sina medborgare verklig autonomi och möjligheter att föra ett oberoende och aktivt ekonomiskt och socialt liv. Sådan tillgänglighet innebär inget mindre än en hörnsten för ett integrerat samhälle som bygger på icke-diskriminering, |
| --- | --- |

2.

miljöer och transportmedel som möjliggör tillträde samt tillgång till informations- och kommunikationsteknik (IKT) både i stadsområden och på landsbygden är av avgörande betydelse för att förverkliga ett samhälle som erbjuder faktisk tillgång till lika rättigheter och erbjuder sina medborgare verklig autonomi och möjligheter att föra ett oberoende och aktivt ekonomiskt och socialt liv. Sådan tillgänglighet innebär inget mindre än en hörnsten för ett integrerat samhälle som bygger på icke-diskriminering,

| 3. | det behövs statistik över funktionshinder för att skapa en bild av den övergripande situationen för personer med funktionshinder i Europa. Sådana statistikuppgifter och forskningsdata gör det möjligt att utarbeta politik för personer med funktionshinder och genomföra den på olika beslutsnivåer, |
| --- | --- |

3.

det behövs statistik över funktionshinder för att skapa en bild av den övergripande situationen för personer med funktionshinder i Europa. Sådana statistikuppgifter och forskningsdata gör det möjligt att utarbeta politik för personer med funktionshinder och genomföra den på olika beslutsnivåer,

| 4. | personer med funktionshinder och deras organisationer på nationell, regional och lokal nivå bör erkännas av medlemsstaterna i egenskap av viktiga rådgivare när beslut fattas i ärenden som rör funktionshinder och de kan även bidra till genomförandet av besluten. |
| --- | --- |

4.

personer med funktionshinder och deras organisationer på nationell, regional och lokal nivå bör erkännas av medlemsstaterna i egenskap av viktiga rådgivare när beslut fattas i ärenden som rör funktionshinder och de kan även bidra till genomförandet av besluten.

Uppmanar kommissionen att

| 1. | förstärka ansträngningarna att förebygga och bekämpa diskriminering på grund av funktionshinder, inom och utanför arbetsmarknaden, främja såväl tillträdet till arbetsmarknaden som tillgången till varor och tjänster i enlighet med ramstrategin för icke-diskriminering, |
| --- | --- |

1.

förstärka ansträngningarna att förebygga och bekämpa diskriminering på grund av funktionshinder, inom och utanför arbetsmarknaden, främja såväl tillträdet till arbetsmarknaden som tillgången till varor och tjänster i enlighet med ramstrategin för icke-diskriminering,

| 2. | så snart som möjligt lägga fram ett förslag till ett rådsbeslut om Europeiska gemenskapens ingående av FN-konventionen samt genomföra konventionen på de områden där gemenskapen är behörig, |
| --- | --- |

2.

så snart som möjligt lägga fram ett förslag till ett rådsbeslut om Europeiska gemenskapens ingående av FN-konventionen samt genomföra konventionen på de områden där gemenskapen är behörig,

| 3. | stödja faktiskt genomförande av FN-konventionen på olika beslutsnivåer, särskilt efter det att konventionen ingåtts av gemenskapen och ratificerats av medlemsstaterna, bland annat genom att höja medvetenheten och finansiera verksamheten enligt befintliga gemenskapsprogram, t. ex. Progressprogrammet (3). |
| --- | --- |

3.

stödja faktiskt genomförande av FN-konventionen på olika beslutsnivåer, särskilt efter det att konventionen ingåtts av gemenskapen och ratificerats av medlemsstaterna, bland annat genom att höja medvetenheten och finansiera verksamheten enligt befintliga gemenskapsprogram, t. ex. Progressprogrammet (3).

Uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, i enlighet med sina respektive befogenheter, garantera

| 1. | att personer med funktionshinder fullt ut åtnjuter sina mänskliga rättigheter, genom att:






  a) | ratificera och ingå, samt därefter genomföra FN-konventionen, bland annat genom gemensamma europeiska lösningar inom en konsekvent och samordnad strategi för genomförande av FN-konventionen, |
| --- | --- | --- |

1.

att personer med funktionshinder fullt ut åtnjuter sina mänskliga rättigheter, genom att:

a)

ratificera och ingå, samt därefter genomföra FN-konventionen, bland annat genom gemensamma europeiska lösningar inom en konsekvent och samordnad strategi för genomförande av FN-konventionen,

| b) | ytterligare utveckla en övergripande politik med en kombination av alla lämpliga instrument i syfte att såväl avskaffa diskriminering som inkludera personer med funktionshinder i samhället på grundval av en människorättsstrategi och integrering av handikappfrågor, |
| --- | --- |

b)

ytterligare utveckla en övergripande politik med en kombination av alla lämpliga instrument i syfte att såväl avskaffa diskriminering som inkludera personer med funktionshinder i samhället på grundval av en människorättsstrategi och integrering av handikappfrågor,

| c) | uppmuntra personer med funktionshinder att vara aktiva inom arbetskraften genom att garantera utveckling och genomförande av åtgärder mot diskriminering, aktivt stöd och avskaffande av hinder, |
| --- | --- |

c)

uppmuntra personer med funktionshinder att vara aktiva inom arbetskraften genom att garantera utveckling och genomförande av åtgärder mot diskriminering, aktivt stöd och avskaffande av hinder,

| d) | ta itu med frågan om flerfaldig diskriminering av kvinnor med funktionshinder och underlätta deras fullständiga utveckling och egenmakt samt fullständiga befordringsmöjligheter, |
| --- | --- |

d)

ta itu med frågan om flerfaldig diskriminering av kvinnor med funktionshinder och underlätta deras fullständiga utveckling och egenmakt samt fullständiga befordringsmöjligheter,

| e) | vidta åtgärder för att personer med funktionshinder så långt det är möjligt, ska kunna leva ett oberoende liv, integreras i samhället samt få tillgång till vård och stödtjänster av hög kvalitet, |
| --- | --- |

e)

vidta åtgärder för att personer med funktionshinder så långt det är möjligt, ska kunna leva ett oberoende liv, integreras i samhället samt få tillgång till vård och stödtjänster av hög kvalitet,

| f) | förstärka integreringen av handikappfrågor i all politik, med utgångspunkt i medlemsstaternas strävanden att ålägga offentliga organ att främja lika möjligheter för personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

f)

förstärka integreringen av handikappfrågor i all politik, med utgångspunkt i medlemsstaternas strävanden att ålägga offentliga organ att främja lika möjligheter för personer med funktionshinder,

| g) | ytterligare stödja medlemsstaterna och regionala och lokala samfund och samhällen i avinstitutionaliseringsprocessen närhelst detta är av intresse för personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

g)

ytterligare stödja medlemsstaterna och regionala och lokala samfund och samhällen i avinstitutionaliseringsprocessen närhelst detta är av intresse för personer med funktionshinder,

| h) | behandla luckor som kan finnas i gemenskapens nuvarande lagstiftningsram för skydd mot diskriminering, i synnerhet på grund av funktionshinder, och överväga lämpliga och målinriktade reaktioner, |
| --- | --- |

h)

behandla luckor som kan finnas i gemenskapens nuvarande lagstiftningsram för skydd mot diskriminering, i synnerhet på grund av funktionshinder, och överväga lämpliga och målinriktade reaktioner,

| i) | förstärka resurserna både på nationell nivå och gemenskapsnivå för att samla in och analysera lämplig information, inbegripet statistikuppgifter och forskningsdata, i enlighet med rättsliga skyddsbestämmelser och regler om uppgiftsskydd, |
| --- | --- |

i)

förstärka resurserna både på nationell nivå och gemenskapsnivå för att samla in och analysera lämplig information, inbegripet statistikuppgifter och forskningsdata, i enlighet med rättsliga skyddsbestämmelser och regler om uppgiftsskydd,

| 2. | att tillträde ges för personer med funktionshinder:






  a) | förbättrat tillträde är en förutsättning för autonomi, integration och deltagande och gör det möjligt för människor med funktionshinder att åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- | --- |

2.

att tillträde ges för personer med funktionshinder:

a)

förbättrat tillträde är en förutsättning för autonomi, integration och deltagande och gör det möjligt för människor med funktionshinder att åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| b) | ökat deltagande på arbetsmarknaden genom en kombination av flexibla sysselsättningssystem, anställningsstöd, social ekonomi, aktiv integration och positiva åtgärder som stödtjänster, lönebidrag, anpassningar av arbetsplatsen, användning av hjälpteknik och personlig assistens kommer att leda till bättre anställningsmöjligheter för alla personer med funktionshinder och även förbättra produktiviteten, |
| --- | --- |

b)

ökat deltagande på arbetsmarknaden genom en kombination av flexibla sysselsättningssystem, anställningsstöd, social ekonomi, aktiv integration och positiva åtgärder som stödtjänster, lönebidrag, anpassningar av arbetsplatsen, användning av hjälpteknik och personlig assistens kommer att leda till bättre anställningsmöjligheter för alla personer med funktionshinder och även förbättra produktiviteten,

| c) | personer med funktionshinder bör få god tillgång till utbildning och, när så är lämpligt, bör särskilda åtgärder vidtas för att möjliggöra vanlig skolgång för barn med funktionshinder, |
| --- | --- |

c)

personer med funktionshinder bör få god tillgång till utbildning och, när så är lämpligt, bör särskilda åtgärder vidtas för att möjliggöra vanlig skolgång för barn med funktionshinder,

| d) | användning av strukturfonderna, däribland Europeiska socialfonden (ESF), för att stödja sysselsättning, yrkesutbildning och lika möjligheter för personer med funktionshinder bör främjas ytterligare, |
| --- | --- |

d)

användning av strukturfonderna, däribland Europeiska socialfonden (ESF), för att stödja sysselsättning, yrkesutbildning och lika möjligheter för personer med funktionshinder bör främjas ytterligare,

| e) | det pågående arbetet med utvecklingen av gemensamma europeiska normer för tillgänglighet bör främjas och tillämpningen av dessa vid offentlig upphandling bör uppmuntras, |
| --- | --- |

e)

det pågående arbetet med utvecklingen av gemensamma europeiska normer för tillgänglighet bör främjas och tillämpningen av dessa vid offentlig upphandling bör uppmuntras,

| f) | kvalitetstjänster av allmänt intresse, inbegripet sociala tjänster, hälsovårdstjänster och rehabiliteringstjänster bör göras tillgängliga för personer med funktionshinder och deras familjer genom utvecklingen av frivilliga nätverk av hög kvalitet som omfattar hela Europa, |
| --- | --- |

f)

kvalitetstjänster av allmänt intresse, inbegripet sociala tjänster, hälsovårdstjänster och rehabiliteringstjänster bör göras tillgängliga för personer med funktionshinder och deras familjer genom utvecklingen av frivilliga nätverk av hög kvalitet som omfattar hela Europa,

| g) | integration av alla medborgare i informationssamhället bör främjas i överensstämmelse med Rigadeklarationen om e-integration genom utveckling av tillgänglig informations- och kommunikationsteknik och genom hjälpteknik för personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

g)

integration av alla medborgare i informationssamhället bör främjas i överensstämmelse med Rigadeklarationen om e-integration genom utveckling av tillgänglig informations- och kommunikationsteknik och genom hjälpteknik för personer med funktionshinder,

| h) | tillgången till konventionella varor och tjänster och konventionell infrastruktur bör förbättras, så att personer med funktionshinder har möjlighet att agera som konsumenter, |
| --- | --- |

h)

tillgången till konventionella varor och tjänster och konventionell infrastruktur bör förbättras, så att personer med funktionshinder har möjlighet att agera som konsumenter,

| i) | personer med funktionshinder bör garanteras fullständigt åtnjutande av sina rättigheter som passagerare så långt det rimligtvis är möjligt och deras rättigheter bör garanteras genom främjande av tillämplig europeisk transportlagstiftning, |
| --- | --- |

i)

personer med funktionshinder bör garanteras fullständigt åtnjutande av sina rättigheter som passagerare så långt det rimligtvis är möjligt och deras rättigheter bör garanteras genom främjande av tillämplig europeisk transportlagstiftning,

| j) | rättigheterna för alla personer med funktionshinder att integreras i samhället bör främjas och när så är lämpligt bör man uppmuntra att vårdinstitutioner gradvis ersätts med samhällsbaserade alternativ, |
| --- | --- |

j)

rättigheterna för alla personer med funktionshinder att integreras i samhället bör främjas och när så är lämpligt bör man uppmuntra att vårdinstitutioner gradvis ersätts med samhällsbaserade alternativ,

| 3. | att man inleder arbetet med en europeisk strategi för personer med funktionshinder som ska ersätta den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder 2004-2010, bland annat genom att:






  a) | fullt ut genomföra den europeiska handlingsplanen 2008-2009, |
| --- | --- | --- |

3.

att man inleder arbetet med en europeisk strategi för personer med funktionshinder som ska ersätta den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder 2004-2010, bland annat genom att:

a)

fullt ut genomföra den europeiska handlingsplanen 2008-2009,

| b) | bedöma hur de nationella åtgärder återspeglar Europeiska unionens och medlemsstaternas åtagande att fullt ut genomföra FN-konventionen på europeisk nivå och överväga att fastställa konsekventa och jämförbara nationella mål för detta. |
| --- | --- |

b)

bedöma hur de nationella åtgärder återspeglar Europeiska unionens och medlemsstaternas åtagande att fullt ut genomföra FN-konventionen på europeisk nivå och överväga att fastställa konsekventa och jämförbara nationella mål för detta.

Uppmanar Europeiska unionens institutioner

att fortsätta sina ansträngningar för att ge lika behandling och möjlighet till alla arbetssökande däribland personer med funktionshinder. Dessutom uppmanas Europeiska unionens institutioner att ytterligare förbättra tillträdet till sina egna byggnader och inrättningar.

Uppmanar personer med funktionshinder och deras organisationer:

| 1. | att fortsätta sin samordning för att meddela beslutsfattarna sina behov och fastställa och analysera alternativa politiska riktlinjer, |
| --- | --- |

1.

att fortsätta sin samordning för att meddela beslutsfattarna sina behov och fastställa och analysera alternativa politiska riktlinjer,

| 2. | att medverka vid utvecklingen och genomförandet av den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder och FN-konventionen tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

att medverka vid utvecklingen och genomförandet av den europeiska handlingsplanen för personer med funktionshinder och FN-konventionen tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna.

Uppmanar alla intressenter att

| 1. | upprätthålla en dialog (inbegripet med personer med funktionshinder och deras organisationer, offentliga myndigheter och arbetsmarknadens parter) för att förstå varandras behov och få till stånd lösningar i samförstånd, |
| --- | --- |

1.

upprätthålla en dialog (inbegripet med personer med funktionshinder och deras organisationer, offentliga myndigheter och arbetsmarknadens parter) för att förstå varandras behov och få till stånd lösningar i samförstånd,

| 2. | utnyttja de möjligheter som erbjuds genom deltagandet i EU:s högnivågrupp för handikappfrågor för att verka för integrering av handikappfrågor i gemenskapspolitiken. |
| --- | --- |

2.

utnyttja de möjligheter som erbjuds genom deltagandet i EU:s högnivågrupp för handikappfrågor för att verka för integrering av handikappfrågor i gemenskapspolitiken.

Uppmanar de kommande ordförandeskapen:

att fortsätta att förstärka den europeiska människorättsstrategin beträffande handikappfrågor och säkerställa omfattande social integration och fullständigt uppnående av lika rättigheter för personer med funktionshinder och i detta syfte upprätthålla en dialog och ett nära samarbete mellan gemenskapen, medlemsstaterna, personer med funktionshinder och deras organisationer samt andra intressenter.

---

(1)  Direktiv 2000/78/EG (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).

(2)  EUT C 308, 19.12.2007, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress (EUT L 315, 15.11.2006, s. 1).

---

YTTRANDEN

Rådet

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/5

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 4 mars 2008

om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007-2010

(2008/C 75/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 4 mars 2008 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 4 mars 2008 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2010 (2).

| (2) | Under de senaste tolv åren har Spanien haft en lång period av varaktig tillväxt på i genomsnitt 3,75 %, vilket ligger klart över euroområdets (ca 2 %). Varaktigt låga realräntor och en dynamisk befolkningsstruktur har drivit fram en kraftig inhemsk efterfrågan och skapat nya arbetstillfällen samt lett till en tillväxt utan motstycke i bostadssektorn.
  En rad reformer av arbetsmarknaden har dessutom gjort att den strukturella arbetslösheten minskat kraftigt. Ett antal obalanser har, parallellt med detta, uppstått respektive kvarstår, t.ex. ett ökat underskott i bytesbalansen och en inflation på en högre nivå än i euroområdet, samtidigt som produktivitetstillväxten varit ihållande låg. I fråga om de offentliga finanserna inleddes i mitten av 90-talet en utgiftsbaserad konsolidering som visat sig framgångsrik. Konsolideringen förbättrade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på cirka 6 % av BNP till nära balans år 2000 och ett betryggande överskott sedan 2005. De totala skatteintäkterna har ökat med ca 4,25 procentenheter av BNP sedan mitten av 90-talet, tack vare ett tillväxtmönster som skapat betydande skatteintäkter. En befolkning med en allt högre andel äldre kan komma att inverka negativt på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, främst beroende på ökat tryck från stigande pensionsutgifter. |
| --- | --- |

(2)

Under de senaste tolv åren har Spanien haft en lång period av varaktig tillväxt på i genomsnitt 3,75 %, vilket ligger klart över euroområdets (ca 2 %). Varaktigt låga realräntor och en dynamisk befolkningsstruktur har drivit fram en kraftig inhemsk efterfrågan och skapat nya arbetstillfällen samt lett till en tillväxt utan motstycke i bostadssektorn.

En rad reformer av arbetsmarknaden har dessutom gjort att den strukturella arbetslösheten minskat kraftigt. Ett antal obalanser har, parallellt med detta, uppstått respektive kvarstår, t.ex. ett ökat underskott i bytesbalansen och en inflation på en högre nivå än i euroområdet, samtidigt som produktivitetstillväxten varit ihållande låg. I fråga om de offentliga finanserna inleddes i mitten av 90-talet en utgiftsbaserad konsolidering som visat sig framgångsrik. Konsolideringen förbättrade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på cirka 6 % av BNP till nära balans år 2000 och ett betryggande överskott sedan 2005. De totala skatteintäkterna har ökat med ca 4,25 procentenheter av BNP sedan mitten av 90-talet, tack vare ett tillväxtmönster som skapat betydande skatteintäkter. En befolkning med en allt högre andel äldre kan komma att inverka negativt på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, främst beroende på ökat tryck från stigande pensionsutgifter.

| (3) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att avta något, från 3,8 % under 2007 till i genomsnitt 3,1 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot optimistiskt under hela programperioden. Under 2008 förväntas inflationstrycket, lägre tillväxtförväntningar samt utvecklingen på bostadsmarknaden dämpa den disponibla inkomsten och peka mot lägre BNP-tillväxt än i programmet. Även tillväxtens sammansättning enligt programmet är optimistisk, framförallt i fråga om anpassningsbanan för bostadsbyggandet. I programmet förväntas minskade investeringar i bostadssektorn, medan kommissionens höstprognos från 2007 indikerar att sektorn redan år 2008 börjar minska, vilket torde innebära att de totala investeringarna stagnerar under 2009. På grund av lägre import är det emellertid möjligt att nettoexportens bidrag till tillväxten blir större än vad som förutsätts i programmet. Slutligen förefaller programmets inflationsprognoser vara i underkant med tanke på den allra senaste tidens uppgifter om livsmedels- och oljepriser. |
| --- | --- |

(3)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att avta något, från 3,8 % under 2007 till i genomsnitt 3,1 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot optimistiskt under hela programperioden. Under 2008 förväntas inflationstrycket, lägre tillväxtförväntningar samt utvecklingen på bostadsmarknaden dämpa den disponibla inkomsten och peka mot lägre BNP-tillväxt än i programmet. Även tillväxtens sammansättning enligt programmet är optimistisk, framförallt i fråga om anpassningsbanan för bostadsbyggandet. I programmet förväntas minskade investeringar i bostadssektorn, medan kommissionens höstprognos från 2007 indikerar att sektorn redan år 2008 börjar minska, vilket torde innebära att de totala investeringarna stagnerar under 2009. På grund av lägre import är det emellertid möjligt att nettoexportens bidrag till tillväxten blir större än vad som förutsätts i programmet. Slutligen förefaller programmets inflationsprognoser vara i underkant med tanke på den allra senaste tidens uppgifter om livsmedels- och oljepriser.

| (4) | Enligt kommissionens höstprognos 2007 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 1,8 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Hälften av skillnaden kan förklaras av positiva basårseffekter från 2006. Den andra halvan kommer från högre intäkter än beräknat under 2007, vilket dock delvis uppvägdes av att utgifterna ökade mer än beräknat. Enligt den senaste informationen finns det en möjlighet att slutresultatet hamnar över 2 % av BNP, vilket beror på ännu högre intäkter än beräknat för 2007, främst från direkta skatter som ett resultat av företagens goda vinstutveckling. Det oväntat höga överskottet under 2006 användes för att uppnå ambitiösare budgetmål än de som angavs i uppdateringen av stabilitetsprogrammet i slutet av 2006, även om det förekom överskridanden på kommunal och regional nivå. Rådet noterar att budgetgenomförandet 2007 i stora drag stämde överens med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens höstprognos 2007 beräknas överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2007 uppgå till 1,8 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Hälften av skillnaden kan förklaras av positiva basårseffekter från 2006. Den andra halvan kommer från högre intäkter än beräknat under 2007, vilket dock delvis uppvägdes av att utgifterna ökade mer än beräknat. Enligt den senaste informationen finns det en möjlighet att slutresultatet hamnar över 2 % av BNP, vilket beror på ännu högre intäkter än beräknat för 2007, främst från direkta skatter som ett resultat av företagens goda vinstutveckling. Det oväntat höga överskottet under 2006 användes för att uppnå ambitiösare budgetmål än de som angavs i uppdateringen av stabilitetsprogrammet i slutet av 2006, även om det förekom överskridanden på kommunal och regional nivå. Rådet noterar att budgetgenomförandet 2007 i stora drag stämde överens med Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007.

| (5) | Inom ramen för det allmänna målet att upprätthålla makroekonomisk och finanspolitisk stabilitet, syftar den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet till att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt, som är att med god marginal uppnå ett saldo i balans i strukturella termer (dvs. som konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Överskottet i den offentliga sektorns finanser förväntas minska från 1,8 % av BNP under 2007 till 1,2 % av BNP 2008 och därefter förbli stabilt. Försämringen 2008 beror på en liten ökning av utgiftskvoten och en minskad intäktskvot med en halv procentenhet av BNP. Under 2008 förväntas de direkta skatterna minska med en fjärdedels procentenhet av BNP som en följd av försämrad ekonomisk tillväxt och påverkan från 2007 års skattereform. Efter 2008 förväntas intäkts- och utgiftssidan i stort sett vara stabila. Det primära saldot förväntas minska från ett beräknat överskott på 3,4 % av BNP under 2007 till 2,7 % under 2008, och förväntas därefter i stort sett förbli stabilt. Det strukturella saldot som beräknats i enlighet med den allmänt vedertagna metoden förväntas minska något från 2,25 % 2007 till 1,75 % 2008 och öka till omkring 2 % 2009 och 2010. Jämfört med det föregående programmet innehåller uppdateringen, med utgångspunkt i det oväntat goda resultatet från 2007, något ambitiösare mål för 2008 och 2009 mot en i princip likartad makroekonomisk bakgrund. |
| --- | --- |

(5)

Inom ramen för det allmänna målet att upprätthålla makroekonomisk och finanspolitisk stabilitet, syftar den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet till att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt, som är att med god marginal uppnå ett saldo i balans i strukturella termer (dvs. som konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Överskottet i den offentliga sektorns finanser förväntas minska från 1,8 % av BNP under 2007 till 1,2 % av BNP 2008 och därefter förbli stabilt. Försämringen 2008 beror på en liten ökning av utgiftskvoten och en minskad intäktskvot med en halv procentenhet av BNP. Under 2008 förväntas de direkta skatterna minska med en fjärdedels procentenhet av BNP som en följd av försämrad ekonomisk tillväxt och påverkan från 2007 års skattereform. Efter 2008 förväntas intäkts- och utgiftssidan i stort sett vara stabila. Det primära saldot förväntas minska från ett beräknat överskott på 3,4 % av BNP under 2007 till 2,7 % under 2008, och förväntas därefter i stort sett förbli stabilt. Det strukturella saldot som beräknats i enlighet med den allmänt vedertagna metoden förväntas minska något från 2,25 % 2007 till 1,75 % 2008 och öka till omkring 2 % 2009 och 2010. Jämfört med det föregående programmet innehåller uppdateringen, med utgångspunkt i det oväntat goda resultatet från 2007, något ambitiösare mål för 2008 och 2009 mot en i princip likartad makroekonomisk bakgrund.

| (6) | Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2008, men budgetutfallen för 2009 och 2010 kan bli sämre än vad som beräknats. I synnerhet 2008 skulle påverkan från eventuellt lägre ekonomisk tillväxt i princip uppvägas av den positiva basårseffekten av högre intäkter 2007 än vad som beräknats i programmet. De optimistiska makroekonomiska antagandena beträffande 2009 och 2010 skulle dock inte kunna uppvägas av andra faktorer, vilket pekar mot risk för lägre budgetöverskott. Framförallt kan prognoserna över skatteintäkterna visa sig vara optimistiska mot bakgrund av lägre företagsvinster och en stagnerande bostadsmarknad. Å andra sidan har Spanien tidigare uppnått goda resultat beträffande budgetkonsolideringen. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2008, men budgetutfallen för 2009 och 2010 kan bli sämre än vad som beräknats. I synnerhet 2008 skulle påverkan från eventuellt lägre ekonomisk tillväxt i princip uppvägas av den positiva basårseffekten av högre intäkter 2007 än vad som beräknats i programmet. De optimistiska makroekonomiska antagandena beträffande 2009 och 2010 skulle dock inte kunna uppvägas av andra faktorer, vilket pekar mot risk för lägre budgetöverskott. Framförallt kan prognoserna över skatteintäkterna visa sig vara optimistiska mot bakgrund av lägre företagsvinster och en stagnerande bostadsmarknad. Å andra sidan har Spanien tidigare uppnått goda resultat beträffande budgetkonsolideringen.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ska kunna bibehållas med stor marginal under resten av programperioden. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas i uppdateringen är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten under hela perioden. Rådet noterar att den också stämmer överens med Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken för 2008. Den försämring av det strukturella överskottet för 2008 som förutspås kan inte anses leda till en konjunkturförstärkande politik, utan återspeglar delvis sjunkande skatteinkomster som procentandel av BNP till följd av ekonomins inbromsning och den vikande haussen på bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ska kunna bibehållas med stor marginal under resten av programperioden. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas i uppdateringen är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten under hela perioden. Rådet noterar att den också stämmer överens med Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken för 2008. Den försämring av det strukturella överskottet för 2008 som förutspås kan inte anses leda till en konjunkturförstärkande politik, utan återspeglar delvis sjunkande skatteinkomster som procentandel av BNP till följd av ekonomins inbromsning och den vikande haussen på bostadsmarknaden.

| (8) | Risken för Spanien förefaller att vara medelhög med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. Befolkningens åldrande har långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Budgetläget för 2007, som återspeglas i ett starkt primärt överskott samt i en låg och sjunkande skuldkvot bidrar till att kompensera de budgetkonsekvenser på lång sikt som den åldrande befolkningen beräknas få. Detta är dock inte tillräckligt för att helt kompensera det framtida utgiftstrycket. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Risken för Spanien förefaller att vara medelhög med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. Befolkningens åldrande har långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Budgetläget för 2007, som återspeglas i ett starkt primärt överskott samt i en låg och sjunkande skuldkvot bidrar till att kompensera de budgetkonsekvenser på lång sikt som den åldrande befolkningen beräknas få. Detta är dock inte tillräckligt för att helt kompensera det framtida utgiftstrycket. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I synnerhet innehåller uppdateringen dels en kvalitativ bedömning av hur reformprogrammet påverkar den finanspolitiska strategin på medellång sikt, dels tillräcklig information om vilka direkta budgetkostnader vissa av reformerna i programmet medför, t.ex. FoU, utbildning och infrastruktur. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet är helt förenligt med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I synnerhet innehåller uppdateringen dels en kvalitativ bedömning av hur reformprogrammet påverkar den finanspolitiska strategin på medellång sikt, dels tillräcklig information om vilka direkta budgetkostnader vissa av reformerna i programmet medför, t.ex. FoU, utbildning och infrastruktur.

| (10) | Den strategi för de offentliga finanserna som anges i programmet överensstämmer i stort med de landspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna och med de riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet i fråga om politiken för de offentliga finanserna som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(10)

Den strategi för de offentliga finanserna som anges i programmet överensstämmer i stort med de landspecifika allmänna ekonomiska riktlinjerna och med de riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet i fråga om politiken för de offentliga finanserna som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram anges i programmet nästan alla obligatoriska uppgifter, medan vissa frivilliga uppgifter saknas (4). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram anges i programmet nästan alla obligatoriska uppgifter, medan vissa frivilliga uppgifter saknas (4).

Sammantaget är slutsatsen att det budgetmässiga läget på medellång sikt är sunt med höga överskott i de offentliga finanserna som ligger över målet på medellång sikt och en relativt låg skuldkvot. Med tanke på de optimistiska antagandena om den ekonomiska tillväxten och slutet på haussen på bostadsmarknaden, kan de beräknade offentliga intäkterna dock visa sig vara i överkant. I detta sammanhang är en noggrann bedömning av hur varaktiga skattesänkningar och/eller utgiftsökningar skulle påverka saldot i de offentliga finanserna nödvändig för att bibehålla en stark budgetställning och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, för vilken riskerna är medelhöga. Det är viktigt att satsa på produktivitetshöjande utgiftskategorier, som exempelvis FoU, infrastruktur och utbildning, för att lägga grunden för en smidig anpassning av ekonomin mot bakgrund av stora obalanser i de utrikes affärerna, nedgången på bostadsmarknaden och den faktiska inflationsdifferensen gentemot euroområdet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning uppmanas Spanien att, med bevarande av en fortsatt stark budgetställning, ytterligare förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom kompletterande åtgärder för att begränsa åldrandets framtida inverkan på olika utgiftsprogram.

Spanien uppmanas också att förbättra efterlevnaden av inlämningsfristen för stabilitets- och konvergensprogrammen enligt uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,0 | 2,3 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2007 (8) | 3,4 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 3,6 | 2,6 | 2,9 | 2,7 | i.u. |
| SP dec. 2006 (8) | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | i.u. |
| Skillnad i utfall (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,8 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 0,9 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,6 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande
  (saldo i bytes- och kapitalbalans i % av BNP) | SP dec. 2007 | – 8,1 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 |
| KOM nov. 2007 | – 8,1 | – 8,7 | – 9,1 | – 9,3 | i.u. |
| SP dec. 2006 | – 7,5 | – 8,2 | – 8,4 | – 8,7 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 0,6 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 3,4 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 |
| KOM nov. 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,7 | 2,1 | i.u. |
| SP dec 2006 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2007 | 39,7 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 |
| KOM nov. 2007 | 39,7 | 36,3 | 34,6 | 33,0 | i.u. |
| SP dec. 2006 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2007

3,9

3,8

3,1

3,0

3,2

KOM nov. 2007

3,9

3,8

3,0

2,3

i.u.

SP dec. 2006

3,8

3,4

3,3

3,3

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2007 (8)

3,4

2,7

3,3

2,7

2,8

KOM nov. 2007

3,6

2,6

2,9

2,7

i.u.

SP dec. 2006 (8)

3,5

2,7

2,6

2,5

i.u.

Skillnad i utfall (5)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

KOM nov. 2007 (6)

– 0,6

– 0,5

– 0,9

– 1,8

i.u.

SP dec. 2006

– 0,9

– 1,2

– 1,5

– 1,6

i.u.

Finansiellt nettosparande

(saldo i bytes- och kapitalbalans i % av BNP)

SP dec. 2007

– 8,1

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

KOM nov. 2007

– 8,1

– 8,7

– 9,1

– 9,3

i.u.

SP dec. 2006

– 7,5

– 8,2

– 8,4

– 8,7

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2007

1,8

1,8

1,2

1,2

1,2

KOM nov. 2007

1,8

1,8

1,2

0,6

i.u.

SP dec. 2006

1,4

1,0

0,9

0,9

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2007

3,4

3,4

2,7

2,6

2,6

KOM nov. 2007

3,5

3,4

2,7

2,1

i.u.

SP dec 2006

3,0

2,5

2,3

2,2

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

i.u.

SP dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

i.u.

SP dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2007

39,7

36,2

34,0

32,0

30,0

KOM nov. 2007

39,7

36,3

34,6

33,0

i.u.

SP dec. 2006

39,7

36,6

34,3

32,2

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Uppdateringen lades fram tre veckor efter den 1 december, som är den tidsfrist som anges i uppförandekoden.

(3)  Härvid beaktas även kommissionens höstprognos från 2007 och kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(4)  I synnerhet saknas tabell 1b (prisutvecklingen), punkt 3 (HIKP), tabell 1c (utvecklingen på arbetsmarknaden), punkt 6 (ersättning till anställda) samt uppgifter om offentliga uppgifter per verksamhetsområde.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i programmen.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,5 %, 3,7 %, 3,4 % respektive 3,2 % under perioden 2006-2009.

(7)  Varken kommissionens höstprognos eller det senaste programmet innehåller några engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(8)  Deflator för privat konsumtion.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens ekonomiska höstprognoser 2007 (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/9

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5037 – Beko Elektronik/Grundig Multimedia)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 75/03)

Kommissionen beslutade den 7 mars 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5037. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5037. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/10

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 mars 2008

om utnämning och ersättande av ledamöter i styrelsen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

(2008/C 75/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 337/75 av den 10 februari 1975 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, särskilt artikel 4 (1),

med beaktande av kandidatförteckningarna som kommissionen lagt fram för rådet beträffande arbetstagar- och arbetsgivarföreträdare, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslutet av den 18 september 2006 (2) utnämnde rådet ledamöter i styrelsen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för perioden från och med den 18 september 2006 till och med den 17 september 2009. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslutet av den 18 september 2006 (2) utnämnde rådet ledamöter i styrelsen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för perioden från och med den 18 september 2006 till och med den 17 september 2009.

| (2) | Tre platser som ledamot i centrumets styrelse i kategorin arbetstagarföreträdare har blivit lediga till följd av Mar Rodrigues Torres, Jeff Maes and Jean-Claude Quentins avgång. |
| --- | --- |

(2)

Tre platser som ledamot i centrumets styrelse i kategorin arbetstagarföreträdare har blivit lediga till följd av Mar Rodrigues Torres, Jeff Maes and Jean-Claude Quentins avgång.

| (3) | Tre platser som ledamot i centrumets styrelse i kategorin arbetsgivarföreträdare har blivit lediga till följd av George Pantelides, Samo Hribar Miličs och Anthony Thompsons avgång. |
| --- | --- |

(3)

Tre platser som ledamot i centrumets styrelse i kategorin arbetsgivarföreträdare har blivit lediga till följd av George Pantelides, Samo Hribar Miličs och Anthony Thompsons avgång.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Följande personer utnämns härmed till ledamöter i styrelsen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 17 september 2009.

I.   ARBETSTAGARORGANISATIONERNAS FÖRETRÄDARE

| Spanien | Luz Blanca COSIO ALMEIRA
  UGT |
| --- | --- |
| Belgien | Mieke DE RAEDEMAECKER
  FGTB |
| Frankrike | Stéphane LARDY
  Force Ouvrière |

Spanien

Luz Blanca COSIO ALMEIRA

UGT

Belgien

Mieke DE RAEDEMAECKER

FGTB

Frankrike

Stéphane LARDY

Force Ouvrière

II.   ARBETSGIVARORGANISATIONERNAS FÖRETRÄDARE

| Cypern | Michael PILIKOS
  ”Cyprus Employers and Industrialists Federation” |
| --- | --- |
| Slovenien | Anže HIRŠL
  Združenja delodajalcev Slovenije (Sloveniens arbetsgivarorganisation) – ZDS |
| Förenade kungariket: | Richard WAINER
  Confederation of British Industry – CBI |

Cypern

Michael PILIKOS

”Cyprus Employers and Industrialists Federation”

Slovenien

Anže HIRŠL

Združenja delodajalcev Slovenije (Sloveniens arbetsgivarorganisation) – ZDS

Förenade kungariket:

Richard WAINER

Confederation of British Industry – CBI

Utfärdat i Bryssel den 17 mars 2008.

På rådets vägnar

I. JARC

Ordförande

---

(1)  EUT L 39, 13.2.1975, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2051/2004 (EUT L 355, 1.12.2004, s. 1).

1

(2)  EUT C 240, 5.10.2006, s. 1.

2

---

Kommissionen

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/12

---

Eurons växelkurs (1)

25 mars 2008

(2008/C 75/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5569 |
| JPY | japansk yen | 155,90 |
| DKK | dansk krona | 7,4597 |
| GBP | pund sterling | 0,78105 |
| SEK | svensk krona | 9,4190 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5728 |
| ISK | isländsk krona | 118,15 |
| NOK | norsk krona | 8,0865 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,455 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 256,49 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6965 |
| PLN | polsk zloty | 3,5310 |
| RON | rumänsk leu | 3,7165 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,663 |
| TRY | turkisk lira | 1,9409 |
| AUD | australisk dollar | 1,7036 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5870 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,1126 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9376 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1527 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 522,65 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,5875 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,9680 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2602 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 300,13 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9782 |
| PHP | filippinsk peso | 64,425 |
| RUB | rysk rubel | 36,8680 |
| THB | thailändsk baht | 49,042 |
| BRL | brasiliansk real | 2,7034 |
| MXN | mexikansk peso | 16,6464 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5569

JPY

japansk yen

155,90

DKK

dansk krona

7,4597

GBP

pund sterling

0,78105

SEK

svensk krona

9,4190

CHF

schweizisk franc

1,5728

ISK

isländsk krona

118,15

NOK

norsk krona

8,0865

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,455

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

256,49

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6965

PLN

polsk zloty

3,5310

RON

rumänsk leu

3,7165

SKK

slovakisk koruna

32,663

TRY

turkisk lira

1,9409

AUD

australisk dollar

1,7036

CAD

kanadensisk dollar

1,5870

HKD

Hongkongdollar

12,1126

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9376

SGD

singaporiansk dollar

2,1527

KRW

sydkoreansk won

1 522,65

ZAR

sydafrikansk rand

12,5875

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,9680

HRK

kroatisk kuna

7,2602

IDR

indonesisk rupiah

14 300,13

MYR

malaysisk ringgit

4,9782

PHP

filippinsk peso

64,425

RUB

rysk rubel

36,8680

THB

thailändsk baht

49,042

BRL

brasiliansk real

2,7034

MXN

mexikansk peso

16,6464

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/13

---

Eurons växelkurs (1)

20 mars 2008

(2008/C 75/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5423 |
| JPY | japansk yen | 153,2 |
| DKK | dansk krona | 7,4598 |
| GBP | pund sterling | 0,7783 |
| SEK | svensk krona | 9,4121 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5632 |
| ISK | isländsk krona | 121,56 |
| NOK | norsk krona | 8,1178 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,491 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 258,19 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6963 |
| PLN | polsk zloty | 3,5368 |
| RON | rumänsk leu | 3,731 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,774 |
| TRY | turkisk lira | 1,9237 |
| AUD | australisk dollar | 1,7087 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5817 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,9983 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9458 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1427 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 557,11 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,5545 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,8757 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,261 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 243,14 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9014 |
| PHP | filippinsk peso | 63,697 |
| RUB | rysk rubel | 36,728 |
| THB | thailändsk baht | 48,313 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6853 |
| MXN | mexikansk peso | 16,5373 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5423

JPY

japansk yen

153,2

DKK

dansk krona

7,4598

GBP

pund sterling

0,7783

SEK

svensk krona

9,4121

CHF

schweizisk franc

1,5632

ISK

isländsk krona

121,56

NOK

norsk krona

8,1178

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,491

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

258,19

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6963

PLN

polsk zloty

3,5368

RON

rumänsk leu

3,731

SKK

slovakisk koruna

32,774

TRY

turkisk lira

1,9237

AUD

australisk dollar

1,7087

CAD

kanadensisk dollar

1,5817

HKD

Hongkongdollar

11,9983

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9458

SGD

singaporiansk dollar

2,1427

KRW

sydkoreansk won

1 557,11

ZAR

sydafrikansk rand

12,5545

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,8757

HRK

kroatisk kuna

7,261

IDR

indonesisk rupiah

14 243,14

MYR

malaysisk ringgit

4,9014

PHP

filippinsk peso

63,697

RUB

rysk rubel

36,728

THB

thailändsk baht

48,313

BRL

brasiliansk real

2,6853

MXN

mexikansk peso

16,5373

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/14

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet på dess 423:e möte den 9 februari 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor

(2008/C 75/07)

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens bedömning i utkastet till beslut när det gäller den produkt och det geografiska område som berörs av avtalen och/eller de samordnade förfarandena. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens bedömning i utkastet till beslut när det gäller den produkt och det geografiska område som berörs av avtalen och/eller de samordnade förfarandena.

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens rättsliga bedömning att det är fråga om avtal och/eller samordnade förfaranden i den mening som avses i artikel 81.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens rättsliga bedömning att det är fråga om avtal och/eller samordnade förfaranden i den mening som avses i artikel 81.1 i EG-fördraget.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens uppfattning att överträdelserna gäller fyra komplexa och fortlöpande överträdelser. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens uppfattning att överträdelserna gäller fyra komplexa och fortlöpande överträdelser.

| 4. | Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionen om att avtalen och/eller de samordnade förfarandena har till syfte och/eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionen om att avtalen och/eller de samordnade förfarandena har till syfte och/eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma marknaden.

| 5. | Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionen om att avtalen och/eller de samordnade förfarandena har haft en märkbar inverkan på handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionen om att avtalen och/eller de samordnade förfarandena har haft en märkbar inverkan på handeln mellan medlemsstaterna.

| 6. | Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionens utkast till beslut när det gäller de företag som beslutet riktar sig till. |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionens utkast till beslut när det gäller de företag som beslutet riktar sig till.

| 7. | Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens åsikt om överträdelsernas varaktighet och tillämpningen av preskriptionstider. |
| --- | --- |

7.

Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens åsikt om överträdelsernas varaktighet och tillämpningen av preskriptionstider.

| 8. | Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionens metod för beräkning av böterna. |
| --- | --- |

8.

Rådgivande kommittén instämmer med Europeiska kommissionens metod för beräkning av böterna.

| 9. | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 10. | Rådgivande kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla övriga synpunkter som lämnats under diskussionens gång. |
| --- | --- |

10.

Rådgivande kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla övriga synpunkter som lämnats under diskussionens gång.

---

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/15

---

Förhörsombudets slutrapport om förfarandet i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor

(Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 75/08)

Utkastet till beslut föranleder följande anmärkningar:

Sammanfattning av ärendet

Ärendet inleddes till följd av information från en uppgiftslämnare som sommaren 2003 vände sig till kommissionen med uppgifter om att det förekom kartellverksamhet mellan de fyra största tillverkarna av hissar och rulltrappor i EU.

Med början i januari 2004 genomfördes ett antal inspektioner enligt artikel 14.3 i förordning 17/62 i ett antal länder, inledningsvis Belgien och Tyskland och senare Luxemburg och Nederländerna. Genom dessa inspektioner och ett stort antal ansökningar enligt kommissionens meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden fick kommissionen bevis för överträdelser av artikel 81.1 i EG-fördraget i form av avtal och samordnade förfaranden. Sakförhållandena såsom de beskrivs i meddelandet om invändningar ifrågasätts inte i sig av de företag som utkastet till beslut riktar sig till.

Inledande av förfarandet, tillgång till handlingar, avstående av rätten att höras muntligen

Den 7 oktober 2005 riktade kommissionen ett meddelande om invändningar till följande företag: KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.A.R.L., KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (nedan tillsammans kallade KONE), N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.A.R.L, General Technic S.A.R.L, Otis BV, Otis Elevator Company (nedan tillsammans kallade OTIS), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd. (nedan tillsammans kallade Schindler), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L., ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp AG (nedan tillsammans kallade ThyssenKrupp), Mitsubishi Elevator Europe BV, United Technologies Corporation och två andra företag.

Företagen fick tillgång till kommissionens undersökning i form av en eller flera DVD-kopior. Tillgång till handlingar gällande muntliga uppgifter som lämnats av företag som ansökt om förmånlig behandling gavs i kommissionens lokaler.

Alla företag som mottagit meddelandet om invändningar lämnade skriftliga synpunkter på kommissionens invändningar.

Ingen av mottagarna av meddelandet om invändningar valde att begära en muntlig hearing, och någon sådan har därför inte hållits i ärendet.

Huvudsakliga aspekter på förfarandet som tagits upp av parterna

I samband med det förfarande som lett fram till utkastet till beslut togs ett antal aspekter på förfarandet upp, framför allt följande:

| — | Tidsfristen för att svara på meddelandet om invändningar
  De flesta mottagare av meddelandet om invändningar begärde en förlängning av tidsfristen (två månader från den dag då tillgång gavs till DVD:n) för att besvara meddelandet om invändningar. Jag fastställde nya tidsfrister för företagen i fråga mellan den 21 och den 27 februari 2006 beroende på i vilken utsträckning de skäl de angett till stöd för sina enskilda ansökningar var relevanta. |
| --- | --- |

—

Tidsfristen för att svara på meddelandet om invändningar

De flesta mottagare av meddelandet om invändningar begärde en förlängning av tidsfristen (två månader från den dag då tillgång gavs till DVD:n) för att besvara meddelandet om invändningar. Jag fastställde nya tidsfrister för företagen i fråga mellan den 21 och den 27 februari 2006 beroende på i vilken utsträckning de skäl de angett till stöd för sina enskilda ansökningar var relevanta.

| — | Utarbetande av ett gemensamt meddelande om invändningar och sammanställning av kommissionens handlingar
  Kommissionens behöriga avdelning beslutade att sända samtliga företag som berördes av ärendet ett gemensamt meddelande om invändningar med avsnitt för alla länder som berördes av undersökningen, oavsett om företaget i fråga var delaktigt i det aktuella landet respektive förfarandet i dess helhet. Kommissionen beslutade vidare att ge alla mottagare av meddelandet om invändningar tillgång till handlingarna gällande dessa länder eller förfaranden i deras helhet (med undantag av affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter). Parterna gavs tillfälle att framföra sina synpunkter till förhörsombudet innan denna tillgång beviljades.
  United Technologies Corporation, Schindler, OTIS och ThyssenKrupp hävdade att kommissionen borde ha sänt individuella och separata meddelanden om invändningar till mottagarna beroende på deras deltagande i de olika nationella kartellerna och borde ha sammanställt handlingarna på ett annat sätt, eftersom kommissionen påstått att det förekom separata överträdelser på nationell nivå snarare än en Europaomfattande kartell. De ansåg att företag som endast anklagades för att ha deltagit i överträdelsen i ett land endast borde ha tillgång till de handlingar som avsåg landet i fråga. Vidare menade de att de mottagare av meddelandet om invändningar som deltog i en kartell i ett annat land inte hade något legitimt intresse av att få se samtliga kommissionens handlingar. Andra parter hade motsatt uppfattning.
  I mitt svar gjorde jag bedömningen att kommissionens behöriga avdelning har en viss handlingsfrihet i sitt beslut att gemensamt undersöka överträdelser som den anser hänger samman. Jag meddelade parterna att jag var villig att godta slutsatsen från kommissionens behöriga avdelning att en övergripande och ingående analys av det konkurrensbegränsande agerande som var föremål för undersökning krävde en granskning av olika geografiska marknader samtidigt, om det fanns objektiva skäl till detta. Efter en noggrann granskning av det sätt på vilket undersökningen genomförts, de påstådda överträdelsernas karaktär och de berörda företagen, ansåg jag att det fanns tillräckliga skäl att anta att de påstådda överträdelserna på de olika berörda marknaderna hängde samman i tillräcklig utsträckning för att göras till föremål för en gemensam undersökning. Jag ansåg framför allt, mot bakgrund av de specifika omständigheterna, att kommissionens behöriga avdelning handlat korrekt genom att vidhålla att en gemensam undersökning skulle göras, efter att ha kommit fram till den preliminära slutsatsen att överträdelserna i fråga var fyra separata nationella karteller.
  När det gäller tillgång till handlingar anser jag att EG:s konkurrenslagstiftning och gemenskapsdomstolarnas rättspraxis i tillräcklig utsträckning säkrar skyddet av företagens känsliga information och ett särskilt skydd genom hela förfarandet för alla uppgifter vars utlämnande enligt företagen skulle orsaka betydande och allvarlig skada. Denna princip respekterades i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av ett gemensamt meddelande om invändningar och sammanställning av kommissionens handlingar

Kommissionens behöriga avdelning beslutade att sända samtliga företag som berördes av ärendet ett gemensamt meddelande om invändningar med avsnitt för alla länder som berördes av undersökningen, oavsett om företaget i fråga var delaktigt i det aktuella landet respektive förfarandet i dess helhet. Kommissionen beslutade vidare att ge alla mottagare av meddelandet om invändningar tillgång till handlingarna gällande dessa länder eller förfaranden i deras helhet (med undantag av affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter). Parterna gavs tillfälle att framföra sina synpunkter till förhörsombudet innan denna tillgång beviljades.

United Technologies Corporation, Schindler, OTIS och ThyssenKrupp hävdade att kommissionen borde ha sänt individuella och separata meddelanden om invändningar till mottagarna beroende på deras deltagande i de olika nationella kartellerna och borde ha sammanställt handlingarna på ett annat sätt, eftersom kommissionen påstått att det förekom separata överträdelser på nationell nivå snarare än en Europaomfattande kartell. De ansåg att företag som endast anklagades för att ha deltagit i överträdelsen i ett land endast borde ha tillgång till de handlingar som avsåg landet i fråga. Vidare menade de att de mottagare av meddelandet om invändningar som deltog i en kartell i ett annat land inte hade något legitimt intresse av att få se samtliga kommissionens handlingar. Andra parter hade motsatt uppfattning.

I mitt svar gjorde jag bedömningen att kommissionens behöriga avdelning har en viss handlingsfrihet i sitt beslut att gemensamt undersöka överträdelser som den anser hänger samman. Jag meddelade parterna att jag var villig att godta slutsatsen från kommissionens behöriga avdelning att en övergripande och ingående analys av det konkurrensbegränsande agerande som var föremål för undersökning krävde en granskning av olika geografiska marknader samtidigt, om det fanns objektiva skäl till detta. Efter en noggrann granskning av det sätt på vilket undersökningen genomförts, de påstådda överträdelsernas karaktär och de berörda företagen, ansåg jag att det fanns tillräckliga skäl att anta att de påstådda överträdelserna på de olika berörda marknaderna hängde samman i tillräcklig utsträckning för att göras till föremål för en gemensam undersökning. Jag ansåg framför allt, mot bakgrund av de specifika omständigheterna, att kommissionens behöriga avdelning handlat korrekt genom att vidhålla att en gemensam undersökning skulle göras, efter att ha kommit fram till den preliminära slutsatsen att överträdelserna i fråga var fyra separata nationella karteller.

När det gäller tillgång till handlingar anser jag att EG:s konkurrenslagstiftning och gemenskapsdomstolarnas rättspraxis i tillräcklig utsträckning säkrar skyddet av företagens känsliga information och ett särskilt skydd genom hela förfarandet för alla uppgifter vars utlämnande enligt företagen skulle orsaka betydande och allvarlig skada. Denna princip respekterades i det aktuella ärendet.

| — | Tillgång till ytterligare handlingar

  KONE begärde tillgång till ytterligare handlingar, bl.a. en mer uttömmande sammanfattning av uppgiftslämnarens information till kommissionen, som lett till att de första inspektionerna inleddes, och dessutom ett internt kommissionsdokument gällande förberedelserna inför inspektionerna i Tyskland. Dessa handlingar begärdes för att få bevis för att de skulle ges full immunitet enligt kommissionens meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden.
  När det gäller informationen från uppgiftslämnaren omfattas kommissionen av en strikt skyldighet att skydda sina källors identitet mot risken för vedergällning (1). Kommissionen är, framför allt när mäktiga företag undersöks för påstådda överträdelser av konkurrenslagstiftningen, skyldig att skydda angivare från de skarpa reaktioner de kan utsättas för om deras identitet avslöjas. Jag kunde visserligen skilja ut några avsnitt som jag ansåg kunde utlämnas till KONE utan risk för uppgiftslämnarens anonymitet, och till vilka tillgång sedan gavs, men i övrigt godkände jag alltså det beslut som kommissionens behöriga avdelning fattat om att inte ge tillgång till de uppgifter som angivaren lämnat i ärendet.
  När det gäller begäran om kommissionens interna dokument är dessa, enligt rättspraxis och kommissionens tillkännagivande om tillgång till handlingar, i princip oåtkomliga. Enligt min mening räcker det inte att ett företag bara hävdar att interna handlingar skulle kunna vara till nytta för att förbereda dess försvar för att kommissionen ska bli skyldig att ge tillgång till dessa handlingar. I annat fall skulle regeln om att tillgång till sådan intern information inte ges upphävas, och det legitima intresset att hemlighålla kommissionens interna överläggningar skulle allvarligt undermineras. Jag anser att det snarare åligger kommissionens avdelningar att själva kontrollera, och förhörsombudet att på begäran dubbelkontrollera, om kommissionens interna handlingar innehåller uppgifter som skulle kunna vara oundgängliga för en parts försvar. Efter att ha kontrollerat gjorde jag bedömningen att så inte var fallet i detta ärende. Tillgång beviljades därför inte. |
| --- | --- |

—

Tillgång till ytterligare handlingar

KONE begärde tillgång till ytterligare handlingar, bl.a. en mer uttömmande sammanfattning av uppgiftslämnarens information till kommissionen, som lett till att de första inspektionerna inleddes, och dessutom ett internt kommissionsdokument gällande förberedelserna inför inspektionerna i Tyskland. Dessa handlingar begärdes för att få bevis för att de skulle ges full immunitet enligt kommissionens meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden.

När det gäller informationen från uppgiftslämnaren omfattas kommissionen av en strikt skyldighet att skydda sina källors identitet mot risken för vedergällning (1). Kommissionen är, framför allt när mäktiga företag undersöks för påstådda överträdelser av konkurrenslagstiftningen, skyldig att skydda angivare från de skarpa reaktioner de kan utsättas för om deras identitet avslöjas. Jag kunde visserligen skilja ut några avsnitt som jag ansåg kunde utlämnas till KONE utan risk för uppgiftslämnarens anonymitet, och till vilka tillgång sedan gavs, men i övrigt godkände jag alltså det beslut som kommissionens behöriga avdelning fattat om att inte ge tillgång till de uppgifter som angivaren lämnat i ärendet.

När det gäller begäran om kommissionens interna dokument är dessa, enligt rättspraxis och kommissionens tillkännagivande om tillgång till handlingar, i princip oåtkomliga. Enligt min mening räcker det inte att ett företag bara hävdar att interna handlingar skulle kunna vara till nytta för att förbereda dess försvar för att kommissionen ska bli skyldig att ge tillgång till dessa handlingar. I annat fall skulle regeln om att tillgång till sådan intern information inte ges upphävas, och det legitima intresset att hemlighålla kommissionens interna överläggningar skulle allvarligt undermineras. Jag anser att det snarare åligger kommissionens avdelningar att själva kontrollera, och förhörsombudet att på begäran dubbelkontrollera, om kommissionens interna handlingar innehåller uppgifter som skulle kunna vara oundgängliga för en parts försvar. Efter att ha kontrollerat gjorde jag bedömningen att så inte var fallet i detta ärende. Tillgång beviljades därför inte.

Utkastet till beslut

I utkastet till beslut har invändningarna mot två företag utelämnats. När det gäller övriga mottagare av meddelandet om invändningar har några smärre räknefel rättats, dock utan några ändringar av start- och slutdatumen för överträdelsen (utom för OTIS i den nederländska kartellen, där ett senare startdatum fastställdes).

Det utkast till beslut som överlämnats till kommissionen innehåller endast invändningar som parterna har fått tillfälle att lämna synpunkter på.

Mot denna bakgrund anser jag att rätten att bli hörd har respekterats i detta ärende.

Bryssel den 12 februari 2007

Karen WILLIAMS

---

(1)  Domstolens dom av den 7 november 1985 i mål 145/83, Stanley George Adams mot kommissionen, REG 1985, s. 3539, och punkt 19 i kommissionens tillkännagivande av den 13 december 2005 om reglerna för tillgång till kommissionens handlingar.

1

---

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/18

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet på dess 424:e möte den 16 februari 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor

(2008/C 75/09)

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt om grundbeloppen för böterna när det gäller överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt om grundbeloppen för böterna när det gäller överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna.

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt, när det gäller överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor, om höjningen av grundbeloppen för ThyssenKrupp AG och dess dotterbolag i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna på grund av en försvårande omständighet. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt, när det gäller överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor, om höjningen av grundbeloppen för ThyssenKrupp AG och dess dotterbolag i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna på grund av en försvårande omständighet.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt, när det gäller överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, om nedsättningen av bötesbeloppen på grundval av kommissionens meddelande från 2002 om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden eller belöning av samarbete utanför meddelandets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt, när det gäller överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, om nedsättningen av bötesbeloppen på grundval av kommissionens meddelande från 2002 om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden eller belöning av samarbete utanför meddelandets tillämpningsområde.

| 4. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt om de slutliga bötesbeloppen för överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna. |
| --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens åsikt om de slutliga bötesbeloppen för överträdelserna inom sektorn för hissar och rulltrappor i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna.

| 5. | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/19

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 21 februari 2007

om ett förfarande enligt artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

(Ärende COMP/E-1/38.823 – Hissar och rulltrappor)

(delgivet med nummer K(2007) 512 slutligt)

(Endast den engelska texten är giltig)

(2008/C 75/10)

I.   SAMMANFATTNING AV ÖVERTRÄDELSERNA

Inledning

| 1. | Beslutet riktade sig till KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (nedan kallade ”KONE”), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (nedan kallade ”Otis”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (nedan kallade ”Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp AG (nedan kallade ”ThyssenKrupp”). |
| --- | --- |

1.

Beslutet riktade sig till KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (nedan kallade ”KONE”), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (nedan kallade ”Otis”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (nedan kallade ”Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp AG (nedan kallade ”ThyssenKrupp”).

| 2. | De företag som beslutet riktade sig till deltog i fyra separata men inbördes sammanhängande, gemensamma och fortlöpande överträdelser av artikel 81 i fördraget i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna avseende hissar och rulltrappor. Var och en av de fyra överträdelserna omfattade hela territoriet i en av dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

De företag som beslutet riktade sig till deltog i fyra separata men inbördes sammanhängande, gemensamma och fortlöpande överträdelser av artikel 81 i fördraget i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna avseende hissar och rulltrappor. Var och en av de fyra överträdelserna omfattade hela territoriet i en av dessa medlemsstater.

Förfarande

| 3. | Kommissionen inledde förfarandet på eget initiativ i början av 2004 med hjälp av uppgifter som kommit till dess kännedom. Genom tre inspektionsrundor (Belgien och Tyskland: januari 2004; Belgien, Tyskland och Luxemburg: mars 2004; Nederländerna: april 2004) och ett stort antal ansökningar om förmånlig behandling enligt 2002 års meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, bekräftades att karteller förekom i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna. Överträdelserna gällde både nya installationer och tjänster, utom i Tyskland där bevisen tydde på att endast nya installationer omfattades. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen inledde förfarandet på eget initiativ i början av 2004 med hjälp av uppgifter som kommit till dess kännedom. Genom tre inspektionsrundor (Belgien och Tyskland: januari 2004; Belgien, Tyskland och Luxemburg: mars 2004; Nederländerna: april 2004) och ett stort antal ansökningar om förmånlig behandling enligt 2002 års meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, bekräftades att karteller förekom i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna. Överträdelserna gällde både nya installationer och tjänster, utom i Tyskland där bevisen tydde på att endast nya installationer omfattades.

| 4. | Samtliga fyra karteller uppvisade en del gemensamma inslag, exempelvis följande:






  — | KONE, Otis, Schindler och ThyssenKrupp deltog samtliga i överträdelserna i var och en av de fyra medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

4.

Samtliga fyra karteller uppvisade en del gemensamma inslag, exempelvis följande:

—

KONE, Otis, Schindler och ThyssenKrupp deltog samtliga i överträdelserna i var och en av de fyra medlemsstaterna.

| — | Kartellerna gällde samma produkter och tjänster i varje berörd medlemsstat, med undantag för Tyskland där tjänster såvitt kommissionen känner till inte direkt omfattades av kartellavtalen. |
| --- | --- |

—

Kartellerna gällde samma produkter och tjänster i varje berörd medlemsstat, med undantag för Tyskland där tjänster såvitt kommissionen känner till inte direkt omfattades av kartellavtalen.

| — | Cheferna för de berörda dotterbolagen (som deltog i kartellerna) var i vissa fall ansvariga för flera medlemsstater samtidigt eller efter varandra. |
| --- | --- |

—

Cheferna för de berörda dotterbolagen (som deltog i kartellerna) var i vissa fall ansvariga för flera medlemsstater samtidigt eller efter varandra.

| — | De överträdelser som kommissionen undersökt pågick under tidsperioder som i hög grad sammanföll, även om de inte alltid pågick exakt lika länge sammanlagt. |
| --- | --- |

—

De överträdelser som kommissionen undersökt pågick under tidsperioder som i hög grad sammanföll, även om de inte alltid pågick exakt lika länge sammanlagt.

| — | Metoden för fördelning av projekt avseende försäljning och installation av hissar och rulltrappor var mycket likartad, ibland identisk, i åtminstone några om inte alla berörda medlemsstater (exempelvis när det gäller principerna för uppdelning av marknader och kunder, bevarande av marknadsandelar, mötesstruktur, kompensationsarrangemang, användning av projektlistor osv.). |
| --- | --- |

—

Metoden för fördelning av projekt avseende försäljning och installation av hissar och rulltrappor var mycket likartad, ibland identisk, i åtminstone några om inte alla berörda medlemsstater (exempelvis när det gäller principerna för uppdelning av marknader och kunder, bevarande av marknadsandelar, mötesstruktur, kompensationsarrangemang, användning av projektlistor osv.).

| — | Metoden för fördelning av projekt avseende försäljning och installation av hissar och rulltrappor genom användning av så kallade projektlistor var likartad, eller identisk, i alla berörda medlemsstater utom Nederländerna, där kommissionen inte känner till att projektlistor använts. |
| --- | --- |

—

Metoden för fördelning av projekt avseende försäljning och installation av hissar och rulltrappor genom användning av så kallade projektlistor var likartad, eller identisk, i alla berörda medlemsstater utom Nederländerna, där kommissionen inte känner till att projektlistor använts.

| — | Metoden för fördelning av projekt avseende underhåll och modernisering var mycket likartad, ibland identisk, i Belgien, Luxemburg och Nederländerna (exempelvis när det gäller principerna för uppdelning av kunder, upprättande och bevarande av kontakter, kommunikation mellan företagen och kompensationsarrangemang). |
| --- | --- |

—

Metoden för fördelning av projekt avseende underhåll och modernisering var mycket likartad, ibland identisk, i Belgien, Luxemburg och Nederländerna (exempelvis när det gäller principerna för uppdelning av kunder, upprättande och bevarande av kontakter, kommunikation mellan företagen och kompensationsarrangemang).

| 5. | Parterna delgavs meddelandet om invändningar i oktober 2005. Mottagarna av meddelandet om invändningar begärde inte att höras muntligen. |
| --- | --- |

5.

Parterna delgavs meddelandet om invändningar i oktober 2005. Mottagarna av meddelandet om invändningar begärde inte att höras muntligen.

Kartellernas funktion

| 6. | I beslutet konstateras att överträdelserna pågick






  — | från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004 i Belgien, |
| --- | --- | --- |

6.

I beslutet konstateras att överträdelserna pågick

—

från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004 i Belgien,

| — | från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003 i Tyskland, |
| --- | --- |

—

från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003 i Tyskland,

| — | från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004 i Luxemburg, och |
| --- | --- |

—

från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004 i Luxemburg, och

| — | från och med den 15 april 1998 till och med den 5 mars 2004 i Nederländerna. |
| --- | --- |

—

från och med den 15 april 1998 till och med den 5 mars 2004 i Nederländerna.

| 7. | Följande överträdelser begicks i en, flera eller samtliga berörda medlemsstater:






  — | Avtal om att dela på försäljning och installation av hissar och rulltrappor |
| --- | --- | --- |

7.

Följande överträdelser begicks i en, flera eller samtliga berörda medlemsstater:

—

Avtal om att dela på försäljning och installation av hissar och rulltrappor

| — | Avtal om fördelning av offentliga och privata anbud och andra kontrakt om försäljning och installation av hissar och rulltrappor i enlighet med varje företags förutbestämda försäljningsandel |
| --- | --- |

—

Avtal om fördelning av offentliga och privata anbud och andra kontrakt om försäljning och installation av hissar och rulltrappor i enlighet med varje företags förutbestämda försäljningsandel

| — | Avtal om fördelning av projekt avseende försäljning och installation av nya hissar och/eller rulltrappor enligt principen att befintliga kundrelationer skulle respekteras |
| --- | --- |

—

Avtal om fördelning av projekt avseende försäljning och installation av nya hissar och/eller rulltrappor enligt principen att befintliga kundrelationer skulle respekteras

| — | Avtal om att inte konkurrera med varandra om kontrakt avseende underhåll av hissar och rulltrappor som redan är i drift och om hur anbud ska lämnas för dessa kontrakt |
| --- | --- |

—

Avtal om att inte konkurrera med varandra om kontrakt avseende underhåll av hissar och rulltrappor som redan är i drift och om hur anbud ska lämnas för dessa kontrakt

| — | Avtal om att inte konkurrera med varandra om kontrakt avseende underhåll av nya hissar och rulltrappor och avtal om hur anbud ska lämnas för dessa kontrakt |
| --- | --- |

—

Avtal om att inte konkurrera med varandra om kontrakt avseende underhåll av nya hissar och rulltrappor och avtal om hur anbud ska lämnas för dessa kontrakt

| — | Avtal om att inte konkurrera med varandra om kontrakt avseende modernisering. |
| --- | --- |

—

Avtal om att inte konkurrera med varandra om kontrakt avseende modernisering.

Bland överträdelsernas huvudsakliga inslag fanns också utbyte av kommersiellt viktig och konfidentiell marknadsinformation och (intern) företagsinformation, inklusive anbudsmönster och priser. Deltagarna träffades regelbundet för att enas om begränsningarna enligt ovan och övervakade genomförandet på de nationella marknaderna. Det finns bevis för att företagen var medvetna om att deras agerande var olagligt och att de vidtog åtgärder för att undvika upptäckt. Deras anställda träffades vanligen på barer och restauranger, reste till landsbygden eller till och med utomlands och använde kontantkort i sina mobiltelefoner för att undvika spårning.

II.   BÖTER

Överträdelsernas allvar

| 8. | Överträdelserna måste på grund av sin påverkan på marknaden och geografiska räckvidd klassificeras som mycket allvarliga. |
| --- | --- |

8.

Överträdelserna måste på grund av sin påverkan på marknaden och geografiska räckvidd klassificeras som mycket allvarliga.

Differentierad behandling

| 9. | Med utgångspunkt i företagens relativa betydelse på marknaderna delades de in i olika kategorier för att beakta varje företags specifika vikt och därmed faktiska påverkan på marknaden. |
| --- | --- |

9.

Med utgångspunkt i företagens relativa betydelse på marknaderna delades de in i olika kategorier för att beakta varje företags specifika vikt och därmed faktiska påverkan på marknaden.

| 10. | Kommissionen ansåg det lämpligt att grunda bedömningen av ett företags relativa betydelse på den berörda marknaden på företagets sammanlagda omsättning i Belgien, Tyskland, Luxemburg respektive Nederländerna. Jämförelsen gjordes på grundval av den nationella omsättningen för produkterna under det senaste hela år som överträdelserna pågick, dvs. 2003 för samtliga berörda företag för var och en av de fyra överträdelserna, utom för Schindler i Tyskland för vilket 2000, när företaget lämnade kartellen, var referensår. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen ansåg det lämpligt att grunda bedömningen av ett företags relativa betydelse på den berörda marknaden på företagets sammanlagda omsättning i Belgien, Tyskland, Luxemburg respektive Nederländerna. Jämförelsen gjordes på grundval av den nationella omsättningen för produkterna under det senaste hela år som överträdelserna pågick, dvs. 2003 för samtliga berörda företag för var och en av de fyra överträdelserna, utom för Schindler i Tyskland för vilket 2000, när företaget lämnade kartellen, var referensår.

| 11. | När det gäller överträdelsen i Belgien placerades Schindler och KONE tillsammans i en första kategori, Otis i en andra och ThyssenKrupp i en tredje. När det gäller överträdelsen i Tyskland placerades KONE, Otis och ThyssenKrupp i en kategori. Schindler, vars olagliga agerande endast gällde rulltrappor och som lämnade kartellen 2000, placerades i en egen kategori. När det gäller överträdelsen i Luxemburg placerades Otis och Schindler tillsammans i en första kategori, och KONE och ThyssenKrupp placerades tillsammans i en andra. När det gäller överträdelsen i Nederländerna, slutligen, placerades KONE i en första kategori, Otis i en andra och Schindler i en tredje. ThyssenKrupp och Mitsubishi placerades tillsammans i en fjärde kategori. |
| --- | --- |

11.

När det gäller överträdelsen i Belgien placerades Schindler och KONE tillsammans i en första kategori, Otis i en andra och ThyssenKrupp i en tredje. När det gäller överträdelsen i Tyskland placerades KONE, Otis och ThyssenKrupp i en kategori. Schindler, vars olagliga agerande endast gällde rulltrappor och som lämnade kartellen 2000, placerades i en egen kategori. När det gäller överträdelsen i Luxemburg placerades Otis och Schindler tillsammans i en första kategori, och KONE och ThyssenKrupp placerades tillsammans i en andra. När det gäller överträdelsen i Nederländerna, slutligen, placerades KONE i en första kategori, Otis i en andra och Schindler i en tredje. ThyssenKrupp och Mitsubishi placerades tillsammans i en fjärde kategori.

Tillräckligt avskräckande

| 12. | För att fastställa bötesbeloppet på en nivå som garanterar att böterna har en tillräckligt avskräckande effekt ansåg kommissionen att det var lämpligt att tillämpa en multiplikationsfaktor på de böter som utdömdes. |
| --- | --- |

12.

För att fastställa bötesbeloppet på en nivå som garanterar att böterna har en tillräckligt avskräckande effekt ansåg kommissionen att det var lämpligt att tillämpa en multiplikationsfaktor på de böter som utdömdes.

| 13. | ThyssenKrupp och Otis är med sin respektive globala omsättning mycket större aktörer än övriga berörda företag. Följaktligen och i överensstämmelse med tidigare kommissionsbeslut ansåg kommissionen att det var lämpligt att multiplicera böterna för ThyssenKrupp och Otis. |
| --- | --- |

13.

ThyssenKrupp och Otis är med sin respektive globala omsättning mycket större aktörer än övriga berörda företag. Följaktligen och i överensstämmelse med tidigare kommissionsbeslut ansåg kommissionen att det var lämpligt att multiplicera böterna för ThyssenKrupp och Otis.

Höjning för varaktighet

| 14. | Enskilda multiplikationsfaktorer tillämpades också med utgångspunkt i överträdelsernas varaktighet för var och en av de juridiska personerna. |
| --- | --- |

14.

Enskilda multiplikationsfaktorer tillämpades också med utgångspunkt i överträdelsernas varaktighet för var och en av de juridiska personerna.

Försvårande omständigheter

| 15. | ThyssenKrupp ansågs ha begått en upprepad överträdelse, eftersom två enheter som kontrollerades av Krupp och/eller Thyssen (innan dessa två företag gick samman 1999) redan omfattats av ett tidigare kommissionsbeslut gällande kartellverksamhet i Alloy Surcharge. (1) Eftersom företagen upprepat samma typ av beteende på samma eller andra affärsområden är det tydligt att de första påföljderna inte fått dem att ändra beteende. Detta är en försvårande omständighet som motiverar en höjning av det grundläggande bötesbelopp som ska åläggas ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

15.

ThyssenKrupp ansågs ha begått en upprepad överträdelse, eftersom två enheter som kontrollerades av Krupp och/eller Thyssen (innan dessa två företag gick samman 1999) redan omfattats av ett tidigare kommissionsbeslut gällande kartellverksamhet i Alloy Surcharge. (1) Eftersom företagen upprepat samma typ av beteende på samma eller andra affärsområden är det tydligt att de första påföljderna inte fått dem att ändra beteende. Detta är en försvårande omständighet som motiverar en höjning av det grundläggande bötesbelopp som ska åläggas ThyssenKrupp.

Tillämpning av 2002 års meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden

| 16. | KONE, Otis, ThyssenKrupp och Schindler lämnade in ansökningar enligt meddelandet om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden. De samarbetade med kommissionen i olika skeden av undersökningen för att få förmånlig behandling i enlighet med meddelandet. |
| --- | --- |

16.

KONE, Otis, ThyssenKrupp och Schindler lämnade in ansökningar enligt meddelandet om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden. De samarbetade med kommissionen i olika skeden av undersökningen för att få förmånlig behandling i enlighet med meddelandet.

Punkt 8 a – Immunitet

| 17. | Otis beviljades full immunitet enligt punkt 8 a i meddelandet för en kartell i Nederländerna, eftersom kommissionen därmed fick möjlighet att göra inspektioner i Nederländerna. |
| --- | --- |

17.

Otis beviljades full immunitet enligt punkt 8 a i meddelandet för en kartell i Nederländerna, eftersom kommissionen därmed fick möjlighet att göra inspektioner i Nederländerna.

Punkt 8 b – Immunitet

| 18. | När det gäller överträdelserna i Belgien och Luxemburg innebar de bevis som lämnades in av KONE att kommissionen kunde konstatera en överträdelse av artikel 81 i fördraget. KONE kunde därför beviljas full immunitet från böterna för överträdelserna i Belgien och Luxemburg. |
| --- | --- |

18.

När det gäller överträdelserna i Belgien och Luxemburg innebar de bevis som lämnades in av KONE att kommissionen kunde konstatera en överträdelse av artikel 81 i fördraget. KONE kunde därför beviljas full immunitet från böterna för överträdelserna i Belgien och Luxemburg.

Punkt 23 b första strecksatsen (nedsättning med 30–50 %)

| 19. | De bevis som lämnades in av Otis rörande kartellerna i Belgien och Luxemburg hade ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen redan förfogade över och stärkte därmed kommissionens förmåga att fastställa överträdelsen. Otis var det första företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 40 % av böterna för båda överträdelserna. På samma sätt hade de bevis som lämnades in av KONE om kartellen i Tyskland och de bevis som lämnades in av ThyssenKrupp om kartellen i Nederländerna ett betydande mervärde i den mening som avses i meddelandet. Dessa två företag var de första som uppfyllde punkt 21 i meddelandet för respektive kartell, och kommissionen beviljade KONE en nedsättning med 50 % av böterna för överträdelsen i Tyskland och ThyssenKrupp en nedsättning med 40 % av böterna för överträdelsen i Nederländerna. |
| --- | --- |

19.

De bevis som lämnades in av Otis rörande kartellerna i Belgien och Luxemburg hade ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen redan förfogade över och stärkte därmed kommissionens förmåga att fastställa överträdelsen. Otis var det första företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 40 % av böterna för båda överträdelserna. På samma sätt hade de bevis som lämnades in av KONE om kartellen i Tyskland och de bevis som lämnades in av ThyssenKrupp om kartellen i Nederländerna ett betydande mervärde i den mening som avses i meddelandet. Dessa två företag var de första som uppfyllde punkt 21 i meddelandet för respektive kartell, och kommissionen beviljade KONE en nedsättning med 50 % av böterna för överträdelsen i Tyskland och ThyssenKrupp en nedsättning med 40 % av böterna för överträdelsen i Nederländerna.

Punkt 23 b andra strecksatsen (nedsättning med 20–30 %)

| 20. | De bevis som lämnades in av Otis rörande kartellen i Tyskland hade ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen redan förfogade över och stärkte därmed kommissionens förmåga att fastställa överträdelsen i Tyskland. Otis var det andra företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 25 % av böterna för överträdelsen i Tyskland. På samma sätt hade de bevis som ThyssenKrupp lämnade in om överträdelsen i Belgien ett betydande mervärde i den mening som avses i meddelandet. ThyssenKrupp var det andra företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 20 % av böterna för överträdelsen i Belgien. |
| --- | --- |

20.

De bevis som lämnades in av Otis rörande kartellen i Tyskland hade ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen redan förfogade över och stärkte därmed kommissionens förmåga att fastställa överträdelsen i Tyskland. Otis var det andra företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 25 % av böterna för överträdelsen i Tyskland. På samma sätt hade de bevis som ThyssenKrupp lämnade in om överträdelsen i Belgien ett betydande mervärde i den mening som avses i meddelandet. ThyssenKrupp var det andra företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 20 % av böterna för överträdelsen i Belgien.

Punkt 23 b tredje strecksatsen (nedsättning med upp till 20 %)

| 21. | De bevis som lämnades av Schindler rörande kartellen i Tyskland hade ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen redan förfogade över och stärkte därmed kommissionens förmåga att fastställa överträdelsen i Tyskland. Schindler var det tredje företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 15 % av böterna för överträdelsen i Tyskland. |
| --- | --- |

21.

De bevis som lämnades av Schindler rörande kartellen i Tyskland hade ett betydande mervärde jämfört med de bevis som kommissionen redan förfogade över och stärkte därmed kommissionens förmåga att fastställa överträdelsen i Tyskland. Schindler var det tredje företag som uppfyllde punkt 21 i meddelandet och beviljades en nedsättning med 15 % av böterna för överträdelsen i Tyskland.

III.   BESLUT

| 22. | Följande företag hade brutit mot artikel 81 i fördraget genom att fördela anbud och andra kontrakt mellan sig i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, i syfte att dela upp marknader och fastställa priser, enas om kompensationsarrangemang i vissa fall, utbyta information om försäljningsvolymer och priser och delta i regelbundna möten och andra kontakter för att enas om och genomföra begränsningarna enligt ovan:

  I Belgien:







  a) | Kone Corporation och KONE Belgium S.A., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004 |
| --- | --- | --- |

22.

Följande företag hade brutit mot artikel 81 i fördraget genom att fördela anbud och andra kontrakt mellan sig i Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, i syfte att dela upp marknader och fastställa priser, enas om kompensationsarrangemang i vissa fall, utbyta information om försäljningsvolymer och priser och delta i regelbundna möten och andra kontakter för att enas om och genomföra begränsningarna enligt ovan:

I Belgien:

a)

Kone Corporation och KONE Belgium S.A., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och N.V. OTIS S.A., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004 |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och N.V. OTIS S.A., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004

| c) | Schindler Holding Ltd och Schindler S.A./N.V., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004 |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd och Schindler S.A./N.V., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., från och med den 9 maj 1996 till och med den 29 januari 2004.

I Tyskland:

| e) | Kone Corporation och KONE GmbH, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003 |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation och KONE GmbH, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis GmbH & Co. OHG, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003 |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis GmbH & Co. OHG, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003

| g) | Schindler Holding Ltd och Schindler Deutschland Holding GmbH, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 6 december 2000 |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd och Schindler Deutschland Holding GmbH, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 6 december 2000

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH och ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH och ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, från och med den 1 augusti 1995 till och med den 5 december 2003.

I Luxemburg:

| i) | Kone Corporation och KONE Luxembourg S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 29 januari 2004 |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation och KONE Luxembourg S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 29 januari 2004

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. och General Technic S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004 |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. och General Technic S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004

| k) | Schindler Holding Ltd och Schindler S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004 |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd och Schindler S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., från och med den 7 december 1995 till och med den 9 mars 2004.

I Nederländerna:

| m) | Kone Corporation och KONE B.V. Liften en Roltrappen, från och med den 1 juni 1999 till och med den 5 mars 2004 |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation och KONE B.V. Liften en Roltrappen, från och med den 1 juni 1999 till och med den 5 mars 2004

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis B.V., från och med den 15 april 1998 till och med den 5 mars 2004 |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis B.V., från och med den 15 april 1998 till och med den 5 mars 2004

| o) | Schindler Holding Ltd och Schindler Liften B.V., från och med den 1 juni 1999 till och med den 5 mars 2004 |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd och Schindler Liften B.V., från och med den 1 juni 1999 till och med den 5 mars 2004

| p) | ThyssenKrupp AG och ThyssenKrupp Liften B.V., från och med den 15 april 1998 till och med den 5 mars 2004 |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG och ThyssenKrupp Liften B.V., från och med den 15 april 1998 till och med den 5 mars 2004

| q) | Mitsubishi Elevator Europe B.V., från och med den 11 januari 2000 till och med den 5 mars 2004. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe B.V., från och med den 11 januari 2000 till och med den 5 mars 2004.

| 23. | För de överträdelser som anges i föregående punkt utdömdes följande böter:

  I Belgien:







  a) | Kone Corporation och KONE Belgium S.A., solidariskt ansvariga: 0 EUR |
| --- | --- | --- |

23.

För de överträdelser som anges i föregående punkt utdömdes följande böter:

I Belgien:

a)

Kone Corporation och KONE Belgium S.A., solidariskt ansvariga: 0 EUR

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och N.V. OTIS S.A., solidariskt ansvariga: 47 713 050 EUR |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och N.V. OTIS S.A., solidariskt ansvariga: 47 713 050 EUR

| c) | Schindler Holding Ltd och Schindler S.A./N.V., solidariskt ansvariga: 69 300 000 EUR |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd och Schindler S.A./N.V., solidariskt ansvariga: 69 300 000 EUR

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., solidariskt ansvariga: 68 607 000 EUR |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., solidariskt ansvariga: 68 607 000 EUR

I Tyskland:

| e) | Kone Corporation och KONE GmbH, solidariskt ansvariga: 62 370 000 EUR |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation och KONE GmbH, solidariskt ansvariga: 62 370 000 EUR

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis GmbH & Co. OHG, solidariskt ansvariga: 159 043 500 EUR |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis GmbH & Co. OHG, solidariskt ansvariga: 159 043 500 EUR

| g) | Schindler Holding Ltd och Schindler Deutschland Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 21 458 250 EUR |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd och Schindler Deutschland Holding GmbH, solidariskt ansvariga: 21 458 250 EUR

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH och ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, solidariskt ansvariga: 374 220 000 EUR |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH och ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, solidariskt ansvariga: 374 220 000 EUR

I Luxemburg:

| i) | Kone Corporation och KONE Luxembourg S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 0 EUR |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation och KONE Luxembourg S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 0 EUR

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. och General Technic S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 18 176 400 EUR |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. och General Technic S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 18 176 400 EUR

| k) | Schindler Holding Ltd och Schindler S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 17 820 000 EUR |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd och Schindler S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 17 820 000 EUR

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 13 365 000 EUR |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG och ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., solidariskt ansvariga: 13 365 000 EUR

I Nederländerna:

| m) | Kone Corporation Ltd och KONE B.V. Liften en Roltrappen, solidariskt ansvariga: 79 750 000 EUR |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation Ltd och KONE B.V. Liften en Roltrappen, solidariskt ansvariga: 79 750 000 EUR

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis B.V., solidariskt ansvariga: 0 EUR |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company och Otis B.V., solidariskt ansvariga: 0 EUR

| o) | Schindler Holding Ltd och Schindler Liften B.V., solidariskt ansvariga: 35 169 750 EUR |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd och Schindler Liften B.V., solidariskt ansvariga: 35 169 750 EUR

| p) | ThyssenKrupp AG och ThyssenKrupp Liften B.V., solidariskt ansvariga: 23 477 850 EUR |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG och ThyssenKrupp Liften B.V., solidariskt ansvariga: 23 477 850 EUR

| q) | Mitsubishi Elevator Europe B.V.: 1 841 400 EUR |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe B.V.: 1 841 400 EUR

| 24. | De företag som anges i föregående punkt ska om så inte redan skett med omedelbar verkan upphöra med överträdelsen. De ska avhålla sig från att återfalla i sådana handlingar eller beteenden som konstaterats i detta ärende, samt avstå från att uppträda på ett sätt som har samma eller liknande syfte eller resultat. |
| --- | --- |

24.

De företag som anges i föregående punkt ska om så inte redan skett med omedelbar verkan upphöra med överträdelsen. De ska avhålla sig från att återfalla i sådana handlingar eller beteenden som konstaterats i detta ärende, samt avstå från att uppträda på ett sätt som har samma eller liknande syfte eller resultat.

---

(1)  Se de förenade målen T-45/98 och T-47/98, ThyssenKrupp Stainless och ThyssenKrupp Acciai speciali Terni mot kommissionen (”Alloy Surcharge”), REG 2001, s. II-3757, och de förenade målen C-65/02 P och C-73/02 P, ThyssenKrupp Stainless och ThyssenKrupp Acciai speciali Terni mot Commission, dom av den 14 juli 2005.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/25

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder

(2008/C 75/11)

| 1. | Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1472/2006 av den 5 oktober 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med överdelar av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina och Socialistiska republiken Vietnam (1). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1472/2006 av den 5 oktober 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med överdelar av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina och Socialistiska republiken Vietnam (1).

2.   Förfarande

Gemenskapsproducenterna kan inge en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräckliga bevis för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer.

Om kommissionen beslutar att företa en översyn av åtgärderna i fråga skall importörerna, exportörerna, företrädare för exportlandet och gemenskapsproducenter ges tillfälle att utveckla, avvisa eller yttra sig om de uppgifter som lämnas i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

En skriftlig begäran om översyn på de grunder som anges ovan kan lämnas av gemenskapsproducenter och skall inkomma till Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (Enhet H-1), J-79 4/23, B-1049 Bryssel (2) från och med den dag detta tillkännagivande offentliggörs, men senast tre månader före den dag som anges i tabellen nedan.

| 4. | Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (3). |
| --- | --- |

4.

Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (3).

| Produkt | Ursprungs- eller exportland/länder | Åtgärd | Hänvisning | Utgångsdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skodon med överdelar av läder | Kina
  Vietnam | Anti-dumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 1472/2006 (EUT L 275, 6.10.2006, s. 1) | 7.10.2008 |

Produkt

Ursprungs- eller exportland/länder

Åtgärd

Hänvisning

Utgångsdatum

Skodon med överdelar av läder

Kina

Vietnam

Anti-dumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 1472/2006 (EUT L 275, 6.10.2006, s. 1)

7.10.2008

---

(1)  EUT L 275, 6.10.2006, s. 1.

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

(3)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordning senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr. 2117/2005 (EGT L 340, 23.12.2005, s. 17).

---

26.3.2008

| 26.3.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/s3

---

MEDDELANDE

Den 26 mars 2008 utkommer i Europeiska unionens officiella tidning C 75 A ”Gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter – andra tillägget till 26:e fullständiga utgåvan”.

Prenumeranter på EUT kan gratis erhålla detta nummer i samma antal och språkversioner som man prenumererar på. De som önskar erhålla denna tidning ombeds att returnera nedanstående beställningssedel vederbörligen ifylld inklusive prenumerationskod (står till vänster på adressetiketterna och börjar med O/...). Detta nummer av EUT kommer att levereras gratis i upp till ett år från utgivningsdatumet.

Den som inte är prenumerant kan beställa och betala EUT på något av våra försäljningsställen (se http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).

Detta nummer av EUT – liksom alla EUT (L, C, CA och CE) – kan läsas gratis på Internet (http://eur-lex.europa.eu).

Image

---