# Europeiska unionens C 101/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 101 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången23 april 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 101

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången23 april 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2008/C 101/01 | Yttrande från europeiska datatillsynsmannen om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi KOM(2007) 96 | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2008/C 101/01

Yttrande från europeiska datatillsynsmannen om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi KOM(2007) 96

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 101/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 13 |
| 2008/C 101/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 17 |
| 2008/C 101/04 | Inledning av förfarande (Ärende COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 101/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

13

2008/C 101/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

17

2008/C 101/04

Inledning av förfarande (Ärende COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 101/06 | Eurons växelkurs | 22 |
| 2008/C 101/07 | Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 19 november 2007 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG – Föredragande medlemsstat: Frankrike | 23 |
| 2008/C 101/08 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG (Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 4 december 2007 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 101/10 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 30 |
| 2008/C 101/11 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 32 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 101/06

Eurons växelkurs

22

2008/C 101/07

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 19 november 2007 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG – Föredragande medlemsstat: Frankrike

23

2008/C 101/08

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG (Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

24

2008/C 101/09

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 4 december 2007 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 101/10

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

30

2008/C 101/11

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/1

---

Yttrande från europeiska datatillsynsmannen om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi” KOM(2007) 96

(2008/C 101/01)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt artikel 41, och

AV FÖLJANDE SKÄL:

I.   INLEDNING

| 1. | Den 15 mars 2007 antog kommissionen ett meddelande om ”Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi” (1), (nedan kallat: meddelandet). Enligt artikel 41 i förordning (EG) nr 45/2001 är Europeiska datatillsynsmannen ansvarig för att ge råd till gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan i alla frågor som rör behandling av personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen lägger fram detta yttrande i enlighet med denna artikel. |
| --- | --- |

1.

Den 15 mars 2007 antog kommissionen ett meddelande om ”Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi” (1), (nedan kallat: meddelandet). Enligt artikel 41 i förordning (EG) nr 45/2001 är Europeiska datatillsynsmannen ansvarig för att ge råd till gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan i alla frågor som rör behandling av personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen lägger fram detta yttrande i enlighet med denna artikel.

| 2. | Detta yttrande ska ses som Europeiska datatillsynsmannens svar på meddelandet samt andra åtgärder på RFID-teknikens område som ägt rum sedan meddelandet antogs. De övriga åtgärder som beaktats i detta yttrande inkluderar:






  — | Kommissionens beslut av den 28 juni 2007 om upprättandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (2) är en direkt följd av meddelandet. Denna grupp går också under namnet RFID-intressenterna. I enlighet med artikel 4.4 b i beslutet ska Europeiska datatillsynsmannen delta i gruppens arbete som observatör. |
| --- | --- | --- |

2.

Detta yttrande ska ses som Europeiska datatillsynsmannens svar på meddelandet samt andra åtgärder på RFID-teknikens område som ägt rum sedan meddelandet antogs. De övriga åtgärder som beaktats i detta yttrande inkluderar:

—

Kommissionens beslut av den 28 juni 2007 om upprättandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (2) är en direkt följd av meddelandet. Denna grupp går också under namnet RFID-intressenterna. I enlighet med artikel 4.4 b i beslutet ska Europeiska datatillsynsmannen delta i gruppens arbete som observatör.

| — | Rådets resolution av den 22 mars 2007 om en strategi för ett säkert informationssamhälle i Europa (3). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution av den 22 mars 2007 om en strategi för ett säkert informationssamhälle i Europa (3).

| — | Projekt ”RFID och identitetshantering”, som Europaparlamentet tog initiativet till (4). |
| --- | --- |

—

Projekt ”RFID och identitetshantering”, som Europaparlamentet tog initiativet till (4).

| — | Antagande av artikel 29-arbetsgruppen för skydd av personuppgifter i juni 2007 av yttrande nr 4/2007 om begreppet personuppgifter (5). |
| --- | --- |

—

Antagande av artikel 29-arbetsgruppen för skydd av personuppgifter i juni 2007 av yttrande nr 4/2007 om begreppet personuppgifter (5).

| — | Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskyddsdirektivet (6) och Europeiska datatillsynsmannens yttrande av den 25 juli 2007 om detta meddelande (7). |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskyddsdirektivet (6) och Europeiska datatillsynsmannens yttrande av den 25 juli 2007 om detta meddelande (7).

| — | Antagande av kommissionen av ett förslag till direktiv om ändring av (bland annat) direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (8). |
| --- | --- |

—

Antagande av kommissionen av ett förslag till direktiv om ändring av (bland annat) direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (8).

| 3. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar kommissionens meddelande om RFID-tekniken, eftersom det tar upp de huvudfrågor som uppkommer i samband med spridningen av RFID-tekniken utan att försumma de avgörande frågor som hänför sig till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Detta meddelande har dragit nytta av ett konsekvent och noggrant förberedelsearbete. Fem temainriktade arbetsmöten och ett offentligt samråd på Internet (9) på uppdrag av kommissionen har föregått detta meddelande. |
| --- | --- |

3.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar kommissionens meddelande om RFID-tekniken, eftersom det tar upp de huvudfrågor som uppkommer i samband med spridningen av RFID-tekniken utan att försumma de avgörande frågor som hänför sig till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Detta meddelande har dragit nytta av ett konsekvent och noggrant förberedelsearbete. Fem temainriktade arbetsmöten och ett offentligt samråd på Internet (9) på uppdrag av kommissionen har föregått detta meddelande.

| 4. | Europeiska datatillsynsmannen instämmer i synpunkten att RFID-systemen kan komma att spela en avgörande roll i utvecklingen av informationssamhället, vilket man vanligen hänvisar till som ”sakernas internet”, och han delar helt de farhågor som nämns i punkt 3.2 i meddelandet för att RFID-system skulle kunna hota den enskildes rätt till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen har i sin årsrapport för 2005 identifierat RFID-tekniken tillsammans med system för biometriska kännetecken, intelligent miljö och identitetshanteringssystem som en teknisk utveckling som kan förväntas få ett avgörande konsekvenser för skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

4.

Europeiska datatillsynsmannen instämmer i synpunkten att RFID-systemen kan komma att spela en avgörande roll i utvecklingen av informationssamhället, vilket man vanligen hänvisar till som ”sakernas internet”, och han delar helt de farhågor som nämns i punkt 3.2 i meddelandet för att RFID-system skulle kunna hota den enskildes rätt till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen har i sin årsrapport för 2005 identifierat RFID-tekniken tillsammans med system för biometriska kännetecken, intelligent miljö och identitetshanteringssystem som en teknisk utveckling som kan förväntas få ett avgörande konsekvenser för skydd av personuppgifter.

| 5. | Europeiska datatillsynsmannen finner att tillämpning av RFID-tekniken och dess acceptans i vida kretsar inte bara kommer att uppnås genom de tilltalande fördelar hos tekniken eller de nya tjänster den erbjuder, utan att den också kommer att underlättas genom fördelarna med väl utformade och stabila mekanismer för skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

5.

Europeiska datatillsynsmannen finner att tillämpning av RFID-tekniken och dess acceptans i vida kretsar inte bara kommer att uppnås genom de tilltalande fördelar hos tekniken eller de nya tjänster den erbjuder, utan att den också kommer att underlättas genom fördelarna med väl utformade och stabila mekanismer för skydd av personuppgifter.

| 6. | I korthet: Europeiska datatillsynsmannen karakteriserar RFID-tekniken som en i grunden ny teknisk utveckling, som i kommissionens meddelande med rätta betecknas som inkörsporten till en ny fas i utvecklingen av informationssamhället. |
| --- | --- |

6.

I korthet: Europeiska datatillsynsmannen karakteriserar RFID-tekniken som en i grunden ny teknisk utveckling, som i kommissionens meddelande med rätta betecknas som inkörsporten till en ny fas i utvecklingen av informationssamhället.

| 7. | Denna utveckling väcker viktiga frågor på olika områden, varav ett är skydd av personlig integritet och personuppgifter. Detta yttrande från Europeiska datatillsynsmannen begränsar sig till detta område. |
| --- | --- |

7.

Denna utveckling väcker viktiga frågor på olika områden, varav ett är skydd av personlig integritet och personuppgifter. Detta yttrande från Europeiska datatillsynsmannen begränsar sig till detta område.

II.   YTTRANDETS HUVUDSAKLIGA INRIKTNING

| 8. | Detta yttrande inriktar sig särskilt på möjliga konsekvenser av denna utveckling när det gäller skydd av personlig integritet och personuppgifter. Dessa konsekvenser är för närvarande osäkra, vilket också beror på att utvecklingen av RFID-system och deras tillämpning är i full gång och att det inte på något sätt går att se vart denna utveckling kommer att leda. |
| --- | --- |

8.

Detta yttrande inriktar sig särskilt på möjliga konsekvenser av denna utveckling när det gäller skydd av personlig integritet och personuppgifter. Dessa konsekvenser är för närvarande osäkra, vilket också beror på att utvecklingen av RFID-system och deras tillämpning är i full gång och att det inte på något sätt går att se vart denna utveckling kommer att leda.

| 9. | Utifrån detta gör Europeiska datatillsynsmannen följande bedömning:






  — | För det första är det nödvändigt att klargöra de praktiska konsekvenserna av RFID-systemens spridning för skyddet av personlig integritet och personuppgifter. |
| --- | --- | --- |

9.

Utifrån detta gör Europeiska datatillsynsmannen följande bedömning:

—

För det första är det nödvändigt att klargöra de praktiska konsekvenserna av RFID-systemens spridning för skyddet av personlig integritet och personuppgifter.

| — | För det andra är det nödvändigt att klargöra dessa konsekvenser i förhållande till den nuvarande rättsliga ramen för skyddet av personlig integritet och personuppgifter. |
| --- | --- |

—

För det andra är det nödvändigt att klargöra dessa konsekvenser i förhållande till den nuvarande rättsliga ramen för skyddet av personlig integritet och personuppgifter.

| — | För det tredje tar Europeiska datatillsynsmannen upp frågan om huruvida dessa konsekvenser kräver mer specifika regler för frågor om skyddet av personlig integritet och personuppgifter som väckts genom användningen av RFID-teknik. Denna fråga togs redan upp av Europeiska datatillsynsmannen i dennes yttrande om meddelandet om dataskyddsdirektivet och kommer att utvecklas närmare i detta yttrande. |
| --- | --- |

—

För det tredje tar Europeiska datatillsynsmannen upp frågan om huruvida dessa konsekvenser kräver mer specifika regler för frågor om skyddet av personlig integritet och personuppgifter som väckts genom användningen av RFID-teknik. Denna fråga togs redan upp av Europeiska datatillsynsmannen i dennes yttrande om meddelandet om dataskyddsdirektivet och kommer att utvecklas närmare i detta yttrande.

| 10. | Genom att gå tillväga på detta sätt ämnar Europeiska datatillsynsmannen verka för att man vid utvecklingen och tillämpningen av RFID-system tar berättigad hänsyn till skyddet av personlig integritet och personuppgifter. |
| --- | --- |

10.

Genom att gå tillväga på detta sätt ämnar Europeiska datatillsynsmannen verka för att man vid utvecklingen och tillämpningen av RFID-system tar berättigad hänsyn till skyddet av personlig integritet och personuppgifter.

III.   KLARGÖRANDE AV KONSEKVENSERNA

RFID-system och RFID-etiketter

| 11. | Trots att – som sagts ovan – utvecklingen är i full gång och resultatet är osäkert, är det helt möjligt att beskriva de huvudsakliga kännetecknen för utvecklingen med hänsyn till konsekvenserna för skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

11.

Trots att – som sagts ovan – utvecklingen är i full gång och resultatet är osäkert, är det helt möjligt att beskriva de huvudsakliga kännetecknen för utvecklingen med hänsyn till konsekvenserna för skyddet av personuppgifter.

| 12. | Vid bedömningen av de aspekter i RFID-tekniken som har potentiella följder för skydd av personlig integritet och personuppgifter är det mycket lämpligt att inte bara beakta RFID-etiketterna utan också RFID-teknikens hela bakomliggande uppbyggnad: etikett, läsare, nätverk, referensdatabas och den databas där de personuppgifter vilka tagits fram genom att förbinda etikett och läsare är lagrade. Så som det i korthet framhävs i inledningen i meddelandet, handlar RFID inte bara om ”elektroniska etiketter”, varför frågor om skyddet av personuppgifter inte enbart kommer att begränsas till etiketter utan utvidgas till delar av RFID-teknikens bakomliggande uppbyggnad. Var och en av dessa element har en uppgift när det gäller att vid behov bidra till genomförandet av en rättslig ram för EU:s skydd av personuppgifter. De kommer att styras av de huvudsakliga trenderna inom ramen för utvecklingen av informationssamhället, som en nästan obegränsad bandbredd, allmänt utbredda nätverksanslutningar och en oändlig lagringskapacitet. |
| --- | --- |

12.

Vid bedömningen av de aspekter i RFID-tekniken som har potentiella följder för skydd av personlig integritet och personuppgifter är det mycket lämpligt att inte bara beakta RFID-etiketterna utan också RFID-teknikens hela bakomliggande uppbyggnad: etikett, läsare, nätverk, referensdatabas och den databas där de personuppgifter vilka tagits fram genom att förbinda etikett och läsare är lagrade. Så som det i korthet framhävs i inledningen i meddelandet, handlar RFID inte bara om ”elektroniska etiketter”, varför frågor om skyddet av personuppgifter inte enbart kommer att begränsas till etiketter utan utvidgas till delar av RFID-teknikens bakomliggande uppbyggnad. Var och en av dessa element har en uppgift när det gäller att vid behov bidra till genomförandet av en rättslig ram för EU:s skydd av personuppgifter. De kommer att styras av de huvudsakliga trenderna inom ramen för utvecklingen av informationssamhället, som en nästan obegränsad bandbredd, allmänt utbredda nätverksanslutningar och en oändlig lagringskapacitet.

Effekten av RFID-system och RFID-etiketter

| 13. | Trots behovet av ett vidare synsätt, som framhölls i föregående stycke, finns det flera olika skäl som gör det berättigat att i första hand koncentrera sig på användningen av RFID-tekniken när det gäller etikettering av konsumentprodukter inom detaljhandelssektorn. Det självklara skälet är den förväntade utökade användningen av tekniken, som tycks utvecklas mot en mycket utbredd tillämpning. I motsats till andra RFID-tillämpningar med en snäv eller begränsad användning, har etikettering på artikelnivå den största potentiella möjligheten att bli en tillämpning för massmarknaden. Många konsumentprodukter är redan nu försedda med en RFID-etikett. I koppling till detta är förhållandet att denna typ av användning kommer att påverka ett stort antal enskilda personer vilkas personuppgifter förmodligen kommer att behandlas varje gång dessa individer inhandlar en produkt med en infogad RFID-etikett. |
| --- | --- |

13.

Trots behovet av ett vidare synsätt, som framhölls i föregående stycke, finns det flera olika skäl som gör det berättigat att i första hand koncentrera sig på användningen av RFID-tekniken när det gäller etikettering av konsumentprodukter inom detaljhandelssektorn. Det självklara skälet är den förväntade utökade användningen av tekniken, som tycks utvecklas mot en mycket utbredd tillämpning. I motsats till andra RFID-tillämpningar med en snäv eller begränsad användning, har etikettering på artikelnivå den största potentiella möjligheten att bli en tillämpning för massmarknaden. Många konsumentprodukter är redan nu försedda med en RFID-etikett. I koppling till detta är förhållandet att denna typ av användning kommer att påverka ett stort antal enskilda personer vilkas personuppgifter förmodligen kommer att behandlas varje gång dessa individer inhandlar en produkt med en infogad RFID-etikett.

| 14. | Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de konsekvenser som RFID-etiketteringen av artiklar får för deras ägare. RFID-systemen skulle kunna tänja ut förhållandet mellan en artikel och dess ägare. När en gång detta förhållande har tänjts ut, kan ägaren bli skannad och klassificerad som ”lågbudget” eller som en person som tillhör en ”attraktiv målgrupp” för framtida transaktioner; överdriven personlig bearbetning (one-to-one) (10) kan leda till att vissa beteenden automatiskt ”bestraffas” (kräva återvinning, sophantering osv.). Enskilda personer bör inte utsättas för ett förfarande där ogynnsamma beslut fattas automatiskt. Genom katalyseringsförmågan hos denna RFID-teknik ökar risken för att informationssamhället närmar sig en situation där det kommer att fattas automatiska beslut och där tekniken kommer att missbrukas för att styra det mänskliga beteendet. |
| --- | --- |

14.

Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de konsekvenser som RFID-etiketteringen av artiklar får för deras ägare. RFID-systemen skulle kunna tänja ut förhållandet mellan en artikel och dess ägare. När en gång detta förhållande har tänjts ut, kan ägaren bli skannad och klassificerad som ”lågbudget” eller som en person som tillhör en ”attraktiv målgrupp” för framtida transaktioner; överdriven personlig bearbetning (one-to-one) (10) kan leda till att vissa beteenden automatiskt ”bestraffas” (kräva återvinning, sophantering osv.). Enskilda personer bör inte utsättas för ett förfarande där ogynnsamma beslut fattas automatiskt. Genom katalyseringsförmågan hos denna RFID-teknik ökar risken för att informationssamhället närmar sig en situation där det kommer att fattas automatiska beslut och där tekniken kommer att missbrukas för att styra det mänskliga beteendet.

| 15. | De uppgifter som finns lagrade i eller är framtagna genom en RFID-etikett kan utgöras av personuppgifter enligt definitionen i artikel 2 i dataskyddsdirektivet. Som exempel kan smartkort som används vid resa innehålla vissa uppgifter för identifiering och uppgifter om kortinnehavarens nyligen gjorda resor. Om en skrupelfri person skulle vilja spåra enskilda personer, skulle det räcka med att strategiskt placera ut läsare som tillhandahåller uppgifter om kortinnehavarens förflyttningar och på detta sätt inkräkta på dessa personers integritet och personuppgifter. |
| --- | --- |

15.

De uppgifter som finns lagrade i eller är framtagna genom en RFID-etikett kan utgöras av personuppgifter enligt definitionen i artikel 2 i dataskyddsdirektivet. Som exempel kan smartkort som används vid resa innehålla vissa uppgifter för identifiering och uppgifter om kortinnehavarens nyligen gjorda resor. Om en skrupelfri person skulle vilja spåra enskilda personer, skulle det räcka med att strategiskt placera ut läsare som tillhandahåller uppgifter om kortinnehavarens förflyttningar och på detta sätt inkräkta på dessa personers integritet och personuppgifter.

| 16. | Liknade hot mot den personliga integriteten skulle kunna uppkomma även om den lagrade informationen på RFID-etiketten inte skulle innehålla uppgifter om individernas namn. RFID-etiketter innehåller en unik identifiering kopplad till konsumentprodukter: om varje etikett har en unik identitet, kan denna identifiering användas i bevakningssyfte. Om en person har på sig en klocka med en RFID-etikett med ett ID-nummer, kan exempelvis detta nummer tjäna som en unik identifiering av personen som bär denna klocka, även om personens identitet inte är känd. Det sätt på vilket dessa uppgifter används – och hur de sätts i relation till själva klockan eller individen ifråga – avgör om direktivet kan tillämpas eller inte. Direktivet skulle exempelvis tillämpas om information genereras om var personen befinner sig och detta sannolikt kommer att användas för att övervaka dennes beteende eller för prisdifferentiering, för att neka tillträde eller för icke-önskad reklam. |
| --- | --- |

16.

Liknade hot mot den personliga integriteten skulle kunna uppkomma även om den lagrade informationen på RFID-etiketten inte skulle innehålla uppgifter om individernas namn. RFID-etiketter innehåller en unik identifiering kopplad till konsumentprodukter: om varje etikett har en unik identitet, kan denna identifiering användas i bevakningssyfte. Om en person har på sig en klocka med en RFID-etikett med ett ID-nummer, kan exempelvis detta nummer tjäna som en unik identifiering av personen som bär denna klocka, även om personens identitet inte är känd. Det sätt på vilket dessa uppgifter används – och hur de sätts i relation till själva klockan eller individen ifråga – avgör om direktivet kan tillämpas eller inte. Direktivet skulle exempelvis tillämpas om information genereras om var personen befinner sig och detta sannolikt kommer att användas för att övervaka dennes beteende eller för prisdifferentiering, för att neka tillträde eller för icke-önskad reklam.

| 17. | I detta sammanhang är det nödvändigt att säkerställa att RFID-tillämpningar utvecklas med nödvändiga tekniska åtgärder för minimera risken för ofrivilligt röjande av personuppgifter. Sådana åtgärder kan innehålla ett krav på att den bakomliggande uppbyggnaden av RFID-tekniken och särskilt att RFID-etiketterna utformas på ett sådant sätt att ett sådant resultat förhindras. RFID-etiketter kan exempelvis distribueras med ett inaktiveringskommando (kill command) som gör det möjligt att inaktivera dem. Denna möjlighet kommer att diskuteras ytterligare i avsnitt IV i yttrandet. |
| --- | --- |

17.

I detta sammanhang är det nödvändigt att säkerställa att RFID-tillämpningar utvecklas med nödvändiga tekniska åtgärder för minimera risken för ofrivilligt röjande av personuppgifter. Sådana åtgärder kan innehålla ett krav på att den bakomliggande uppbyggnaden av RFID-tekniken och särskilt att RFID-etiketterna utformas på ett sådant sätt att ett sådant resultat förhindras. RFID-etiketter kan exempelvis distribueras med ett inaktiveringskommando (kill command) som gör det möjligt att inaktivera dem. Denna möjlighet kommer att diskuteras ytterligare i avsnitt IV i yttrandet.

| 18. | Genom att erbjuda möjligheten att spåra artiklar sedan de lämnat försäljningsstället, inför RFID-systemen nya frågeställningar i debatten om personlig integritet. Två aspekter kommer att behöva beaktas när effekten analyseras hur pass kopplad till personen anses artikeln vara och hur lättrörlig är den (11)? |
| --- | --- |

18.

Genom att erbjuda möjligheten att spåra artiklar sedan de lämnat försäljningsstället, inför RFID-systemen nya frågeställningar i debatten om personlig integritet. Två aspekter kommer att behöva beaktas när effekten analyseras hur pass kopplad till personen anses artikeln vara och hur lättrörlig är den (11)?

| 19. | Livscykeln för en artikel kan också vara ett komplement till den riskanalys som krävs och kan bidra till den kvantitativa bedömningen av de potentiella hoten mot den personliga integriteten. Med tanke på att en RFID-etikett kanske inte inaktiveras, skulle en slutanvändarprodukt med en lång livscykel kunna samla ytterligare närliggande personuppgifter om artikelns ägare och bygga upp en noggrannare personbeskrivning. På andra sidan kan en kort livscykel hos en artikel, som exempelvis en burk läsk, från tidpunkt för tillverkning till återvinning innebära mindre risk och den skulle därför kunna kräva lindrigare åtgärder än en produkt men en betydligt längre livscykel. |
| --- | --- |

19.

Livscykeln för en artikel kan också vara ett komplement till den riskanalys som krävs och kan bidra till den kvantitativa bedömningen av de potentiella hoten mot den personliga integriteten. Med tanke på att en RFID-etikett kanske inte inaktiveras, skulle en slutanvändarprodukt med en lång livscykel kunna samla ytterligare närliggande personuppgifter om artikelns ägare och bygga upp en noggrannare personbeskrivning. På andra sidan kan en kort livscykel hos en artikel, som exempelvis en burk läsk, från tidpunkt för tillverkning till återvinning innebära mindre risk och den skulle därför kunna kräva lindrigare åtgärder än en produkt men en betydligt längre livscykel.

Skydd av personlig integritet och personuppgifter vid utveckling av RFID-system

| 20. | För att bättre förstå de följder som RFID-systemen får för skyddet av personlig integritet och personuppgifter kan fem grundläggande frågeställningar urskiljas när det gäller skydd för personlig integritet och personuppgifter. |
| --- | --- |

20.

För att bättre förstå de följder som RFID-systemen får för skyddet av personlig integritet och personuppgifter kan fem grundläggande frågeställningar urskiljas när det gäller skydd för personlig integritet och personuppgifter.

| 21. | Den första frågan gäller identifiering av den registrerade personen. För mer än 60 år sedan var syftet med en RFID-etikett att identifiera om det var en vän eller fiende som närmade sig. Idag kan RFID-systemen inte bara identifiera de allmänna beståndsdelarna i ett föremål utan de kommer i slutändan att kunna leda till identifiering av en enskild person och de behöver därför göra det på ett sätt som främjar skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

21.

Den första frågan gäller identifiering av den registrerade personen. För mer än 60 år sedan var syftet med en RFID-etikett att identifiera om det var en vän eller fiende som närmade sig. Idag kan RFID-systemen inte bara identifiera de allmänna beståndsdelarna i ett föremål utan de kommer i slutändan att kunna leda till identifiering av en enskild person och de behöver därför göra det på ett sätt som främjar skyddet av personuppgifter.

| 22. | Den andra frågan gäller identifiering av den registeransvarige personen. När det gäller RFID-system, kan identifieringen av den registeransvarige enligt definitionen i artikel 2 d i dataskyddsdirektivet vara svårare att göra, varför det behövs en grundligare granskning. Identifieringen av den registeransvarige är emellertid fortfarande ett viktigt steg när det gäller att fastställa ansvaret för var och en av de berörda aktörer som måste rätta sig efter den rättsliga ramen för skyddet av personuppgifter. Under RFID-etikettens livscykel kan den registeransvarige som hanterar uppgifterna skifta flera gånger på grund av de tilläggstjänster som kan erbjudas kopplade till det etiketterade föremålet. |
| --- | --- |

22.

Den andra frågan gäller identifiering av den registeransvarige personen. När det gäller RFID-system, kan identifieringen av den registeransvarige enligt definitionen i artikel 2 d i dataskyddsdirektivet vara svårare att göra, varför det behövs en grundligare granskning. Identifieringen av den registeransvarige är emellertid fortfarande ett viktigt steg när det gäller att fastställa ansvaret för var och en av de berörda aktörer som måste rätta sig efter den rättsliga ramen för skyddet av personuppgifter. Under RFID-etikettens livscykel kan den registeransvarige som hanterar uppgifterna skifta flera gånger på grund av de tilläggstjänster som kan erbjudas kopplade till det etiketterade föremålet.

| 23. | Den tredje frågan gäller den minskade innebörden av den traditionella åtskillnaden mellan den privata och den offentliga sfären. Även om åtskillnaden mellan den privata och den offentliga sfären också förr i världen inte alltid var entydig, är de flesta människor medvetna om gränserna mellan dem (och om gråzonerna) och de fattar initierade eller intuitiva beslut om hur de ska agera därefter. Enligt Hall (12) uppfattas det personliga utrymmet vanligen som det fysiska avståndet till andra personer Hanteringen av den personliga sfären kan också ses som en dynamisk gränsdragningsprocess (13). Det är därför inte förvånande att den trådlösa kommunikationen med RFID-etiketten samt förmågan till icke synlig avläsning väcker oro genom att den traditionella gränsdragningen suddas ut. Det finns förvisso en rädsla för att den enskilda personen helt eller delvis kan förlora kontrollen över det personliga utrymme som han eller hon tidigare haft. Därför har både de som talar för och de som talar emot systemet riktat in sig på avläsningsavståndet i de första tillämpningarna av RFID-systemen. |
| --- | --- |

23.

Den tredje frågan gäller den minskade innebörden av den traditionella åtskillnaden mellan den privata och den offentliga sfären. Även om åtskillnaden mellan den privata och den offentliga sfären också förr i världen inte alltid var entydig, är de flesta människor medvetna om gränserna mellan dem (och om gråzonerna) och de fattar initierade eller intuitiva beslut om hur de ska agera därefter. Enligt Hall (12) uppfattas det personliga utrymmet vanligen som det fysiska avståndet till andra personer Hanteringen av den personliga sfären kan också ses som en dynamisk gränsdragningsprocess (13). Det är därför inte förvånande att den trådlösa kommunikationen med RFID-etiketten samt förmågan till icke synlig avläsning väcker oro genom att den traditionella gränsdragningen suddas ut. Det finns förvisso en rädsla för att den enskilda personen helt eller delvis kan förlora kontrollen över det personliga utrymme som han eller hon tidigare haft. Därför har både de som talar för och de som talar emot systemet riktat in sig på avläsningsavståndet i de första tillämpningarna av RFID-systemen.

| 24. | Den fjärde frågan handlar om hur man ska hantera RFID-etikettens storlek och fysiska egenskaper. Eftersom etiketten i grunden måste vara liten billig, kommer de säkerhetsåtgärder som kan utvecklas för denna del av RFID-systemet per definition att vara begränsade. Kommunikationens trådlösa natur lägger emellertid till en ytterligare risknivå i jämförelse med trådbunden kommunikation, varför det behövs ytterligare säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

24.

Den fjärde frågan handlar om hur man ska hantera RFID-etikettens storlek och fysiska egenskaper. Eftersom etiketten i grunden måste vara liten billig, kommer de säkerhetsåtgärder som kan utvecklas för denna del av RFID-systemet per definition att vara begränsade. Kommunikationens trådlösa natur lägger emellertid till en ytterligare risknivå i jämförelse med trådbunden kommunikation, varför det behövs ytterligare säkerhetsåtgärder.

| 25. | Den femte frågan är bristen på insyn vid hanteringen. RFID-system kan leda till insamling och bearbetning av uppgifter som kan användas för att kartlägga en person utan att det upptäcks. Denna konsekvens kan mycket väl illustreras genom att jämföra RFID-system med mobiltelefonen, vilket är något som görs allt oftare. På ena sidan drog mobiltelefonen nytta av en mycket hög acceptansnivå när det gäller teknik oberoende av den potentiella risken för intrång i den personliga integriteten. Man skulle kunna dra slutsatsen att RFID-tekniken kommer att accepteras på samma sätt. På andra sidan måste man framhålla att en mobiltelefon är ett synligt föremål som fortfarande kontrolleras av den slutliga användaren, eftersom den kan stängas av. Detta förhållande gäller inte för RFID-tekniken. |
| --- | --- |

25.

Den femte frågan är bristen på insyn vid hanteringen. RFID-system kan leda till insamling och bearbetning av uppgifter som kan användas för att kartlägga en person utan att det upptäcks. Denna konsekvens kan mycket väl illustreras genom att jämföra RFID-system med mobiltelefonen, vilket är något som görs allt oftare. På ena sidan drog mobiltelefonen nytta av en mycket hög acceptansnivå när det gäller teknik oberoende av den potentiella risken för intrång i den personliga integriteten. Man skulle kunna dra slutsatsen att RFID-tekniken kommer att accepteras på samma sätt. På andra sidan måste man framhålla att en mobiltelefon är ett synligt föremål som fortfarande kontrolleras av den slutliga användaren, eftersom den kan stängas av. Detta förhållande gäller inte för RFID-tekniken.

| 26. | Även om den omärkliga insamlingen och hanteringen av personuppgifter enligt ovan kan vara laglig, är det också möjligt och under olika omständigheter till och med ganska sannolikt att det sker en olaglig insamling och hantering av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

26.

Även om den omärkliga insamlingen och hanteringen av personuppgifter enligt ovan kan vara laglig, är det också möjligt och under olika omständigheter till och med ganska sannolikt att det sker en olaglig insamling och hantering av sådana uppgifter.

| 27. | Klargörandena i detta avsnitt motiverar följande slutsatser. Den utbredda användningen av RFID-tekniken är något i grunden nytt och kan få en avgörande inverkan på vårt samhälle och skyddet av grundläggande rättigheter i vårt samhälle såsom personlig integritet och skydd av personuppgifter. RFID-tekniken kan leda till en kvalitativ förändring. |
| --- | --- |

27.

Klargörandena i detta avsnitt motiverar följande slutsatser. Den utbredda användningen av RFID-tekniken är något i grunden nytt och kan få en avgörande inverkan på vårt samhälle och skyddet av grundläggande rättigheter i vårt samhälle såsom personlig integritet och skydd av personuppgifter. RFID-tekniken kan leda till en kvalitativ förändring.

IV.   PRECISERING AV KONSEKVENSERNA

Inledning

| 28. | Detta avsnitt kommer huvudsakligen att inrikta sig på RFID-teknikens inverkan på de grundläggande rättigheterna i vårt samhälle, så som skydd av personlig integritet och personuppgifter. Dessa effekter kommer att anges i två steg, den första är en kort beskrivning av hur de grundläggande rättigheter skyddas inom ramen för den nuvarande rättsliga ramen. I ett andra steg kommer Europeiska datatillsynsmannen att närmare utveckla möjligheterna att till fullo utnyttja den nuvarande rättsliga ramen. Denna ambition var införd i yttrandet om meddelandet om dataskyddsdirekivet som ”fullständigt genomförande av direktivets nuvarande bestämmelser”. |
| --- | --- |

28.

Detta avsnitt kommer huvudsakligen att inrikta sig på RFID-teknikens inverkan på de grundläggande rättigheterna i vårt samhälle, så som skydd av personlig integritet och personuppgifter. Dessa effekter kommer att anges i två steg, den första är en kort beskrivning av hur de grundläggande rättigheter skyddas inom ramen för den nuvarande rättsliga ramen. I ett andra steg kommer Europeiska datatillsynsmannen att närmare utveckla möjligheterna att till fullo utnyttja den nuvarande rättsliga ramen. Denna ambition var införd i yttrandet om meddelandet om dataskyddsdirekivet som ”fullständigt genomförande av direktivets nuvarande bestämmelser”.

| 29. | Utgångspunkten är följande: Utveckling av ny teknik som RFID-systemen har en klar inverkan på kraven på en effektiv rättslig ram för skydd av personuppgifter. Dessutom kan behovet av ett effektivt skydd av en enskilds personuppgifter medföra begränsningar för användningen av den nya tekniken. Samspelet verkar således i båda riktningar: Tekniken påverkar lagstiftningen och lagstiftningen påverkar tekniken (14). |
| --- | --- |

29.

Utgångspunkten är följande: Utveckling av ny teknik som RFID-systemen har en klar inverkan på kraven på en effektiv rättslig ram för skydd av personuppgifter. Dessutom kan behovet av ett effektivt skydd av en enskilds personuppgifter medföra begränsningar för användningen av den nya tekniken. Samspelet verkar således i båda riktningar: Tekniken påverkar lagstiftningen och lagstiftningen påverkar tekniken (14).

Skydd av grundläggande rättigheter

| 30. | Skyddet av den grundläggande rätten till personlig integritet och skydd av personuppgifter inom Europeiska unionen garanteras i första hand genom en rättslig ram, vilket är nödvändigt, eftersom det handlar om rättigheter som är erkända i artikel 8 i den Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den relevanta rättsliga ramen för skydd av personuppgifter och RFID-tekniken utgöras av dataskyddsdirektivet 95/46/EG och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation 2002/58/EG (15). |
| --- | --- |

30.

Skyddet av den grundläggande rätten till personlig integritet och skydd av personuppgifter inom Europeiska unionen garanteras i första hand genom en rättslig ram, vilket är nödvändigt, eftersom det handlar om rättigheter som är erkända i artikel 8 i den Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den relevanta rättsliga ramen för skydd av personuppgifter och RFID-tekniken utgöras av dataskyddsdirektivet 95/46/EG och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation 2002/58/EG (15).

| 31. | Den generella rättsliga ramen för skydd av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG gäller RFID-tekniken i den utsträckning som de uppgifter som hanteras av RFID-systemomfattas av definitionen för personuppgifter. Medan det i vissa fall står helt klart att RFID-tillämpningar hanterar personuppgifter och utan tvivel omfattas av dataskyddsdirektivet, finns det också tillämpningar där det inte är så uppenbart att dataskyddsdirektivet ska tillämpas. Yttrande nr 4/2007 från artikel 29-arbetsgruppen för skydd av personuppgifter om begreppet ”personuppgifter” syftar till att bidra till en klarare och allmänt erkänd tolkning av begreppet personuppgifter och på så sätt minska denna osäkerhet (16). |
| --- | --- |

31.

Den generella rättsliga ramen för skydd av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG gäller RFID-tekniken i den utsträckning som de uppgifter som hanteras av RFID-systemomfattas av definitionen för personuppgifter. Medan det i vissa fall står helt klart att RFID-tillämpningar hanterar personuppgifter och utan tvivel omfattas av dataskyddsdirektivet, finns det också tillämpningar där det inte är så uppenbart att dataskyddsdirektivet ska tillämpas. Yttrande nr 4/2007 från artikel 29-arbetsgruppen för skydd av personuppgifter om begreppet ”personuppgifter” syftar till att bidra till en klarare och allmänt erkänd tolkning av begreppet personuppgifter och på så sätt minska denna osäkerhet (16).

| 32. | När det gäller direktivet om integritet och elektronisk kommunikation, råder följande situation: Det är ännu inte klart om detta direktiv ska gälla RFID-tillämpningar. Kommissionens förslag av den 13 november 2007 om ändring av direktivet innehåller därför en bestämmelse med syfte att fastställa att direktivet förvisso gäller vissa RFID-tillämpningar. Men andra RFID-tillämpningar omfattas eventuellt inte, på grund av att tillämpningen av detta direktiv är begränsad till behandling av personuppgifter i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster i allmänna kommunikationsnät. |
| --- | --- |

32.

När det gäller direktivet om integritet och elektronisk kommunikation, råder följande situation: Det är ännu inte klart om detta direktiv ska gälla RFID-tillämpningar. Kommissionens förslag av den 13 november 2007 om ändring av direktivet innehåller därför en bestämmelse med syfte att fastställa att direktivet förvisso gäller vissa RFID-tillämpningar. Men andra RFID-tillämpningar omfattas eventuellt inte, på grund av att tillämpningen av detta direktiv är begränsad till behandling av personuppgifter i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster i allmänna kommunikationsnät.

| 33. | Skyddet av personuppgifter kan kompletteras med en rad självreglerande instrument (icke-lagstiftningsram). Användning av dessa instrument stöds aktivt i de båda direktiven, särskilt i artikel 27 i dataskyddsdirektivet som föreskriver att medlemsstaterna och kommissionen ska uppmuntra utarbetande av uppförandekodexar som ska bidra till ett korrekt genomförande av direktivet. Dessutom kan självreglerande instrument effektivt bidra till genomförandet att kraven på säkerhetsåtgärder i artikel 17 i dataskyddsdirektivet och artikel 14 i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

33.

Skyddet av personuppgifter kan kompletteras med en rad självreglerande instrument (icke-lagstiftningsram). Användning av dessa instrument stöds aktivt i de båda direktiven, särskilt i artikel 27 i dataskyddsdirektivet som föreskriver att medlemsstaterna och kommissionen ska uppmuntra utarbetande av uppförandekodexar som ska bidra till ett korrekt genomförande av direktivet. Dessutom kan självreglerande instrument effektivt bidra till genomförandet att kraven på säkerhetsåtgärder i artikel 17 i dataskyddsdirektivet och artikel 14 i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation.

Fullständig tillämpning av den gällande rättsliga ramen

| 34. | Yttrandet om meddelandet om dataskyddsdirektivet innehåller en förteckning över tillgängliga instrument för en bättre tillämpning av direktivet. De flesta icke-bindande instrumenten i detta yttrande är tillämpliga när det gäller RFID-tekniken, som exempelvis tolkningsmeddelanden eller andra meddelanden, främjande av bästa metoder, användande av integritetsmärkning och granskning av tredje part. Möjligheten att anta särskilda regler för RFID-tekniken kommer att tas upp i avsnitt V. Men förbättringar är också möjliga inom den nuvarande rättsliga ramen. |
| --- | --- |

34.

Yttrandet om meddelandet om dataskyddsdirektivet innehåller en förteckning över tillgängliga instrument för en bättre tillämpning av direktivet. De flesta icke-bindande instrumenten i detta yttrande är tillämpliga när det gäller RFID-tekniken, som exempelvis tolkningsmeddelanden eller andra meddelanden, främjande av bästa metoder, användande av integritetsmärkning och granskning av tredje part. Möjligheten att anta särskilda regler för RFID-tekniken kommer att tas upp i avsnitt V. Men förbättringar är också möjliga inom den nuvarande rättsliga ramen.

Självreglerande instrument

| 35. | Europeiska datatillsynsmannen är överens med kommissionen om att det i ett första steg är lämpligt att lämna utrymme för självreglering, vilket ger de berörda parterna möjlighet att snabbt inrätta en miljö som uppfyller de rättsliga kraven och på så sätt skapar ett säkrare rättsläge. |
| --- | --- |

35.

Europeiska datatillsynsmannen är överens med kommissionen om att det i ett första steg är lämpligt att lämna utrymme för självreglering, vilket ger de berörda parterna möjlighet att snabbt inrätta en miljö som uppfyller de rättsliga kraven och på så sätt skapar ett säkrare rättsläge.

| 36. | Kommissionen förväntas i samråd med RFID-intressenterna stimulera och styra denna självregleringsprocess. I samband härmed välkomnar Europeiska datatillsynsmannen den rekommendation som aviseras i meddelandet och som förväntas innehålla specifika riktlinjer för att fastställa ”de principer som myndigheterna och andra intressenter bör tillämpa när det gäller RFID-användning”. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen förväntas i samråd med RFID-intressenterna stimulera och styra denna självregleringsprocess. I samband härmed välkomnar Europeiska datatillsynsmannen den rekommendation som aviseras i meddelandet och som förväntas innehålla specifika riktlinjer för att fastställa ”de principer som myndigheterna och andra intressenter bör tillämpa när det gäller RFID-användning”.

| 37. | Enligt meddelandet ska självregleringen utformas som en uppförandekod eller som riktlinjer för god praxis. Enligt Europeiska datatillsynsmannen bör självregleringen oberoende av vilken form den får






  — | ge konkreta och praktiska riktlinjer för specifika typer av RFID-tillämpningar och på så sätt bidra till efterlevnad av den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter, |
| --- | --- | --- |

37.

Enligt meddelandet ska självregleringen utformas som en uppförandekod eller som riktlinjer för god praxis. Enligt Europeiska datatillsynsmannen bör självregleringen oberoende av vilken form den får

—

ge konkreta och praktiska riktlinjer för specifika typer av RFID-tillämpningar och på så sätt bidra till efterlevnad av den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter,

| — | åtgärda de specifika frågor som rör skyddet av personuppgifter och de problem som uppstår i samband med generiska RFID-tillämpningar, |
| --- | --- |

—

åtgärda de specifika frågor som rör skyddet av personuppgifter och de problem som uppstår i samband med generiska RFID-tillämpningar,

| — | bidra till en enhetlig och harmoniserad tillämpning av dataskyddsdirektivet i hela EU, i synnerhet inom en sektor som sannolikt kommer att använda samma typ av RFID-tillämpningar inom hela EU, |
| --- | --- |

—

bidra till en enhetlig och harmoniserad tillämpning av dataskyddsdirektivet i hela EU, i synnerhet inom en sektor som sannolikt kommer att använda samma typ av RFID-tillämpningar inom hela EU,

| — | tillämpas av samtliga berörda intressenter. Bristande efterlevnad bör få negativa följder (möjligen ekonomiska). |
| --- | --- |

—

tillämpas av samtliga berörda intressenter. Bristande efterlevnad bör få negativa följder (möjligen ekonomiska).

| 38. | Europeiska datatillsynsmannen pekar på ett område där självreglering kommer att vara särskilt användbar. För de RFID-tillämpningar som är förenade med hantering av personuppgifter ålägger dataskyddsdirektivet de registeransvariga olika skyldigheter, särskilt enligt artikel 17 (säkerhet vid behandling) och enligt artikel 7 (personuppgifter får behandlas endast om det föreligger en tillämplig rättslig grund). I enlighet med dessa bestämmelser måste de registeransvariga på ena sidan vidta åtgärder mot en otillåten spridning av personuppgifter. På andra sidan måste de registeransvariga säkerställa att behandlingen, såsom spridning av information genom läsare, i förekommande fall, endast sker med informerat samtycke från den person som personuppgifterna hänför sig till. |
| --- | --- |

38.

Europeiska datatillsynsmannen pekar på ett område där självreglering kommer att vara särskilt användbar. För de RFID-tillämpningar som är förenade med hantering av personuppgifter ålägger dataskyddsdirektivet de registeransvariga olika skyldigheter, särskilt enligt artikel 17 (säkerhet vid behandling) och enligt artikel 7 (personuppgifter får behandlas endast om det föreligger en tillämplig rättslig grund). I enlighet med dessa bestämmelser måste de registeransvariga på ena sidan vidta åtgärder mot en otillåten spridning av personuppgifter. På andra sidan måste de registeransvariga säkerställa att behandlingen, såsom spridning av information genom läsare, i förekommande fall, endast sker med informerat samtycke från den person som personuppgifterna hänför sig till.

| 39. | Dessa bestämmelser i dataskyddsdirektivet kan tolkas som ett krav på att RFID-tillämpningar ska utvecklas med nödvändiga tekniska lösningar för att förhindra eller minimera riskerna för oönskad spridning och säkerställa att behandling eller överföring av uppgifter endast sker med informerat samtycke i förekommande fall. Europeiska datatillsynsmannen anser att ett sådant krav (dvs. att tillämpa nödvändiga tekniska lösningar för att minimera riskerna för oönskad spridning) och dess bindande art för dem som utvecklar RFID-tillämpningar, kommer att vara ännu starkare och tydligare om detta krav tas med i den kommande uppförandekoden eller i riktlinjerna för god praxis, enligt ovan. Av dessa skäl förordar Europeiska datatillsynsmannen starkt att det i kommissionens rekommendation inkluderas en sådan tolkning av dataskyddsdirektivet och att det betonas att det finns en skyldighet att utveckla RFID-tillämpningar försedda med nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra oönskad insamling eller spridning av personuppgifter. |
| --- | --- |

39.

Dessa bestämmelser i dataskyddsdirektivet kan tolkas som ett krav på att RFID-tillämpningar ska utvecklas med nödvändiga tekniska lösningar för att förhindra eller minimera riskerna för oönskad spridning och säkerställa att behandling eller överföring av uppgifter endast sker med informerat samtycke i förekommande fall. Europeiska datatillsynsmannen anser att ett sådant krav (dvs. att tillämpa nödvändiga tekniska lösningar för att minimera riskerna för oönskad spridning) och dess bindande art för dem som utvecklar RFID-tillämpningar, kommer att vara ännu starkare och tydligare om detta krav tas med i den kommande uppförandekoden eller i riktlinjerna för god praxis, enligt ovan. Av dessa skäl förordar Europeiska datatillsynsmannen starkt att det i kommissionens rekommendation inkluderas en sådan tolkning av dataskyddsdirektivet och att det betonas att det finns en skyldighet att utveckla RFID-tillämpningar försedda med nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra oönskad insamling eller spridning av personuppgifter.

Behovet av riktlinjer

| 40. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar kommissionen att i nära samarbete med expertgruppen för RFID-teknik ta fram en eller flera dokument som ger en klar ledning om hur den nuvarande rättsliga ramen ska gälla för RFID-miljön. Vägledningen bör ange praktiska sätt för hur efterlevnad av principerna i dataskyddsdirektivet och i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation ska ske. När det gäller det övergripande synsättet i vägledningen och dess konkreta innehåll, har Europeiska datatillsynsmannen följande förslag: |
| --- | --- |

40.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar kommissionen att i nära samarbete med expertgruppen för RFID-teknik ta fram en eller flera dokument som ger en klar ledning om hur den nuvarande rättsliga ramen ska gälla för RFID-miljön. Vägledningen bör ange praktiska sätt för hur efterlevnad av principerna i dataskyddsdirektivet och i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation ska ske. När det gäller det övergripande synsättet i vägledningen och dess konkreta innehåll, har Europeiska datatillsynsmannen följande förslag:

| 41. | Vägledningen med de principer som gäller RFID-användning bör vara tillräckligt fokuserad och införa ett synsätt som är specifikt för detta område. En standardlösning kommer inte att förverkliga det eftersökta syftet att säkerställa en klar och enhetlig ram. Vägledningens räckvidd måste i stället begränsas till väl definierade tillämpningar på RFID-området. |
| --- | --- |

41.

Vägledningen med de principer som gäller RFID-användning bör vara tillräckligt fokuserad och införa ett synsätt som är specifikt för detta område. En standardlösning kommer inte att förverkliga det eftersökta syftet att säkerställa en klar och enhetlig ram. Vägledningens räckvidd måste i stället begränsas till väl definierade tillämpningar på RFID-området.

| 42. | Dessutom bör riktlinjerna föreslå praktiska och effektiva metoder för att utveckla metoder och normer som kan bidra till att RFID-systemen uppfyller bestämmelserna i den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter och kommer att medföra användande av en teknik med inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design). |
| --- | --- |

42.

Dessutom bör riktlinjerna föreslå praktiska och effektiva metoder för att utveckla metoder och normer som kan bidra till att RFID-systemen uppfyller bestämmelserna i den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter och kommer att medföra användande av en teknik med inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design).

| 43. | Vid tillämpning av den gällande rättsliga ramen på RFID-miljön måste särskild uppmärksamhet ägnas tillämpningen av principerna om skydd för den personliga integriteten och de skyldigheter som åligger registeransvariga för RFID-tillämpningar. Särskilt relevanta är följande skyldigheter och principer:






  — | Principen om rätt till information, inklusive rätten att få veta när uppgifter samlas in med hjälp av läsare och i relevanta fall när produkter är försedda med RFID-etiketter. |
| --- | --- | --- |

43.

Vid tillämpning av den gällande rättsliga ramen på RFID-miljön måste särskild uppmärksamhet ägnas tillämpningen av principerna om skydd för den personliga integriteten och de skyldigheter som åligger registeransvariga för RFID-tillämpningar. Särskilt relevanta är följande skyldigheter och principer:

—

Principen om rätt till information, inklusive rätten att få veta när uppgifter samlas in med hjälp av läsare och i relevanta fall när produkter är försedda med RFID-etiketter.

| — | Samtycke som en av de juridiska grunderna för behandling av personuppgifter. Detta begrepp materialiseras i skyldigheten att inaktivera RFID-etiketterna vid försäljningsstället, om inte den person som uppgifterna gäller givit sitt samtycke (17). Rätten att få RFID-etiketterna inaktiverade tjänar också syftet att säkerställa skydd för informationen, dvs. säkerställa att de uppgifter som behandlas genom RFID-etiketter inte sprids till en icke önskad tredje part. |
| --- | --- |

—

Samtycke som en av de juridiska grunderna för behandling av personuppgifter. Detta begrepp materialiseras i skyldigheten att inaktivera RFID-etiketterna vid försäljningsstället, om inte den person som uppgifterna gäller givit sitt samtycke (17). Rätten att få RFID-etiketterna inaktiverade tjänar också syftet att säkerställa skydd för informationen, dvs. säkerställa att de uppgifter som behandlas genom RFID-etiketter inte sprids till en icke önskad tredje part.

| — | Den enskildes rätt att inte utsättas för ogynnsamma beslut som enbart baseras på den automatiserade behandlingen av en fastställd personlig profil. |
| --- | --- |

—

Den enskildes rätt att inte utsättas för ogynnsamma beslut som enbart baseras på den automatiserade behandlingen av en fastställd personlig profil.

| 44. | När det gäller rätt till information, bör vägledningen fastställa att enskilda personer måste erhålla information om behandlingen av deras personuppgifter. De bör i synnerhet bland annat underrättas om att i) det finns läsare och aktiverade RFID-etiketter på produkter och deras förpackningar, ii) följderna av denna förekomst när det gäller insamling av information och iii) det avsedda syftet med insamlingen av information. |
| --- | --- |

44.

När det gäller rätt till information, bör vägledningen fastställa att enskilda personer måste erhålla information om behandlingen av deras personuppgifter. De bör i synnerhet bland annat underrättas om att i) det finns läsare och aktiverade RFID-etiketter på produkter och deras förpackningar, ii) följderna av denna förekomst när det gäller insamling av information och iii) det avsedda syftet med insamlingen av information.

| 45. | Det kan vara lämpligt att använda logotyper som en åtgärd för att ge information. Logotyper kan användas för att underrätta om förekomsten av läsare och RFID-etiketter som förväntas vara aktiva. Enbart användningen av logotyper kommer emellertid inte att räcka för att säkerställa en korrekt behandling av information, vilket kräver att informationen lämnas till den person som uppgifterna gäller på ett klart och begripligt sätt. Användningen av logotyper bör anses som en kompletterande åtgärd till bestämmelsen om mer detaljerad information. |
| --- | --- |

45.

Det kan vara lämpligt att använda logotyper som en åtgärd för att ge information. Logotyper kan användas för att underrätta om förekomsten av läsare och RFID-etiketter som förväntas vara aktiva. Enbart användningen av logotyper kommer emellertid inte att räcka för att säkerställa en korrekt behandling av information, vilket kräver att informationen lämnas till den person som uppgifterna gäller på ett klart och begripligt sätt. Användningen av logotyper bör anses som en kompletterande åtgärd till bestämmelsen om mer detaljerad information.

Grundvalen: Principen om frivilligt deltagande

| 46. | För samtliga berörda RFID-tillämpningar bör lösningarna som en förutsättning respektera och tillämpa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället. Att möjliggöra för RFID-etiketterna att fortsätta att sända information efter försäljningen vore olagligt, om inte den registeransvarige har rättsliga grunder. Tillämpliga rättsliga grunder vore i normalfallet enbart a) samtycke av den person som uppgifterna gäller eller b) en särskild och frivillig begäran av denna enskilda person, om en sådan spridning är nödvändig för att tillhandahålla en tjänst (18). De båda rättsliga grunderna ska då betecknas som frivilligt deltagande. |
| --- | --- |

46.

För samtliga berörda RFID-tillämpningar bör lösningarna som en förutsättning respektera och tillämpa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället. Att möjliggöra för RFID-etiketterna att fortsätta att sända information efter försäljningen vore olagligt, om inte den registeransvarige har rättsliga grunder. Tillämpliga rättsliga grunder vore i normalfallet enbart a) samtycke av den person som uppgifterna gäller eller b) en särskild och frivillig begäran av denna enskilda person, om en sådan spridning är nödvändig för att tillhandahålla en tjänst (18). De båda rättsliga grunderna ska då betecknas som frivilligt deltagande.

| 47. | Enligt principen om frivilligt deltagande bör RFID-etiketterna inaktiveras vid försäljningen, om inte den enskilde som köpt artikeln med vidhängande etikett vill att den lämnas aktiv. Genom att utnyttja rätten att låta etiketten förbli aktiv, skulle den enskilde ge sitt samtycke till ytterligare behandling av hans eller hennes personuppgifter, exempelvis överföring av uppgifterna till läsaren vid nästa besök hos den registeransvarige. |
| --- | --- |

47.

Enligt principen om frivilligt deltagande bör RFID-etiketterna inaktiveras vid försäljningen, om inte den enskilde som köpt artikeln med vidhängande etikett vill att den lämnas aktiv. Genom att utnyttja rätten att låta etiketten förbli aktiv, skulle den enskilde ge sitt samtycke till ytterligare behandling av hans eller hennes personuppgifter, exempelvis överföring av uppgifterna till läsaren vid nästa besök hos den registeransvarige.

| 48. | För att klara av den ökande mångfalden av RFID-tillämpningar och underlätta utvecklingen av nya innovativa företagsmodeller, understryker Europeiska datatillsynsmannen vikten av en flexibel strategi. Flexibilitet måste erbjudas vid tillämpning av frivillighetsprincipen. |
| --- | --- |

48.

För att klara av den ökande mångfalden av RFID-tillämpningar och underlätta utvecklingen av nya innovativa företagsmodeller, understryker Europeiska datatillsynsmannen vikten av en flexibel strategi. Flexibilitet måste erbjudas vid tillämpning av frivillighetsprincipen.

| 49. | Alternativen till tillämpning av frivillighetsprincipen är av många slag. Exempelvis skulle man som ett alternativ till att avlägsna etiketten kunna tänka sig att etiketten blockeras, tillfälligt inaktiveras eller enligt en säkerhetsmodell som går under namnet den återuppståndna ankungen
   (19) binds till en särskild användare. När det gäller en etikett med kort livslängd, skulle också den på etiketten angivna adressen, som noggrant anger information som är lagrad i en databas, kunna raderas från referensdatabasen, varvid vidare behandling av ytterligare uppgifter som samlas in genom etiketten skulle undvikas. |
| --- | --- |

49.

Alternativen till tillämpning av frivillighetsprincipen är av många slag. Exempelvis skulle man som ett alternativ till att avlägsna etiketten kunna tänka sig att etiketten blockeras, tillfälligt inaktiveras eller enligt en säkerhetsmodell som går under namnet den återuppståndna ankungen
   (19) binds till en särskild användare. När det gäller en etikett med kort livslängd, skulle också den på etiketten angivna adressen, som noggrant anger information som är lagrad i en databas, kunna raderas från referensdatabasen, varvid vidare behandling av ytterligare uppgifter som samlas in genom etiketten skulle undvikas.

| 50. | Sammanfattningsvis, även om Europeiska datatillsynsmannen anför skäl för att principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället är en juridisk skyldighet som i de flesta fall redan är i kraft enligt dataskyddsdirektivet, finns det goda skäl att klart ange denna skyldighet i självreglerande instrument, vilket också gäller för att säkerställa att principen kommer att tillämpas på det mest ändamålsenliga sättet. Särskild tillämpning är under alla förhållanden nödvändig för de RFID-tillämpningar som inte omfattas av dataskyddsdirektivet. |
| --- | --- |

50.

Sammanfattningsvis, även om Europeiska datatillsynsmannen anför skäl för att principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället är en juridisk skyldighet som i de flesta fall redan är i kraft enligt dataskyddsdirektivet, finns det goda skäl att klart ange denna skyldighet i självreglerande instrument, vilket också gäller för att säkerställa att principen kommer att tillämpas på det mest ändamålsenliga sättet. Särskild tillämpning är under alla förhållanden nödvändig för de RFID-tillämpningar som inte omfattas av dataskyddsdirektivet.

Behovet av inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design)

| 51. | För att minimera hoten mot skyddet för personlig integritet och personuppgifter, stöds i kommissionens meddelande i avsnitt 3.2 på sidan 6 idén om att utarbeta specifikationer och anta konstruktionskriterier på ett tidigt stadium. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar detta synsätt. Antagandet av specifikationer och konstruktionskriterier, även kallat ”bästa tillgängliga teknik” (BAT), kommer förvisso att effektivt bidra till efterlevnaden av dataskyddsförordningen och säkerhetskrav. Denna identifiering av tekniska och organisatoriska kriterier kommer, om den ses över ofta, att stärka den modell för symbios mellan integritets- och säkerhetskrav som Europeiska unionen håller på att utveckla. |
| --- | --- |

51.

För att minimera hoten mot skyddet för personlig integritet och personuppgifter, stöds i kommissionens meddelande i avsnitt 3.2 på sidan 6 idén om att utarbeta specifikationer och anta konstruktionskriterier på ett tidigt stadium. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar detta synsätt. Antagandet av specifikationer och konstruktionskriterier, även kallat ”bästa tillgängliga teknik” (BAT), kommer förvisso att effektivt bidra till efterlevnaden av dataskyddsförordningen och säkerhetskrav. Denna identifiering av tekniska och organisatoriska kriterier kommer, om den ses över ofta, att stärka den modell för symbios mellan integritets- och säkerhetskrav som Europeiska unionen håller på att utveckla.

| 52. | En fullgod definition av BAT för personlig integritet och skydd av personuppgifter för RFID-system kommer också att vara avgörande för att bygga upp en förtroendeingivande miljö som kommer att förstärka en utbredd acceptans bland de slutliga användarna samt för den europeiska industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

52.

En fullgod definition av BAT för personlig integritet och skydd av personuppgifter för RFID-system kommer också att vara avgörande för att bygga upp en förtroendeingivande miljö som kommer att förstärka en utbredd acceptans bland de slutliga användarna samt för den europeiska industrins konkurrenskraft.

| 53. | Förfarandet för att välja ut bästa tekniska lösningar för RFID-system bör få stöd av konsekvensbedömningar för personlig integritet och skydd för personuppgifter, vilka man fortfarande behöver satsa på. Europeiska datatillsynsmannen anser att Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet och Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum tillsammans med berörda intressenter inom industrin kan bidra till identifiering av bästa tillgängliga teknik och utveckling av sådana metoder. Genom att nyligen lansera projektet ”Technische Richtlinien für den sicheren RFID-Einsatz” (Tekniska riktlinjer för säker användning av RFID-tekniken) gav det tyska förbundsorganet Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik (BSI) ett passande och illustrativt exempel (20) på den bästa tillgängliga teknik som nu bör utvecklas på europeisk nivå. |
| --- | --- |

53.

Förfarandet för att välja ut bästa tekniska lösningar för RFID-system bör få stöd av konsekvensbedömningar för personlig integritet och skydd för personuppgifter, vilka man fortfarande behöver satsa på. Europeiska datatillsynsmannen anser att Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet och Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum tillsammans med berörda intressenter inom industrin kan bidra till identifiering av bästa tillgängliga teknik och utveckling av sådana metoder. Genom att nyligen lansera projektet ”Technische Richtlinien für den sicheren RFID-Einsatz” (Tekniska riktlinjer för säker användning av RFID-tekniken) gav det tyska förbundsorganet Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik (BSI) ett passande och illustrativt exempel (20) på den bästa tillgängliga teknik som nu bör utvecklas på europeisk nivå.

| 54. | Normer kan också spela en avgörande roll för att principen om inbyggda skyddsmekanismer som skydd för den personliga integriteten vid produktens utformning antas på ett tidigt stadium. Kommissionen bör därför bidra till man antar skyddsåtgärder för personlig integritet och personuppgifter vid utvecklingen av internationella normer för RFID-tekniken. Artikel 29-arbetsgruppen har i sitt arbetsdokument (21) om RFID-tekniken klart illustrerat möjligheten av att normer kan bidra till utvecklingen av RFID-system som går väl ihop med den personliga integriteten. |
| --- | --- |

54.

Normer kan också spela en avgörande roll för att principen om inbyggda skyddsmekanismer som skydd för den personliga integriteten vid produktens utformning antas på ett tidigt stadium. Kommissionen bör därför bidra till man antar skyddsåtgärder för personlig integritet och personuppgifter vid utvecklingen av internationella normer för RFID-tekniken. Artikel 29-arbetsgruppen har i sitt arbetsdokument (21) om RFID-tekniken klart illustrerat möjligheten av att normer kan bidra till utvecklingen av RFID-system som går väl ihop med den personliga integriteten.

| 55. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom den ståndpunkt som kommissionen antagit när det gäller forskning och utveckling avseende RFID-tekniken samt behovet av att minska riskerna för den personliga integriteten. Principen om inbyggda skyddsmekanismer för skydd av den personliga integriteten vid produktutformningen behöver förvisso införas så tidigt som möjligt i utvecklingen av tekniken, något som på ett bättre sätt bidrar till deras överensstämmelse med den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen kommer som kort anges i årsrapporten för 2006 att stödja denna strävan genom att från fall till fall lämna yttranden och råd om projekt inom 7:e ramprogrammet (2007-2013). |
| --- | --- |

55.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar dessutom den ståndpunkt som kommissionen antagit när det gäller forskning och utveckling avseende RFID-tekniken samt behovet av att minska riskerna för den personliga integriteten. Principen om inbyggda skyddsmekanismer för skydd av den personliga integriteten vid produktutformningen behöver förvisso införas så tidigt som möjligt i utvecklingen av tekniken, något som på ett bättre sätt bidrar till deras överensstämmelse med den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen kommer som kort anges i årsrapporten för 2006 att stödja denna strävan genom att från fall till fall lämna yttranden och råd om projekt inom 7:e ramprogrammet (2007-2013).

V.   BEHÖVS DET SÄRSKILDA LAGSTIFTNINGSÅTGÄRDER?

| 56. | Självreglering är kanske inte tillräckligt för en full tillämpning av den nu gällande rättsliga ramen för skydd av personlig integritet och personuppgifter. Även om självreglering uppfyller de ovan nämnda kraven, är tillämpningen frivillig och påföljder för att kraven inte efterlevs kan inte alltid ges på ett effektivt sätt. Dessutom kan bindande rättsliga åtgärder fortfarande behövas för att säkerställa den enskildes rätt till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Behovet är ännu större när det självreglerande förfarandet misslyckas. |
| --- | --- |

56.

Självreglering är kanske inte tillräckligt för en full tillämpning av den nu gällande rättsliga ramen för skydd av personlig integritet och personuppgifter. Även om självreglering uppfyller de ovan nämnda kraven, är tillämpningen frivillig och påföljder för att kraven inte efterlevs kan inte alltid ges på ett effektivt sätt. Dessutom kan bindande rättsliga åtgärder fortfarande behövas för att säkerställa den enskildes rätt till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Behovet är ännu större när det självreglerande förfarandet misslyckas.

| 57. | En avgörande fråga är vilka rättsliga instrument som behövs för att säkerställa att RFID-tillämpningarna faktiskt utvecklas med de nödvändiga tekniska lösningarna för att förhindra eller minimera riskerna för skyddet av personlig integritet och personuppgifter och att de registeransvariga vidtar adekvata åtgärder för efterlevnad av sina skyldigheter enligt den gällande rättsliga ramen. Detta ger upphov till några ytterligare frågor:






  — | Behövs det särskilda regler? |
| --- | --- | --- |

57.

En avgörande fråga är vilka rättsliga instrument som behövs för att säkerställa att RFID-tillämpningarna faktiskt utvecklas med de nödvändiga tekniska lösningarna för att förhindra eller minimera riskerna för skyddet av personlig integritet och personuppgifter och att de registeransvariga vidtar adekvata åtgärder för efterlevnad av sina skyldigheter enligt den gällande rättsliga ramen. Detta ger upphov till några ytterligare frågor:

—

Behövs det särskilda regler?

| — | Om så är fallet, kan dessa regler antas inom den gällande rättsliga ramen, exempelvis genom att använda nuvarande kommittéförfaranden? |
| --- | --- |

—

Om så är fallet, kan dessa regler antas inom den gällande rättsliga ramen, exempelvis genom att använda nuvarande kommittéförfaranden?

| — | Är det nödvändigt med ett nytt rättsligt instrument för att säkerställa en effektiv utveckling av RFID-tillämpningar med inbyggd teknik för förbättrat skydd av den personliga integriteten? |
| --- | --- |

—

Är det nödvändigt med ett nytt rättsligt instrument för att säkerställa en effektiv utveckling av RFID-tillämpningar med inbyggd teknik för förbättrat skydd av den personliga integriteten?

| 58. | Detta avsnitt kommer att behandla möjligheterna av att införa bindande rättsliga åtgärder inom den gällande rättsliga ramen, medan avsnitt VI diskuterar behovet av ett nytt rättsligt instrument, eftersom det är en separat fråga. |
| --- | --- |

58.

Detta avsnitt kommer att behandla möjligheterna av att införa bindande rättsliga åtgärder inom den gällande rättsliga ramen, medan avsnitt VI diskuterar behovet av ett nytt rättsligt instrument, eftersom det är en separat fråga.

| 59. | För det första bör särskild uppmärksamhet ägnas åt bestämmelserna i artikel 17 i direktiv 95/46/EG, artikel 14.3 i direktiv 2002/58/EG och artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG. I enlighet med artikel 14.3 kan medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att terminalutrustning är så konstruerad att den är förenlig med användarnas rätt till skydd och kontroll av sina personuppgifter i enlighet med direktiv 1999/5/EG (22). I artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG föreskrivs det att kommissionen, med ett kommittéförfarande, får besluta att utrustning i vissa utrustningsklasser eller viss slags utrustning ska vara så konstruerad att den innehåller skyddsmekanismer för att säkerställa att användarens och abonnentens personuppgifter och privatliv skyddas. Bestämmelserna i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG har ännu inte kommit till användning. |
| --- | --- |

59.

För det första bör särskild uppmärksamhet ägnas åt bestämmelserna i artikel 17 i direktiv 95/46/EG, artikel 14.3 i direktiv 2002/58/EG och artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG. I enlighet med artikel 14.3 kan medlemsstaterna vidta åtgärder för att säkerställa att terminalutrustning är så konstruerad att den är förenlig med användarnas rätt till skydd och kontroll av sina personuppgifter i enlighet med direktiv 1999/5/EG (22). I artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG föreskrivs det att kommissionen, med ett kommittéförfarande, får besluta att utrustning i vissa utrustningsklasser eller viss slags utrustning ska vara så konstruerad att den innehåller skyddsmekanismer för att säkerställa att användarens och abonnentens personuppgifter och privatliv skyddas. Bestämmelserna i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG har ännu inte kommit till användning.

| 60. | Dessa bestämmelser ger lagstiftaren, på nationell och på gemenskapsnivå, befogenhet att föreskriva att skyddsmekanismer för den personliga integriteten måste inkluderas vid konstruktionen av RFID-system, vilket är ett koncept som går under namnet ”privacy by design” (23). Det krävs också att bästa tillgängliga teknik används. |
| --- | --- |

60.

Dessa bestämmelser ger lagstiftaren, på nationell och på gemenskapsnivå, befogenhet att föreskriva att skyddsmekanismer för den personliga integriteten måste inkluderas vid konstruktionen av RFID-system, vilket är ett koncept som går under namnet ”privacy by design” (23). Det krävs också att bästa tillgängliga teknik används.

| 61. | För att användningen av konceptet inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design) ska bli obligatorisk, rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen använder sig av mekanismen i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG i samråd med expertgruppen för RFID-tekniken. |
| --- | --- |

61.

För att användningen av konceptet inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design) ska bli obligatorisk, rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen använder sig av mekanismen i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG i samråd med expertgruppen för RFID-tekniken.

| 62. | För det andra är det möjligt att specificera tillämpningen av den nu rådande rättsliga ramen på RFID-tekniken genom en ändring dessa direktiv. Som tidigare sagts har kommissionen just lagt fram ett förslag till ändring av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation med en ny bestämmelse med detta synsätt. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar denna första bekräftelse på att detta direktiv kan tillämpas på RFID-tillämpningar. Europeiska datatillsynsmannen kommer att behandla särskilda frågor i samband med förhållandet mellan direktivet om integritet och elektronisk kommunikation och RFID-tekniken i sitt yttrande om förslaget till ändring, vilket kommer att läggas fram i början av 2008. |
| --- | --- |

62.

För det andra är det möjligt att specificera tillämpningen av den nu rådande rättsliga ramen på RFID-tekniken genom en ändring dessa direktiv. Som tidigare sagts har kommissionen just lagt fram ett förslag till ändring av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation med en ny bestämmelse med detta synsätt. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar denna första bekräftelse på att detta direktiv kan tillämpas på RFID-tillämpningar. Europeiska datatillsynsmannen kommer att behandla särskilda frågor i samband med förhållandet mellan direktivet om integritet och elektronisk kommunikation och RFID-tekniken i sitt yttrande om förslaget till ändring, vilket kommer att läggas fram i början av 2008.

| 63. | Med beaktande av att kommissionen inte planerar någon ändring av dataskyddsdirektivet inom den närmaste framtiden (24) är möjligheterna till en specificering av tillämpningen av den nu gällande rättsliga ramen på RFID-tekniken begränsad. |
| --- | --- |

63.

Med beaktande av att kommissionen inte planerar någon ändring av dataskyddsdirektivet inom den närmaste framtiden (24) är möjligheterna till en specificering av tillämpningen av den nu gällande rättsliga ramen på RFID-tekniken begränsad.

VI.   BEHÖVS DET EN SÄRSKILD RÄTTSLIG RAM FÖR RFID-TEKNIKEN?

Kommissionens avsikter

| 64. | Meddelandet (25) understryker vikten av säkerhet och inbyggda skyddsmekanismer för personlig integritet (privacy by design) Det krävs också deltagande av samtliga intressenter. Det huvudsakliga resultatet av kommissionens insatser kommer att bli ”en rekommendation för att fastställa de principer som myndigheterna och andra intressenter bör tillämpa när det gäller RFID-användning”. Rekommendationen kommer troligen att antas under våren 2008. Ambitionerna med avseende på lagstiftningen är i meddelandet uppdelade i två steg. Kommissionen kommer att






  — | överväga lämpliga bestämmelser avseende RFID-tekniken i det kommande förslaget till ändring av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. Som tidigare sagts lade kommissionen i november 2007 fram ett förslag till en sådan ändring av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation, vari det bekräftas att RFID-tillämpningar (26) omfattas av direktivet, men utan att föreslå en utvidgning av direktivets räckvidd till att omfatta privata nätverk, |
| --- | --- | --- |

64.

Meddelandet (25) understryker vikten av säkerhet och inbyggda skyddsmekanismer för personlig integritet (privacy by design) Det krävs också deltagande av samtliga intressenter. Det huvudsakliga resultatet av kommissionens insatser kommer att bli ”en rekommendation för att fastställa de principer som myndigheterna och andra intressenter bör tillämpa när det gäller RFID-användning”. Rekommendationen kommer troligen att antas under våren 2008. Ambitionerna med avseende på lagstiftningen är i meddelandet uppdelade i två steg. Kommissionen kommer att

—

överväga lämpliga bestämmelser avseende RFID-tekniken i det kommande förslaget till ändring av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. Som tidigare sagts lade kommissionen i november 2007 fram ett förslag till en sådan ändring av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation, vari det bekräftas att RFID-tillämpningar (26) omfattas av direktivet, men utan att föreslå en utvidgning av direktivets räckvidd till att omfatta privata nätverk,

| — | göra en bedömning av behovet av ytterligare lagstiftningsåtgärder för att skydda personlig integritet och personuppgifter. |
| --- | --- |

—

göra en bedömning av behovet av ytterligare lagstiftningsåtgärder för att skydda personlig integritet och personuppgifter.

| 65. | Man kan förvänta sig att kommissionen i enlighet med denna politik inte avser att föreslå en ny särskild lagstiftning för skydd av personlig integritet och personuppgifter inom området RFID-teknik, åtminstone inte på kort sikt. |
| --- | --- |

65.

Man kan förvänta sig att kommissionen i enlighet med denna politik inte avser att föreslå en ny särskild lagstiftning för skydd av personlig integritet och personuppgifter inom området RFID-teknik, åtminstone inte på kort sikt.

Ramar för lagstiftaren

| 66. | I sitt yttrande om meddelandet om dataskyddsdirektivet angav Europeiska datatillsynsmannen lagstiftningsåtgärder rörande hanteringen av personuppgifter, vilka kan sammanfattas på följande sätt:






  — | För det första bör grundprincipen för skydd av personuppgifter behållas: ”Det behövs inga nya principer, men det finns ett klart behov av andra administrativa lösningar som dels är effektiva och anpassade till nätverkssamhället och dessutom leder till minskade administrativa kostnader” (27). |
| --- | --- | --- |

66.

I sitt yttrande om meddelandet om dataskyddsdirektivet angav Europeiska datatillsynsmannen lagstiftningsåtgärder rörande hanteringen av personuppgifter, vilka kan sammanfattas på följande sätt:

—

För det första bör grundprincipen för skydd av personuppgifter behållas: ”Det behövs inga nya principer, men det finns ett klart behov av andra administrativa lösningar som dels är effektiva och anpassade till nätverkssamhället och dessutom leder till minskade administrativa kostnader” (27).

| — | För det andra bör lagstiftningsförslag endast läggas fram om det i tillräcklig utsträckning påvisats att det är nödvändigt och proportionellt. Av detta skäl bör den allmänna rättsliga ramen för skydd av personuppgifter inte ändras på kort sikt. |
| --- | --- |

—

För det andra bör lagstiftningsförslag endast läggas fram om det i tillräcklig utsträckning påvisats att det är nödvändigt och proportionellt. Av detta skäl bör den allmänna rättsliga ramen för skydd av personuppgifter inte ändras på kort sikt.

| — | För det tredje kan utvecklingen i samhället leda till särskilda rättsliga ramar för att anpassa principerna i dataskyddsdirektivet till frågor som väcks av en särskild teknik, som RFID-tekniken. Det står klart att kraven på nödvändighet och proportionalitet även i detta sammanhang måste vara uppfyllda. |
| --- | --- |

—

För det tredje kan utvecklingen i samhället leda till särskilda rättsliga ramar för att anpassa principerna i dataskyddsdirektivet till frågor som väcks av en särskild teknik, som RFID-tekniken. Det står klart att kraven på nödvändighet och proportionalitet även i detta sammanhang måste vara uppfyllda.

| 67. | Som nästa steg är det lämpligt att närmare ange de förväntningar som lagstiftaren möter på RFID-området:






  — | Lagstiftningen måste vara flexibel och lämna utrymme för innovationer och teknisk utveckling. Detta bör leda till en lagstiftning som är tillräckligt teknikneutral. |
| --- | --- | --- |

67.

Som nästa steg är det lämpligt att närmare ange de förväntningar som lagstiftaren möter på RFID-området:

—

Lagstiftningen måste vara flexibel och lämna utrymme för innovationer och teknisk utveckling. Detta bör leda till en lagstiftning som är tillräckligt teknikneutral.

| — | Som andra steg behöver lagstiftaren erbjuda rättssäkerhet. Detta bör leda till en lagstiftning som är tillräckligt specifik. Intressenter måste exakt veta hur deras agerande är reglerat. |
| --- | --- |

—

Som andra steg behöver lagstiftaren erbjuda rättssäkerhet. Detta bör leda till en lagstiftning som är tillräckligt specifik. Intressenter måste exakt veta hur deras agerande är reglerat.

| — | För det tredje måste lagstiftningen på ett effektivt sätt skydda alla berättigade intressen som står på spel. Detta kräver under alla förhållanden upprätthållande av lagstiftningen och klart fastställda ansvarsförhållanden: vilken part har ansvaret för vilket agerande (28)? Dessa krav är ännu mer framträdande när det gäller skydd av personlig integritet och personuppgifter, människans grundläggande rättigheter enligt Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

För det tredje måste lagstiftningen på ett effektivt sätt skydda alla berättigade intressen som står på spel. Detta kräver under alla förhållanden upprätthållande av lagstiftningen och klart fastställda ansvarsförhållanden: vilken part har ansvaret för vilket agerande (28)? Dessa krav är ännu mer framträdande när det gäller skydd av personlig integritet och personuppgifter, människans grundläggande rättigheter enligt Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Europeiska datatillsynsmannens ståndpunkt

| 68. | Det står helt klart för Europeiska datatillsynsmannen att all teknisk utveckling inte bör leda till åtgärder från de europeiska lagstiftarnas sida. Teknisk utveckling kan gå fort, medan antagande och ikraftträdande av lagstiftning tar tid och bör göra det. Lagstiftning bör vara resultatet av en avvägning mellan samtliga intressen som står på spel. När instrumentet direktiv väljs, behövs ännu mer tid, eftersom direktiv måste genomföras till fullo i medlemsstaternas rättssystem. |
| --- | --- |

68.

Det står helt klart för Europeiska datatillsynsmannen att all teknisk utveckling inte bör leda till åtgärder från de europeiska lagstiftarnas sida. Teknisk utveckling kan gå fort, medan antagande och ikraftträdande av lagstiftning tar tid och bör göra det. Lagstiftning bör vara resultatet av en avvägning mellan samtliga intressen som står på spel. När instrumentet direktiv väljs, behövs ännu mer tid, eftersom direktiv måste genomföras till fullo i medlemsstaternas rättssystem.

| 69. | RFID-tekniken är emellertid inte bara ännu en teknisk utveckling, vilket har framhållits i flera delar i detta yttrande. Meddelandet hänvisar till RFID-tekniken som ingångsporten till en ny utvecklingsfas för informationssamhället, vilket ofta kallas sakernas internet, och RFID-etiketter kommer att utgöra huvudelement i den intelligenta miljön. Dessa miljöer är också ett viktiga steg i utvecklingen av vad som ofta kallas övervakningssamhället
   (29). Mot denna bakgrund kan det vara berättigat att vidta lagstiftningsåtgärder på detta område. RFID-tekniken kan leda till en kvalitativ förändring. |
| --- | --- |

69.

RFID-tekniken är emellertid inte bara ännu en teknisk utveckling, vilket har framhållits i flera delar i detta yttrande. Meddelandet hänvisar till RFID-tekniken som ingångsporten till en ny utvecklingsfas för informationssamhället, vilket ofta kallas sakernas internet, och RFID-etiketter kommer att utgöra huvudelement i den intelligenta miljön. Dessa miljöer är också ett viktiga steg i utvecklingen av vad som ofta kallas övervakningssamhället
   (29). Mot denna bakgrund kan det vara berättigat att vidta lagstiftningsåtgärder på detta område. RFID-tekniken kan leda till en kvalitativ förändring.

| 70. | I detta perspektiv rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man överväger antagandet av (ett förslag till) gemenskapslagstiftning som reglerar huvudfrågorna när det gäller användningen av RFID-tekniken inom berörda sektorer, om en korrekt tillämpning av den gällande rättsliga ramen inte leder till något resultat. Efter dess ikraftträdande måste en sådan lagstiftningsåtgärd betraktas som lex specialis i förhållande till den allmänna ramen för skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

70.

I detta perspektiv rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man överväger antagandet av (ett förslag till) gemenskapslagstiftning som reglerar huvudfrågorna när det gäller användningen av RFID-tekniken inom berörda sektorer, om en korrekt tillämpning av den gällande rättsliga ramen inte leder till något resultat. Efter dess ikraftträdande måste en sådan lagstiftningsåtgärd betraktas som lex specialis i förhållande till den allmänna ramen för skyddet av personuppgifter.

| 71. | Antagandet av ett sådant rättsligt instrument skulle ge följande fördelar:






  — | Instrumentet skulle kunna fastställa de väsentliga parametrarna för de självreglerande mekanismerna. |
| --- | --- | --- |

71.

Antagandet av ett sådant rättsligt instrument skulle ge följande fördelar:

—

Instrumentet skulle kunna fastställa de väsentliga parametrarna för de självreglerande mekanismerna.

| — | Möjligheten att ett rättsligt instrument kommer att antas kan tänkas visa sig vara en effektiv sporre för intressenterna att inrätta självreglerande mekanismer som ger ett korrekt skydd. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att ett rättsligt instrument kommer att antas kan tänkas visa sig vara en effektiv sporre för intressenterna att inrätta självreglerande mekanismer som ger ett korrekt skydd.

| 72. | För att göra det mer praktiskt skulle kommissionen kunna anmodas att utarbeta dokument för samråd om för- och nackdelarna med en särskild lagstiftning och om huvuddelarna i en sådan lagstiftning. Intressenterna kan naturligtvis ombes att bidra till detta samråd. Artikel 29-arbetsgruppen kan också delta. |
| --- | --- |

72.

För att göra det mer praktiskt skulle kommissionen kunna anmodas att utarbeta dokument för samråd om för- och nackdelarna med en särskild lagstiftning och om huvuddelarna i en sådan lagstiftning. Intressenterna kan naturligtvis ombes att bidra till detta samråd. Artikel 29-arbetsgruppen kan också delta.

Möjliga sätt

| 73. | Lagstiftarens intervention skulle kunna ombesörja en skräddarsydd rättslig ram, som består av en blandning av regleringsinstrument som specificerar och kompletterar den nu gällande rättsliga ramen. Denna skräddarsydda rättsliga ram bör vara baserad på kända principer för skydd av personuppgifter och bör inriktas på fördelning av ansvar och på effektivitet hos kontrollmekanismerna. |
| --- | --- |

73.

Lagstiftarens intervention skulle kunna ombesörja en skräddarsydd rättslig ram, som består av en blandning av regleringsinstrument som specificerar och kompletterar den nu gällande rättsliga ramen. Denna skräddarsydda rättsliga ram bör vara baserad på kända principer för skydd av personuppgifter och bör inriktas på fördelning av ansvar och på effektivitet hos kontrollmekanismerna.

| 74. | Ett särskilt skäl för att en sådan skräddarsydd lagstiftning kan behövas är att inte alla RFID-tillämpningar medför en hantering av personuppgifter. Om RFID-tillämpningar med andra ord inte innebär hantering av personuppgifter, är de parter som är involverade i framställning och försäljning av aktiva RFID-produkter inte juridiskt bundna att vidta några tekniska åtgärder för att förhindra smyglyssning eller uppsättning av läsare utan att informera enskilda individer om detta. Som påvisats finns det ändå risk för den personliga integriteten när det gäller sådana RFID-tillämpningar, genom möjligheten att övervaka enskilda individer, och det krävs därför samma typ av skyddsåtgärder för den personliga integriteten. Det kan vara fallet vid etikettmärkning av konsumentprodukter innan de kommer till försäljningsstället. Sammanfattningsvis kan RFID-tillämpningar som inte hanterar personuppgifter fortfarande utgöra ett hot mot den personliga integriteten genom att de möjliggör en dold övervakning och användning av informationen för oacceptabla syften. |
| --- | --- |

74.

Ett särskilt skäl för att en sådan skräddarsydd lagstiftning kan behövas är att inte alla RFID-tillämpningar medför en hantering av personuppgifter. Om RFID-tillämpningar med andra ord inte innebär hantering av personuppgifter, är de parter som är involverade i framställning och försäljning av aktiva RFID-produkter inte juridiskt bundna att vidta några tekniska åtgärder för att förhindra smyglyssning eller uppsättning av läsare utan att informera enskilda individer om detta. Som påvisats finns det ändå risk för den personliga integriteten när det gäller sådana RFID-tillämpningar, genom möjligheten att övervaka enskilda individer, och det krävs därför samma typ av skyddsåtgärder för den personliga integriteten. Det kan vara fallet vid etikettmärkning av konsumentprodukter innan de kommer till försäljningsstället. Sammanfattningsvis kan RFID-tillämpningar som inte hanterar personuppgifter fortfarande utgöra ett hot mot den personliga integriteten genom att de möjliggör en dold övervakning och användning av informationen för oacceptabla syften.

| 75. | Europeiska datatillsynsmannen anser att denna olyckliga utgång bör undvikas. Eftersom nu gällande lagstiftning delvis, åtminstone när det gäller RFID-tillämpningar som inte hanterar personuppgifter, misslyckas med att möta detta hot mot den personliga integriteten och med tanke på tillkortakommandena när det gäller lösningar med icke-bindande regler, tycks det vara nödvändigt att använda tvingande rättsliga åtgärder för att säkerställa ett tillfredställande resultat. |
| --- | --- |

75.

Europeiska datatillsynsmannen anser att denna olyckliga utgång bör undvikas. Eftersom nu gällande lagstiftning delvis, åtminstone när det gäller RFID-tillämpningar som inte hanterar personuppgifter, misslyckas med att möta detta hot mot den personliga integriteten och med tanke på tillkortakommandena när det gäller lösningar med icke-bindande regler, tycks det vara nödvändigt att använda tvingande rättsliga åtgärder för att säkerställa ett tillfredställande resultat.

| 76. | Sådana åtgärder bör under alla förhållanden






  — | fastställa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället som en klar och obestridlig rättslig skyldighet, även för RFID-tillämpningar som faller utanför räckvidden för dataskyddsdirektivet (30), |
| --- | --- | --- |

76.

Sådana åtgärder bör under alla förhållanden

—

fastställa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället som en klar och obestridlig rättslig skyldighet, även för RFID-tillämpningar som faller utanför räckvidden för dataskyddsdirektivet (30),

| — | säkerställa en obligatorisk utveckling av RFID-tillämpningar med lämplig teknisk konstruktion, såsom mekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design). |
| --- | --- |

—

säkerställa en obligatorisk utveckling av RFID-tillämpningar med lämplig teknisk konstruktion, såsom mekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design).

VII.   FÖRVALTNING

| 77. | Även om den inneboende gränsöverskridande dimensionen hos RFID-systemen i meddelandet endast behandlas inom den inre marknaden, anser Europeiska datatillsynsmannen att denna dimension måste hanteras på en vidare internationell nivå. RFID-systemen är redan gränsöverskridande i butiken, eftersom etiketten kanske inte upphör att vara verksam på försäljningsstället. När det gäller det övergripande RFID-systemet, blir denna teknik gränsöverskridande när överföring av personuppgifter till tredjeland kan ske om tillverkaren av den etiketterade artikeln, som omfattas av ett RFID-system, är baserad utanför Europeiska unionen (31). |
| --- | --- |

77.

Även om den inneboende gränsöverskridande dimensionen hos RFID-systemen i meddelandet endast behandlas inom den inre marknaden, anser Europeiska datatillsynsmannen att denna dimension måste hanteras på en vidare internationell nivå. RFID-systemen är redan gränsöverskridande i butiken, eftersom etiketten kanske inte upphör att vara verksam på försäljningsstället. När det gäller det övergripande RFID-systemet, blir denna teknik gränsöverskridande när överföring av personuppgifter till tredjeland kan ske om tillverkaren av den etiketterade artikeln, som omfattas av ett RFID-system, är baserad utanför Europeiska unionen (31).

| 78. | Ur ett framtidsperspektiv utgör också förvaltningen av RFID-systemens referensdatabaser en viktig dimension för en korrekt efterlevnad av den europeiska rättsliga ramen för skydd av personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar enträget till att man finner en lösning, eftersom en ytterligare erodering av den rättsliga ramen inte kan accepteras. |
| --- | --- |

78.

Ur ett framtidsperspektiv utgör också förvaltningen av RFID-systemens referensdatabaser en viktig dimension för en korrekt efterlevnad av den europeiska rättsliga ramen för skydd av personuppgifter. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar enträget till att man finner en lösning, eftersom en ytterligare erodering av den rättsliga ramen inte kan accepteras.

| 79. | Europeiska datatillsynsmannen förutser att förvaltningen av RFID-tekniken kommer att utgöra en betydande utmaning och kräva avsevärda investeringar. Man måste komma fram till vad som är rätt forum för förhandlingar och en lämplig infrastruktur för styrning för att säkerställa att rätten till skydd av personuppgifter respekteras på ett korrekt sätt i dessa internationella miljöer. |
| --- | --- |

79.

Europeiska datatillsynsmannen förutser att förvaltningen av RFID-tekniken kommer att utgöra en betydande utmaning och kräva avsevärda investeringar. Man måste komma fram till vad som är rätt forum för förhandlingar och en lämplig infrastruktur för styrning för att säkerställa att rätten till skydd av personuppgifter respekteras på ett korrekt sätt i dessa internationella miljöer.

| 80. | Med tanke på detta uppmanar Europeiska datatillsynsmannen kommissionen att lägga fram sina synpunkter om förvaltning, möjligen i samråd med RFID-intressenterna. |
| --- | --- |

80.

Med tanke på detta uppmanar Europeiska datatillsynsmannen kommissionen att lägga fram sina synpunkter om förvaltning, möjligen i samråd med RFID-intressenterna.

VIII.   SLUTSATSER

| 81. | Datatillsynsmannen välkomnar kommissionens meddelande om RFID-tekniken, eftersom det tar upp huvudfrågorna i samband med spridningen av RFID-teknik utan att försumma de avgörande frågorna som hänför sig till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Datatillsynsmannen instämmer i synpunkten att RFID-systemen kan komma att spela en avgörande roll i utvecklingen av informationssamhället, något som man vanligen hänvisar till som ”sakernas internet”. |
| --- | --- |

81.

Datatillsynsmannen välkomnar kommissionens meddelande om RFID-tekniken, eftersom det tar upp huvudfrågorna i samband med spridningen av RFID-teknik utan att försumma de avgörande frågorna som hänför sig till skydd av personlig integritet och personuppgifter. Datatillsynsmannen instämmer i synpunkten att RFID-systemen kan komma att spela en avgörande roll i utvecklingen av informationssamhället, något som man vanligen hänvisar till som ”sakernas internet”.

Klargörande av konsekvenserna

| 82. | Den utbredda användningen av RFID-tekniken är något grundläggande nytt och kan få avgörande inverkan på vårt samhälle och på skyddet för grundläggande rättigheter i vårt samhälle, så som rätt till skydd av personlig integritet och personuppgifter. RFID-tekniken kan leda till en kvalitativ förändring. |
| --- | --- |

82.

Den utbredda användningen av RFID-tekniken är något grundläggande nytt och kan få avgörande inverkan på vårt samhälle och på skyddet för grundläggande rättigheter i vårt samhälle, så som rätt till skydd av personlig integritet och personuppgifter. RFID-tekniken kan leda till en kvalitativ förändring.

| 83. | Fem grundläggande frågor rörande personlig integritet och säkerhet kan urskiljas:






  — | Identifiering av den person som uppgifterna gäller. |
| --- | --- | --- |

83.

Fem grundläggande frågor rörande personlig integritet och säkerhet kan urskiljas:

—

Identifiering av den person som uppgifterna gäller.

| — | Identifiering av den/de registeransvariga. |
| --- | --- |

—

Identifiering av den/de registeransvariga.

| — | Den minskade innebörden av den traditionella skillnaden mellan den privata och den offentliga sfären. |
| --- | --- |

—

Den minskade innebörden av den traditionella skillnaden mellan den privata och den offentliga sfären.

| — | Konsekvenserna av RFID-etiketternas storlek och fysiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Konsekvenserna av RFID-etiketternas storlek och fysiska egenskaper.

| — | Avsaknaden av insyn och öppenhet i processen. |
| --- | --- |

—

Avsaknaden av insyn och öppenhet i processen.

Närmare angivande av konsekvenserna

| 84. | Den allmänna rättsliga ramen för skydd av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG gäller RFID i den utsträckning som de uppgifter som hanteras av RFID-systemen omfattas av definitionen av personuppgifter. |
| --- | --- |

84.

Den allmänna rättsliga ramen för skydd av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG gäller RFID i den utsträckning som de uppgifter som hanteras av RFID-systemen omfattas av definitionen av personuppgifter.

| 85. | När det gäller direktivet om integritet och elektronisk kommunikation: Kommissionens förslag av den 13 november 2007 om ändring av detta direktiv innehåller en bestämmelse med syfte att fastställa att direktivet förvisso gäller vissa RFID-tillämpningar. Men vissa andra RFID-tillämpningar omfattas eventuellt inte på grund av att tillämpningen av direktivet är begränsad till behandling av personuppgifter i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster i allmänna kommunikationsnät. |
| --- | --- |

85.

När det gäller direktivet om integritet och elektronisk kommunikation: Kommissionens förslag av den 13 november 2007 om ändring av detta direktiv innehåller en bestämmelse med syfte att fastställa att direktivet förvisso gäller vissa RFID-tillämpningar. Men vissa andra RFID-tillämpningar omfattas eventuellt inte på grund av att tillämpningen av direktivet är begränsad till behandling av personuppgifter i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster i allmänna kommunikationsnät.

| 86. | Skyddet av personuppgifter kan kompletteras med en rad självreglerande instrument. Det är lämpligt att lämna utrymme för sådan självreglering under förutsättning att






  — | den ger konkret och praktisk vägledning om specifika typer av RFID-tillämpningar, |
| --- | --- | --- |

86.

Skyddet av personuppgifter kan kompletteras med en rad självreglerande instrument. Det är lämpligt att lämna utrymme för sådan självreglering under förutsättning att

—

den ger konkret och praktisk vägledning om specifika typer av RFID-tillämpningar,

| — | den åtgärdar de specifika frågor som rör skyddet av personuppgifter och de problem som uppstår i samband med generella RFID-tillämpningar, |
| --- | --- |

—

den åtgärdar de specifika frågor som rör skyddet av personuppgifter och de problem som uppstår i samband med generella RFID-tillämpningar,

| — | den bidrar till en enhetlig och harmoniserad tillämpning av dataskyddsdirektivet inom hela EU, |
| --- | --- |

—

den bidrar till en enhetlig och harmoniserad tillämpning av dataskyddsdirektivet inom hela EU,

| — | den tillämpas av samtliga berörda intressenter. |
| --- | --- |

—

den tillämpas av samtliga berörda intressenter.

| 87. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar kommissionen att i nära samarbete med RFID-expertgruppen ta fram ett eller flera dokument med en klar vägledning om på vilket sätt den nuvarande rättsliga ramen ska tillämpas på RFID-miljön. |
| --- | --- |

87.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar kommissionen att i nära samarbete med RFID-expertgruppen ta fram ett eller flera dokument med en klar vägledning om på vilket sätt den nuvarande rättsliga ramen ska tillämpas på RFID-miljön.

| 88. | Vägledningen med principerna för användningen av RFID-tekniken bör vara tillräckligt fokuserad och införa ett synsätt som är specifikt för detta område. Den bör föreslå praktiska och effektiva metoder för utvecklingen av metoder och normer som kan bidra till att RFID-systemen uppfyller bestämmelserna i den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter och kommer att innebära användandet av en teknik med inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design). |
| --- | --- |

88.

Vägledningen med principerna för användningen av RFID-tekniken bör vara tillräckligt fokuserad och införa ett synsätt som är specifikt för detta område. Den bör föreslå praktiska och effektiva metoder för utvecklingen av metoder och normer som kan bidra till att RFID-systemen uppfyller bestämmelserna i den rättsliga ramen för skydd av personuppgifter och kommer att innebära användandet av en teknik med inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design).

| 89. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen i meddelandet tillstyrker idén om att specificera och införa kriterier för utformningen i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

89.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen i meddelandet tillstyrker idén om att specificera och införa kriterier för utformningen i ett tidigt skede.

| 90. | Även om datatillsynsmannen anser att principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället är en lagstadgad skyldighet som i de flesta fall redan gäller i enlighet med dataskyddsdirektivet, bör denna skyldighet specificeras i de självreglerande instrumenten. |
| --- | --- |

90.

Även om datatillsynsmannen anser att principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället är en lagstadgad skyldighet som i de flesta fall redan gäller i enlighet med dataskyddsdirektivet, bör denna skyldighet specificeras i de självreglerande instrumenten.

Behöver särskilda åtgärder vidtas?

| 91. | För att användningen av begreppet inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design) ska bli obligatoriskt rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen använder sig av mekanismen i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG i samråd med expertgruppen för RFID. |
| --- | --- |

91.

För att användningen av begreppet inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten (privacy by design) ska bli obligatoriskt rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen använder sig av mekanismen i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG i samråd med expertgruppen för RFID.

| 92. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att man överväger antagandet av (ett förslag till) gemenskapslagstiftning som reglerar huvudfrågorna för användningen av RFID-tekniken inom berörda sektorer om en korrekt tillämpning av den gällande rättsliga ramen inte leder till något resultat. Efter dess ikraftträdande måste en sådan lagstiftning betraktas som lex specialis i förhållande till den allmänna ramen för skydd av personuppgifter. Lagstiftningsåtgärderna bör också ta upp skydd för personlig integritet och personuppgifter när det gäller vissa RFID-tillämpningar, som etikettering av artiklar före försäljningsstället, vilket inte nödvändigtvis medför bearbetning av personuppgifter. |
| --- | --- |

92.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att man överväger antagandet av (ett förslag till) gemenskapslagstiftning som reglerar huvudfrågorna för användningen av RFID-tekniken inom berörda sektorer om en korrekt tillämpning av den gällande rättsliga ramen inte leder till något resultat. Efter dess ikraftträdande måste en sådan lagstiftning betraktas som lex specialis i förhållande till den allmänna ramen för skydd av personuppgifter. Lagstiftningsåtgärderna bör också ta upp skydd för personlig integritet och personuppgifter när det gäller vissa RFID-tillämpningar, som etikettering av artiklar före försäljningsstället, vilket inte nödvändigtvis medför bearbetning av personuppgifter.

| 93. | Kommissionen bör utarbeta ett dokument för samråd om fördelar och nackdelar med särskild lagstiftning och de huvudsakliga beståndsdelarna i en sådan lagstiftning. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen bör utarbeta ett dokument för samråd om fördelar och nackdelar med särskild lagstiftning och de huvudsakliga beståndsdelarna i en sådan lagstiftning.

| 94. | Lagstiftarens intervention skulle kunna ombesörja en skräddarsydd rättslig ram, som består av en blandning av regleringsinstrument som specificerar och kompletterar den nu gällande rättsliga ramen. Åtgärderna bör under alla förhållanden






  — | fastställa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället som en klar och obestridlig rättslig skyldighet, även för RFID-tillämpningar som faller utanför räckvidden för dataskyddsdirektivet (32), |
| --- | --- | --- |

94.

Lagstiftarens intervention skulle kunna ombesörja en skräddarsydd rättslig ram, som består av en blandning av regleringsinstrument som specificerar och kompletterar den nu gällande rättsliga ramen. Åtgärderna bör under alla förhållanden

—

fastställa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället som en klar och obestridlig rättslig skyldighet, även för RFID-tillämpningar som faller utanför räckvidden för dataskyddsdirektivet (32),

| — | säkerställa obligatorisk utveckling av RFID-tillämpningar med lämplig teknisk konstruktion, såsom mekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design). |
| --- | --- |

—

säkerställa obligatorisk utveckling av RFID-tillämpningar med lämplig teknisk konstruktion, såsom mekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design).

Frågan om förvaltning

| 95. | Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att lägga fram sina synpunkter om förvaltning, möjligen i samråd med RFID-intressenterna. |
| --- | --- |

95.

Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att lägga fram sina synpunkter om förvaltning, möjligen i samråd med RFID-intressenterna.

Bryssel den 20 december 2007.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  KOM(2007) 96 slutlig.

1

(2)  Beslut nr 467/2007/EG (EUT L 176, 6.7.2007, s. 25).

2

(3)  EUT C 68, 24.3.2007, s. 1.

3

(4)  Projektet ”RFID och identitetshantering – fallstudier om den mest avancerade utvecklingen när det gäller intelligent miljö (ambient intelligence)”, beställt av Europaparlamentets STOA-panel (Scientific Technology Options Assessment) och utfört av ETAG (European Technolgy Assessement Group)

4

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Dokument WP 136, som är offentliggjort på arbetsgruppens webbplats.

5

(6)  Kommissionens meddelande av den 7 mars 2007 från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskyddsdirektivet, KOM(2007) 87 slutlig.

6

(7)  EUT C 255, 27.10.2007, s. 1, om ”Yttrande om meddelandet om dataskyddsdirektivet”.

7

(8)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 13 november 2007 om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete, KOM(2007) 698 slutlig. Hänvisning till direktiv 2002/58/EG kommer att göras med ”direktivet om integritetsskydd och elektronisk kommunikation”.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr. Sarah Spiekerman, chef för Berlin Research Centre on Internet Economics, workshop om ”RFID and ubiquitous computing” organiserad av Trans Atlantic Consumer Dialogue den 13 mars 2007.

10

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman och Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Volym 9, nr 2, 2007.

11

(12)  Edward T. Hall, 1966, The Hidden Dimension (1:a upplagan), Garden City, N.Y.: Doubleday.

12

(13)  Altman I. 1975, The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey.

13

(14)  Se europeiska datatillsynsmannens yttrande från mars 2006 om kommissionens meddelande om interoperabilitet mellan europeiska databaser, offentliggjort på Europeiska datatillsynsmannens webbplats.

14

(15)  Punkt 59 i detta yttrande kommer att ta upp tillämpligheten av ett tredje direktiv, nämligen Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ett ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (EGT L 91, 7.4.1999, s. 10).

15

(16)  Se bland annat s. 10 i yttrandet, som åberopas i fotnot nr 5.

16

(17)  Se mer i detalj punkt 46–50 i detta yttrande.

17

(18)  När det gäller vissa RFID-tillämpningar, kan det eventuellt vara möjligt att stödja sig på andra grunder, som exempelvis artikel 7 f (berättigade intressen hos den registeransvarige, under förutsättning av tillräckiga skyddsåtgärder).

18

(19)  Namnet på denna modell som utvecklats av Frank Stajano och Ross Anderson på universitetet i Cambridge, är inspirerat av att ”en ankunge som kommer ut ur sitt ägg uppfattar det första levande objekt den ser som sin mor”.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Arbetsdokument (WP 105) om frågor som avser skydd av personuppgifter i samband med RFID-teknik av den 19 januari 2005.

21

(22)  I enlighet med rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation (EGT L 36, 7.2.1987, s. 31).

22

(23)  Se avsnitt IV.

23

(24)  Europeiska datatillsynsmannen stöder denna ståndpunkt, se punkt 64.

24

(25)  Se punkt 4.1 i meddelandet.

25

(26)  Se föreslagen ny artikel 3 i direktiv 2002/58/EG.

26

(27)  Punkt 24 i yttrandet om meddelandet om dataskyddsdirektivet.

27

(28)  I terminologin som avser skydd av personuppgifter innebär detta en identifiering av registeransvarig.

28

registeransvarig

(29)  Detta budskap upprepas i ett uttalande från de europeiska dataskyddsmyndigheterna antaget i London den 2 november 2006, vilket finns tillgängligt på webbplatsen:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  I avsnitt IV hävdas att principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället redan finns som en rättslig skyldighet enligt dataskyddsdirektivet.

30

(31)  De skyldigheter som är förbundna med överföring av personuppgifter behandlas i artiklarna 25 och 26 i dataskyddsdirektivet.

31

(32)  I avsnitt IV hävdas att principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället redan finns som en rättslig skyldighet enligt dataskyddsdirektivet.

32

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/13

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 101/02)

| Datum för antagande av beslutet | 23.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 140/07 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Rättslig grund | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för åtaganden att förbättra djurens välbefinnande |
| Stödform | Direkta stöd |
| Budget | Total budget: 235 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Datum för antagande av beslutet

23.10.2007

Stöd nr

N 140/07

Medlemsstat

Irland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Rättslig grund

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för åtaganden att förbättra djurens välbefinnande

Stödform

Direkta stöd

Budget

Total budget: 235 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 363/07 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Rättslig grund | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Datum för antagande av beslutet

5.12.2007

Stöd nr

N 363/07

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Rättslig grund

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Typ av stödåtgärd

Investeringsstöd för produktion och bearbetning i jordbruket

Syfte

Sektorutveckling

Stödform

Direkt bidrag, räntesubvention, garantibetalning

Budget

Total budget: 20 000 000 LTL

Stödnivå

40 %–50 % av de stödberättigande kostnaderna

Varaktighet

Sex år efter godkännande av kommissionen

Ekonomisk sektor

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 526/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Piemonte |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ogynnsamma väderförhållanden |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Se ärende NN 54/A/04 |
| Stödnivå | Upp till 100 % av de verkliga kostnaderna |
| Varaktighet | Fram till dess att alla utbetalningar har verkställts |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

29.10.2007

Stöd nr

N 526/07

Medlemsstat

Italien

Region

Piemonte

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ogynnsamma väderförhållanden

Stödform

Bidrag

Budget

Se ärende NN 54/A/04

Stödnivå

Upp till 100 % av de verkliga kostnaderna

Varaktighet

Fram till dess att alla utbetalningar har verkställts

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

Tillämpning av den stödordning som godkänts av kommissionen inom ramen för stödärende NN 54/A/04 (Skrivelse från kommissionen K(2005) 1622 slutlig av den 7 juni 2005)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 28.11.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 540/07 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Rättslig grund | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Miljöskydd |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | 42 000 000 EUR |
| Stödnivå | Gradvis minskande bidrag |
| Varaktighet | 5 år |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Datum för antagande av beslutet

28.11.2007

Stöd nr

N 540/07

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Rättslig grund

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Bidrag

Budget

42 000 000 EUR

Stödnivå

Gradvis minskande bidrag

Varaktighet

5 år

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 559/07 |
| Medlemsstat | Cypern |
| Region | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Rättslig grund | Beslut |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för reparation av skador orsakade av bränder som drabbade regionerna i stödordningen |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 1 640 257 EUR |
| Stödnivå | Upp till 100 % för att täcka kostnaderna för materiella skador |
| Varaktighet | 3 år |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Datum för antagande av beslutet

4.12.2007

Stöd nr

N 559/07

Medlemsstat

Cypern

Region

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Rättslig grund

Beslut

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ersättning för reparation av skador orsakade av bränder som drabbade regionerna i stödordningen

Stödform

Direktstöd

Budget

1 640 257 EUR

Stödnivå

Upp till 100 % för att täcka kostnaderna för materiella skador

Varaktighet

3 år

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/17

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 101/03)

| Datum för antagande av beslutet | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 252/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Calabria |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för skador på jordbruksstrukturer till följd av svåra väderförhållanden |
| Stödform | — |
| Budget | Se stödordningen som redan godkänts (NN 54/A/04) |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | Till slutet av betalningarna |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

24.1.2008

Stöd nr

N 252/06

Medlemsstat

Italien

Region

Calabria

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ersättning för skador på jordbruksstrukturer till följd av svåra väderförhållanden

Stödform

—

Budget

Se stödordningen som redan godkänts (NN 54/A/04)

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

Till slutet av betalningarna

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

Tillämpning av den stödordning som godkänts av kommissionen inom ramen för stödärende NN 54/A/04 (kommissionens skrivelse K(2005) 1622 slutlig av den 7 juni 2005)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 28.2.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 362/07 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Rättslig grund | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Utveckling av sektorn för julgranar och dekorativt prydnadsgrönt |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | 7 000 000 DKK årligen (cirka 938 338 EUR) |
| Stödnivå | Varierande |
| Varaktighet | Till den 31.12.2012 |
| Ekonomisk sektor | NACE-kode A00112 – Odling av köks-, prydnads-, och plantskoleväxter |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Datum för antagande av beslutet

28.2.2008

Stöd nr

N 362/07

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Rättslig grund

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Utveckling av sektorn för julgranar och dekorativt prydnadsgrönt

Stödform

Bidrag

Budget

7 000 000 DKK årligen (cirka 938 338 EUR)

Stödnivå

Varierande

Varaktighet

Till den 31.12.2012

Ekonomisk sektor

NACE-kode A00112 – Odling av köks-, prydnads-, och plantskoleväxter

Den beviljande myndighetens namn och adress

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 15.1.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 529/07 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Rättslig grund | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Reklam och tekniskt stöd |
| Stödform | Tillhandahållande av tjänster på förmånliga villkor |
| Budget | 180 miljoner GBP (257,8 miljoner EUR) |
| Stödnivå | Upp till 100 % (skatteliknande avgifter) |
| Varaktighet | Fr.o.m den 1 april 2008 t.o.m. den 31 mars 2014 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Datum för antagande av beslutet

15.1.2008

Stöd nr

N 529/07

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Rättslig grund

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Reklam och tekniskt stöd

Stödform

Tillhandahållande av tjänster på förmånliga villkor

Budget

180 miljoner GBP (257,8 miljoner EUR)

Stödnivå

Upp till 100 % (skatteliknande avgifter)

Varaktighet

Fr.o.m den 1 april 2008 t.o.m. den 31 mars 2014

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 693/07 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Rättslig grund | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stödet har till syfte att förbättra djurhållningarnas konkkurrenskraft |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 2 975 000 EUR |
| Stödnivå | Beloppet per djur och uppfödare varierar mellan 30 och 67 EUR |
| Varaktighet | 7 år |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Datum för antagande av beslutet

24.1.2008

Stöd nr

N 693/07

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Rättslig grund

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stödet har till syfte att förbättra djurhållningarnas konkkurrenskraft

Stödform

Direktstöd

Budget

2 975 000 EUR

Stödnivå

Beloppet per djur och uppfödare varierar mellan 30 och 67 EUR

Varaktighet

7 år

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/20

---

Inledning av förfarande

(Ärende COMP/M.4980 – ABF/GBI Business)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 101/04)

Den 16 april 2008 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i detta ärende efter att ha konstaterat att den anmälda koncentrationen ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledandet av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen och påverkar inte det slutliga beslutet i ärendet. Beslutet baseras på artikel 6.1 c i rådets förordning (EG) nr 139/2004.

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast femton dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med referensnummer COMP/M.4980 – ABF/GBI Business, till

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| GD Konkurrens |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Europeiska gemenskapernas kommission

GD Konkurrens

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/21

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 101/05)

Kommissionen beslutade den 4 april 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5025. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5025. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/22

---

Eurons växelkurs (1)

22 april 2008

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5931 |
| JPY | japansk yen | 164,43 |
| DKK | dansk krona | 7,4619 |
| GBP | pund sterling | 0,79980 |
| SEK | svensk krona | 9,3605 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6065 |
| ISK | isländsk krona | 118,33 |
| NOK | norsk krona | 7,9230 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,055 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 251,73 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6974 |
| PLN | polsk zloty | 3,4148 |
| RON | rumänsk leu | 3,5570 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,341 |
| TRY | turkisk lira | 2,0865 |
| AUD | australisk dollar | 1,6851 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6039 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,4194 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9987 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1529 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 591,91 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,2010 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 11,1353 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2598 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 632,62 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9999 |
| PHP | filippinsk peso | 66,512 |
| RUB | rysk rubel | 37,2240 |
| THB | thailändsk baht | 50,103 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6469 |
| MXN | mexikansk peso | 16,7691 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5931

JPY

japansk yen

164,43

DKK

dansk krona

7,4619

GBP

pund sterling

0,79980

SEK

svensk krona

9,3605

CHF

schweizisk franc

1,6065

ISK

isländsk krona

118,33

NOK

norsk krona

7,9230

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,055

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

251,73

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6974

PLN

polsk zloty

3,4148

RON

rumänsk leu

3,5570

SKK

slovakisk koruna

32,341

TRY

turkisk lira

2,0865

AUD

australisk dollar

1,6851

CAD

kanadensisk dollar

1,6039

HKD

Hongkongdollar

12,4194

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9987

SGD

singaporiansk dollar

2,1529

KRW

sydkoreansk won

1 591,91

ZAR

sydafrikansk rand

12,2010

CNY

kinesisk yuan renminbi

11,1353

HRK

kroatisk kuna

7,2598

IDR

indonesisk rupiah

14 632,62

MYR

malaysisk ringgit

4,9999

PHP

filippinsk peso

66,512

RUB

rysk rubel

37,2240

THB

thailändsk baht

50,103

BRL

brasiliansk real

2,6469

MXN

mexikansk peso

16,7691

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/23

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 19 november 2007 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG

Föredragande medlemsstat: Frankrike

(2008/C 101/07)

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den transaktion, genom vilken företaget Syniverse Technologies, Inc förvärvar kontroll över den del av BSG:s affärsverksamhet som omfattar trådlösa produkter, utgör en koncentration i den mening som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen och om att kommissionen har blivit behörig att granska denna koncentrationen genom hänskjutandet enligt artikel 4.5 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den transaktion, genom vilken företaget Syniverse Technologies, Inc förvärvar kontroll över den del av BSG:s affärsverksamhet som omfattar trådlösa produkter, utgör en koncentration i den mening som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen och om att kommissionen har blivit behörig att granska denna koncentrationen genom hänskjutandet enligt artikel 4.5 i koncentrationsförordningen.

| 2. | Kommittén instämmer i att det finns en relevant produktmarknad för dataclearing i samband med roaming. |
| --- | --- |

2.

Kommittén instämmer i att det finns en relevant produktmarknad för dataclearing i samband med roaming.

| 3. | Kommittén instämmer i att frågan om huruvida den relevanta geografiska marknaden omfattar EES eller är världsomfattande kan lämnas obesvarad i detta ärende. |
| --- | --- |

3.

Kommittén instämmer i att frågan om huruvida den relevanta geografiska marknaden omfattar EES eller är världsomfattande kan lämnas obesvarad i detta ärende.

| 4. | Kommittén instämmer i att den föreslagna transaktionen inte ger upphov till några farhågor när det gäller unilaterala effekter. |
| --- | --- |

4.

Kommittén instämmer i att den föreslagna transaktionen inte ger upphov till några farhågor när det gäller unilaterala effekter.

| 5. | Kommittén med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte ger upphov till farhågor när det gäller samordnade effekter. |
| --- | --- |

5.

Kommittén med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte ger upphov till farhågor när det gäller samordnade effekter.

| 6. | Kommittén instämmer i att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna och att den föreslagna koncentrationen därför kan förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. |
| --- | --- |

6.

Kommittén instämmer i att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna och att den föreslagna koncentrationen därför kan förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet.

---

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/24

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG

(Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 101/08)

Den 5 juni 2007 mottog kommission en anmälan av en planerad koncentration genom vilken företaget Syniverse Technologies, Inc (nedan kallat Syniverse) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över den verksamhet inom trådlös kommunikation som bedrivs av företaget Billing Services Group Limited (nedan kallat BSG) genom förvärv av aktier.

Efter att ha gjort en preliminär granskning av anmälan slog kommissionen fast att det fanns allvarliga skäl att betvivla att transaktionen var förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. Kommissionen beslutade därför den 10 juli 2007 att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

Syniverse gavs den 17 juli 2007 i enlighet med ”bästa praxis” i koncentrationsärenden tillgång till de viktigaste handlingarna i ärendet, i form av icke-konfidentiella versioner av berörda tredje parters svar på marknadsundersökningen.

Efter en grundlig marknadsundersökning kunde kommissionen fastställa att den föreslagna transaktionen inte avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna och att transaktionen därför är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Följaktligen sändes inget meddelande om invändningar till den anmälande parten.

Undertecknad har inte mottagit några frågor eller framställningar från parterna i ärendet eller någon tredje part. Ärendet föranleder inga särskilda anmärkningar avseende rätten att höras.

Bryssel den 29 november 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/25

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 4 december 2007

om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion

(Ärende COMP/M.4662 – Syniverse/BSG)

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 101/09)

Den 4 december 2007 antog kommissionen ett beslut i ett koncentrationsärende enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer
   (1)
  , särskilt artikel 8(...) i den förordningen. En icke-konfidentiell version av det fullständiga beslutet på det giltiga språket och på kommissionens arbetsspråk finns på GD Konkurrens hemsida, på följande adress:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   SAMMANFATTNING

| 1. | Den 5 juni 2007 tog kommissionen emot en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och en begäran om hänskjutning enligt artikel 4.5 i förordning (EG) nr 139/2004 genom vilken företaget Syniverse Technologies, Inc (Syniverse, Förenta staterna) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, fullständig kontroll över trådlös kommunikation i Billing Services Group Limited (BSG Target Business, Bermuda) genom köp av aktier. |
| --- | --- |

1.

Den 5 juni 2007 tog kommissionen emot en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och en begäran om hänskjutning enligt artikel 4.5 i förordning (EG) nr 139/2004 genom vilken företaget Syniverse Technologies, Inc (Syniverse, Förenta staterna) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, fullständig kontroll över trådlös kommunikation i Billing Services Group Limited (BSG Target Business, Bermuda) genom köp av aktier.

| 2. | Syniverse Technologies, Inc (Syniverse, Förenta staterna) är ett helägt dotterbolag till Syniverse Holdings, Inc Syniverse är en global leverantör av tekniktjänster till trådlösa kommunikationsföretag. Syniverses kunder finns baserade i över 50 länder i världen. |
| --- | --- |

2.

Syniverse Technologies, Inc (Syniverse, Förenta staterna) är ett helägt dotterbolag till Syniverse Holdings, Inc Syniverse är en global leverantör av tekniktjänster till trådlösa kommunikationsföretag. Syniverses kunder finns baserade i över 50 länder i världen.

| 3. | BSG Group är en global leverantör av tjänster för betalningshantering, data clearing (informationsutbyte), finansiell reglering och lösningar för riskhantering till tjänsteleverantörer av fasta linjer (trådförbindelse), trådlös förbindelse och trådlösa nätverk (Wi-Fi communication). BSG Group driver två verksamheter, nämligen en trådlös förbindelseverksamhet och en trådförbindelseverksamhet. Den föreslagna transaktionen avser bara den trådlösa förbindelseverksamheten (nedan kallad BSG). |
| --- | --- |

3.

BSG Group är en global leverantör av tjänster för betalningshantering, data clearing (informationsutbyte), finansiell reglering och lösningar för riskhantering till tjänsteleverantörer av fasta linjer (trådförbindelse), trådlös förbindelse och trådlösa nätverk (Wi-Fi communication). BSG Group driver två verksamheter, nämligen en trådlös förbindelseverksamhet och en trådförbindelseverksamhet. Den föreslagna transaktionen avser bara den trådlösa förbindelseverksamheten (nedan kallad BSG).

| 4. | Det framgick av kommissionens marknadsundersökning att den föreslagna koncentrationen inte kommer att ge upphov till några konkurrensproblem som påtagligt hämmar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

4.

Det framgick av kommissionens marknadsundersökning att den föreslagna koncentrationen inte kommer att ge upphov till några konkurrensproblem som påtagligt hämmar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den.

I.1   Relevanta produktmarknader

| 5. | Denna transaktion avser en del av marknaden för faktureringstjänster för mobilnätsoperatörer, nämligen data clearing (informationsutbyte) och finansiell reglering vid GSM (2) roaming (3). Data clearing och finansiell reglering utgör en nischverksamhet i faktureringstjänsterna. Därmed kan man registrera antalet samtal och längden på de trådlösa samtalen eller meddelandeöverföringarna, vilket ger mobilnätsoperatörerna möjlighet att göra en avstämning av sina kostnader med varandra och ta ut avgifter från abonnenterna vid användningen av värdnät. |
| --- | --- |

5.

Denna transaktion avser en del av marknaden för faktureringstjänster för mobilnätsoperatörer, nämligen data clearing (informationsutbyte) och finansiell reglering vid GSM (2) roaming (3). Data clearing och finansiell reglering utgör en nischverksamhet i faktureringstjänsterna. Därmed kan man registrera antalet samtal och längden på de trådlösa samtalen eller meddelandeöverföringarna, vilket ger mobilnätsoperatörerna möjlighet att göra en avstämning av sina kostnader med varandra och ta ut avgifter från abonnenterna vid användningen av värdnät.

| 6. | Syniverse erbjuder data clearingtjänster vid GSM roaming och BSG erbjuder båda. Den anmälande parten påstår att Syniverse idag är den enda ledande samordnaren av informationsutbyte, eller Data clearing house, som inte har kapacitet att utföra finansiell reglering och att detta ger Syniverse en konkurrensnackdel då många mobilnätsoperatörer söker en helhetslösning när de lägger ut sina behov av data clearing och finansiell reglering. Parterna hänvisar till förvärvet av BSG:s finansiella regleringstjänster som avgörande för syftet med transaktionen. |
| --- | --- |

6.

Syniverse erbjuder data clearingtjänster vid GSM roaming och BSG erbjuder båda. Den anmälande parten påstår att Syniverse idag är den enda ledande samordnaren av informationsutbyte, eller Data clearing house, som inte har kapacitet att utföra finansiell reglering och att detta ger Syniverse en konkurrensnackdel då många mobilnätsoperatörer söker en helhetslösning när de lägger ut sina behov av data clearing och finansiell reglering. Parterna hänvisar till förvärvet av BSG:s finansiella regleringstjänster som avgörande för syftet med transaktionen.

| 7. | Roaming ger abonnenterna möjlighet att ringa och ta emot samtal, sända och ta emot uppgifter eller få tillgång till andra tjänster när de befinner sig utanför sina hemmanät. Abonnenten ”roamar” när han eller hon använder värdnätet. För att mobilnätsoperatörer ska kunna tillhandahålla tjänster från olika nätverk och olika länder ingår de roamingavtal med varandra. Dessa avtal är standardavtal och hela GSM-roamingprocessen är standardiserad under översyn av GSM Association. |
| --- | --- |

7.

Roaming ger abonnenterna möjlighet att ringa och ta emot samtal, sända och ta emot uppgifter eller få tillgång till andra tjänster när de befinner sig utanför sina hemmanät. Abonnenten ”roamar” när han eller hon använder värdnätet. För att mobilnätsoperatörer ska kunna tillhandahålla tjänster från olika nätverk och olika länder ingår de roamingavtal med varandra. Dessa avtal är standardavtal och hela GSM-roamingprocessen är standardiserad under översyn av GSM Association.

| 8. | ”Data clearing process” består av informationsutbyte mellan mobilnätsoperatörer (som endera fungerar som värdnät eller hemmanät) som innehåller abonnenternas personuppgifter, de mobilnummer som ingår, tid och datum, samtalets varaktighet och alla andra datauppgifter som behövs för att ta ut en avgift av kunden. En mobilnätsoperatör som utför sin egen data clearing skulle behöva sända en uppsättning uppgifter till samtliga roamingpartners. Alternativet skulle vara att sända uppgifter om de personer som har använt deras hemnät som värdnät till ett Data clearing house som som tar hand om uppgifterna för samtliga roamingpartners räkning. Mobilnätsoperatörerna behöver kunna fastställa kostnaderna för sina respektive abonnenters användning, dvs. den finansiella regleringen. |
| --- | --- |

8.

”Data clearing process” består av informationsutbyte mellan mobilnätsoperatörer (som endera fungerar som värdnät eller hemmanät) som innehåller abonnenternas personuppgifter, de mobilnummer som ingår, tid och datum, samtalets varaktighet och alla andra datauppgifter som behövs för att ta ut en avgift av kunden. En mobilnätsoperatör som utför sin egen data clearing skulle behöva sända en uppsättning uppgifter till samtliga roamingpartners. Alternativet skulle vara att sända uppgifter om de personer som har använt deras hemnät som värdnät till ett Data clearing house som som tar hand om uppgifterna för samtliga roamingpartners räkning. Mobilnätsoperatörerna behöver kunna fastställa kostnaderna för sina respektive abonnenters användning, dvs. den finansiella regleringen.

| 9. | Kommissionen har ännu inte definierat dessa marknader. Den anmälande parten föreslår att kommissionen inte behöver fastställa om data clearing och finansiell reglering utgör separata marknader. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen har ännu inte definierat dessa marknader. Den anmälande parten föreslår att kommissionen inte behöver fastställa om data clearing och finansiell reglering utgör separata marknader.

| 10. | I marknadsundersökningen bekräftades klart att det finns separata marknader för data clearing och finansiella regleringstjänster. Merparten av dem som svarade ansåg att dessa var separata marknader (4). Syftet med de två tjänsterna anses inte vara desamma och förefaller inte vara utbytbara. Marknadsundersökningen visade att mobilnätsoperatörer ofta använder olika tjänsteleverantörer för data clearing och finansiell reglering. Finansiella regleringstjänster utförs oftare av företagen själva än data clearing, eftersom mobilnätsoperatörerna tenderar att lägga ut sina data clearingtjänster (bara en stor mobilnätsoperatör inom EES gör det själv) (5). I motsats till vad de anmälande parterna föreslår kräver inte kunderna att en tjänsteleverantör tillhandahåller både data clearings- och finansiella regleringstjänster (6). |
| --- | --- |

10.

I marknadsundersökningen bekräftades klart att det finns separata marknader för data clearing och finansiella regleringstjänster. Merparten av dem som svarade ansåg att dessa var separata marknader (4). Syftet med de två tjänsterna anses inte vara desamma och förefaller inte vara utbytbara. Marknadsundersökningen visade att mobilnätsoperatörer ofta använder olika tjänsteleverantörer för data clearing och finansiell reglering. Finansiella regleringstjänster utförs oftare av företagen själva än data clearing, eftersom mobilnätsoperatörerna tenderar att lägga ut sina data clearingtjänster (bara en stor mobilnätsoperatör inom EES gör det själv) (5). I motsats till vad de anmälande parterna föreslår kräver inte kunderna att en tjänsteleverantör tillhandahåller både data clearings- och finansiella regleringstjänster (6).

| 11. | Följaktligen ska data clearings- och finansiella regleringstjänster anses utgöra olika produktmarknader. Då parternas verksamheter inte överlappar varandra på marknaden för finansiella regleringstjänster behandlas bara data clearingtjänster för GSM roaming i beslutet. |
| --- | --- |

11.

Följaktligen ska data clearings- och finansiella regleringstjänster anses utgöra olika produktmarknader. Då parternas verksamheter inte överlappar varandra på marknaden för finansiella regleringstjänster behandlas bara data clearingtjänster för GSM roaming i beslutet.

I.2   Relevanta geografiska marknader

| 12. | Kommissionen har inte definierat marknadernas geografiska omfattning i tidigare ärenden. Den anmälande parten föreslår att den geografiska marknaden för data clearingtjänster för GSM ska vara världsomfattande. Parterna anser i första hand att roaming data, genom själva sin definition har en internationell dimension och inte begränsas till nationella gränser. I andra hand vidhåller de att globala standarder gäller för det sätt på vilket roaming data utbyts och avstäms (vilket bekräftas i marknadsundersökningen). I tredje hand vidhåller den anmälande parten att kundens och tjänsteleverantörens geografiska lokalisering inte är relevant, då tjänsteleverantören kan tillhandahålla tjänster från vilken plats som helst i världen. Exempelvis beskriver den anmälande parten hur Syniverse tillhandahåller data clearingtjänster till alla sina kunder i världen (inklusive alla kunder i Europa) från sitt huvudkvarter i Tampa i Florida. I marknadsundersökningen bekräftades delvis den anmälande partens åsikt att den geografiska marknaden kan anses vara global. Som svar på den allmänna frågan om marknadens omfattning ansåg en majoritet av de kunder som svarade att marknaden för data clearing var världsomfattande. Ett antal av de som svarade ansåg dock att marknaden omfattade EES (7). |
| --- | --- |

12.

Kommissionen har inte definierat marknadernas geografiska omfattning i tidigare ärenden. Den anmälande parten föreslår att den geografiska marknaden för data clearingtjänster för GSM ska vara världsomfattande. Parterna anser i första hand att roaming data, genom själva sin definition har en internationell dimension och inte begränsas till nationella gränser. I andra hand vidhåller de att globala standarder gäller för det sätt på vilket roaming data utbyts och avstäms (vilket bekräftas i marknadsundersökningen). I tredje hand vidhåller den anmälande parten att kundens och tjänsteleverantörens geografiska lokalisering inte är relevant, då tjänsteleverantören kan tillhandahålla tjänster från vilken plats som helst i världen. Exempelvis beskriver den anmälande parten hur Syniverse tillhandahåller data clearingtjänster till alla sina kunder i världen (inklusive alla kunder i Europa) från sitt huvudkvarter i Tampa i Florida. I marknadsundersökningen bekräftades delvis den anmälande partens åsikt att den geografiska marknaden kan anses vara global. Som svar på den allmänna frågan om marknadens omfattning ansåg en majoritet av de kunder som svarade att marknaden för data clearing var världsomfattande. Ett antal av de som svarade ansåg dock att marknaden omfattade EES (7).

| 13. | I marknadsundersökningen påvisades också att marknaden kunde begränsas till EES. Mobilnätoperatörernas upphandling av tjänster görs på en internationell marknad, men om en tjänsteleverantör vill kunna ingå avtal för att tillhandahålla mobilnätoperatörer med tjänster i Europa bör de bedriva verksamhet i Europa. Hälften av dem som svarade (vilket inbegrep vissa stora mobilnätskunder) sätter ett högt värde på geografisk närhet till följd av orsaker som dataintegritet och eftermarknadsservice. Inom EES har alla data clearingkonkurrenter (Mach, Syniverse och BSG) mer än ett europeiskt kontor. |
| --- | --- |

13.

I marknadsundersökningen påvisades också att marknaden kunde begränsas till EES. Mobilnätoperatörernas upphandling av tjänster görs på en internationell marknad, men om en tjänsteleverantör vill kunna ingå avtal för att tillhandahålla mobilnätoperatörer med tjänster i Europa bör de bedriva verksamhet i Europa. Hälften av dem som svarade (vilket inbegrep vissa stora mobilnätskunder) sätter ett högt värde på geografisk närhet till följd av orsaker som dataintegritet och eftermarknadsservice. Inom EES har alla data clearingkonkurrenter (Mach, Syniverse och BSG) mer än ett europeiskt kontor.

| 14. | Marknadsundersökningen visade också att även om verksamhet på den europeiska marknaden var en fördel för att tillhandahålla tjänster till kunder inom EES var kostnaderna för att öppna upp en verksamhet på den europeiska marknaden begränsade och en konkurrent förklarade också att det inte var absolut nödvändigt, då servern för databehandling i vilket fall som helst kan köras utanför Europa. |
| --- | --- |

14.

Marknadsundersökningen visade också att även om verksamhet på den europeiska marknaden var en fördel för att tillhandahålla tjänster till kunder inom EES var kostnaderna för att öppna upp en verksamhet på den europeiska marknaden begränsade och en konkurrent förklarade också att det inte var absolut nödvändigt, då servern för databehandling i vilket fall som helst kan köras utanför Europa.

| 15. | Marknadsundersökningen visade att tillförlitliga databehandlings- och dataskyddsfrågor är av stor betydelse. Marknadsundersökningen visade också att mobilnätoperatörerna måste hantera datasäkerhet på samma sätt som andra företag i andra industrier som överför personuppgifter utanför EES. Därav kan man sluta sig till att dataskyddsfrågor inte utgör ett hinder när det gäller databehandling utanför EES och inte heller utgör en indikation på att marknaden bara omfattar EES. |
| --- | --- |

15.

Marknadsundersökningen visade att tillförlitliga databehandlings- och dataskyddsfrågor är av stor betydelse. Marknadsundersökningen visade också att mobilnätoperatörerna måste hantera datasäkerhet på samma sätt som andra företag i andra industrier som överför personuppgifter utanför EES. Därav kan man sluta sig till att dataskyddsfrågor inte utgör ett hinder när det gäller databehandling utanför EES och inte heller utgör en indikation på att marknaden bara omfattar EES.

| 16. | Den exakta definitionen på den relevanta geografiska marknaden behöver inte fastställas i detta ärende, då den föreslagna transaktionen inte ens på den minsta möjliga geografiska marknaden (EES) påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

16.

Den exakta definitionen på den relevanta geografiska marknaden behöver inte fastställas i detta ärende, då den föreslagna transaktionen inte ens på den minsta möjliga geografiska marknaden (EES) påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden.

I.3   Konkurrensbedömning

I.3.1   Marknadsstruktur

| 17. | Redan i början på nittiotalet inleddes utläggningen av data clearingtjänster. Från 2004 och framåt gjordes ett flertal förvärv på marknaden. Marknadsledaren, Mach, har sitt högkvarter i Luxemburg och har utfört data clearing sedan 1990-talet. Mach har över 400 data clearingkunder i världen som betjänas av 700 anställda i kontor belägna i Förenta staterna, Sydamerika, Indien, Dubai, Singapore, Hong Kong och sex andra kontor i Europa (inklusive Moskva och London). |
| --- | --- |

17.

Redan i början på nittiotalet inleddes utläggningen av data clearingtjänster. Från 2004 och framåt gjordes ett flertal förvärv på marknaden. Marknadsledaren, Mach, har sitt högkvarter i Luxemburg och har utfört data clearing sedan 1990-talet. Mach har över 400 data clearingkunder i världen som betjänas av 700 anställda i kontor belägna i Förenta staterna, Sydamerika, Indien, Dubai, Singapore, Hong Kong och sex andra kontor i Europa (inklusive Moskva och London).

| 18. | BSG bildades 2003 av riskkapitalfonden ABRY Partners genom en sammanslagning av företag. Syniverse inledde data clearingtjänster i Förenta staterna 1996 och etablerade sig på den europeiska marknaden först 2003 efter att ha gjort en blygsam investering. Det finns andra konkurrenter, som t.ex. Comfone (Schweiz) som säljer mobilrelaterade tjänster och utbildning till mobilnätsoperatörer över hela världen. Företaget har sedan 1998 erbjudit sina egna lösningar för data clearing och finansiell reglering. Under 2003 upphörde de med att sälja sina data clearingprodukter och blev återförsäljare av BSG:s clearingtjänster. Kommissionen anser att Comfone inom en nära framtid åter borde kunna träda in på marknaden för data clearing för GSM. |
| --- | --- |

18.

BSG bildades 2003 av riskkapitalfonden ABRY Partners genom en sammanslagning av företag. Syniverse inledde data clearingtjänster i Förenta staterna 1996 och etablerade sig på den europeiska marknaden först 2003 efter att ha gjort en blygsam investering. Det finns andra konkurrenter, som t.ex. Comfone (Schweiz) som säljer mobilrelaterade tjänster och utbildning till mobilnätsoperatörer över hela världen. Företaget har sedan 1998 erbjudit sina egna lösningar för data clearing och finansiell reglering. Under 2003 upphörde de med att sälja sina data clearingprodukter och blev återförsäljare av BSG:s clearingtjänster. Kommissionen anser att Comfone inom en nära framtid åter borde kunna träda in på marknaden för data clearing för GSM.

| 19. | Emirates data Clearing House (EDCH) bildades 1994 som en del av Etisalat, Förenade Arabemiratens telekommunikationsföretag. Det har fokuserat sin verksamhet på Mellanöstern, men bedriver verksamhet i andra delar av världen (i Fjärranöstern och Afrika). Även om EDCH inte bedriver verksamhet i Europa har det deltagit i anbudsförfaranden inom EES och kommissionen anser att EDCH kan ha incitament att träda in på en marknad inom EES för data clearing för GSM. |
| --- | --- |

19.

Emirates data Clearing House (EDCH) bildades 1994 som en del av Etisalat, Förenade Arabemiratens telekommunikationsföretag. Det har fokuserat sin verksamhet på Mellanöstern, men bedriver verksamhet i andra delar av världen (i Fjärranöstern och Afrika). Även om EDCH inte bedriver verksamhet i Europa har det deltagit i anbudsförfaranden inom EES och kommissionen anser att EDCH kan ha incitament att träda in på en marknad inom EES för data clearing för GSM.

| 20. | VeriSign är ett offentligt företag baserat i Förenta staterna som erbjuder ett varierat utbud av internet och telekommunikationstjänster. Det tillhandahåller ännu inte data clearingtjänster i Europa. Det tillhandahåller dock relaterade tjänster till sina kunder genom sina kontor i Europa. På grundval av marknadsundersökningen ansåg kommissionen det sannolikt att VeriSign skulle ha incitament att träda in på marknaden för EES, särskilt om det sponsrades av en mobilnätsoperatör. VeriSign har nästan (...) data clearingkunder i Nord- och Latinamerika. |
| --- | --- |

20.

VeriSign är ett offentligt företag baserat i Förenta staterna som erbjuder ett varierat utbud av internet och telekommunikationstjänster. Det tillhandahåller ännu inte data clearingtjänster i Europa. Det tillhandahåller dock relaterade tjänster till sina kunder genom sina kontor i Europa. På grundval av marknadsundersökningen ansåg kommissionen det sannolikt att VeriSign skulle ha incitament att träda in på marknaden för EES, särskilt om det sponsrades av en mobilnätsoperatör. VeriSign har nästan (...) data clearingkunder i Nord- och Latinamerika.

| 21. | En annan konkurrent som tillhandahåller data clearingtjänster är ARCH, ett dotterbolag till China Mobile med kontor i Hong Kong och i Shenzhen i Folkrepubliken Kina. ARCH levererar tjänster till världens största mobilnätoperatör, China Mobile, samt till andra mobilnätoperatörer. Det har inget kontor i Europa och, även om vissa kunder i marknadsundersökningen ansåg ARCH vara en trovärdig anbudsgivare ansåg inte kommissionen det sannolikt att ARCH inom en nära framtid skulle komma att träda in på en marknad inom EES för data clearing. |
| --- | --- |

21.

En annan konkurrent som tillhandahåller data clearingtjänster är ARCH, ett dotterbolag till China Mobile med kontor i Hong Kong och i Shenzhen i Folkrepubliken Kina. ARCH levererar tjänster till världens största mobilnätoperatör, China Mobile, samt till andra mobilnätoperatörer. Det har inget kontor i Europa och, även om vissa kunder i marknadsundersökningen ansåg ARCH vara en trovärdig anbudsgivare ansåg inte kommissionen det sannolikt att ARCH inom en nära framtid skulle komma att träda in på en marknad inom EES för data clearing.

| 22. | På en världsomfattande marknad skulle Mach ha en beräknad marknadsandel på (50–60) % och inom EES (55–65) %. För Syniverse beräknas motsvarande marknadsandel uppgå till (15–25) % och (10–20) %, för BSG till (10–20) % och (30–40) %, för EDCH till (0–10) % (världsomfattande) och VeriSign till (0–10) % (världsomfattande). |
| --- | --- |

22.

På en världsomfattande marknad skulle Mach ha en beräknad marknadsandel på (50–60) % och inom EES (55–65) %. För Syniverse beräknas motsvarande marknadsandel uppgå till (15–25) % och (10–20) %, för BSG till (10–20) % och (30–40) %, för EDCH till (0–10) % (världsomfattande) och VeriSign till (0–10) % (världsomfattande).

| 23. | Även efter koncentrationen skulle Mach, på en global marknad, ha varit en klar marknadsledare med (50–60) % och kombinationen Syniverse och BSG (för närvarande den andra respektive den tredje största aktören) skulle tillsammans bli den andra största aktören på marknaden med (30–40) %. På marknaden inom EES skulle Mach fortfarande vara marknadsledande på data clearing med en marknadsandel på (55–65) %. Kombinationen av BSG & Syniverse (för närvarande nummer två och tre på marknaden) skulle närma sig marknadsledaren med en kombinerad andel på (35–45) %. Koncentrationen skulle därför minska antalet konkurrenter från tre till två på marknaden inom EES. |
| --- | --- |

23.

Även efter koncentrationen skulle Mach, på en global marknad, ha varit en klar marknadsledare med (50–60) % och kombinationen Syniverse och BSG (för närvarande den andra respektive den tredje största aktören) skulle tillsammans bli den andra största aktören på marknaden med (30–40) %. På marknaden inom EES skulle Mach fortfarande vara marknadsledande på data clearing med en marknadsandel på (55–65) %. Kombinationen av BSG & Syniverse (för närvarande nummer två och tre på marknaden) skulle närma sig marknadsledaren med en kombinerad andel på (35–45) %. Koncentrationen skulle därför minska antalet konkurrenter från tre till två på marknaden inom EES.

| 24. | Enligt de anmälande parterna finns det en genuin valmöjlighet för mobilnätoperatörerna att själva klara leveransen av tjänster då mobilnätoperatörerna har förmåga och kunskaper att byta från att lägga ut sin data clearing till att göra det inom företaget. Detta har dock inte bekräftats i marknadsundersökningen. I första hand har undersökningen visat att det inte finns några nyliga exempel på att en mobilnätoperatör bytt från att lägga ut data clearingtjänster till att utföra den inom företaget. I andra hand uppgav de mobilnätoperatörer som svarade på kommissionens marknadsundersökning att alternativet att själva genomföra leveransen av tjänster inte var realistiskt för dem. |
| --- | --- |

24.

Enligt de anmälande parterna finns det en genuin valmöjlighet för mobilnätoperatörerna att själva klara leveransen av tjänster då mobilnätoperatörerna har förmåga och kunskaper att byta från att lägga ut sin data clearing till att göra det inom företaget. Detta har dock inte bekräftats i marknadsundersökningen. I första hand har undersökningen visat att det inte finns några nyliga exempel på att en mobilnätoperatör bytt från att lägga ut data clearingtjänster till att utföra den inom företaget. I andra hand uppgav de mobilnätoperatörer som svarade på kommissionens marknadsundersökning att alternativet att själva genomföra leveransen av tjänster inte var realistiskt för dem.

| 25. | Data clearingtjänster tillhandahålls vanligtvis av mobilnätoperatörer som använder sig av ett anbudsförfarande. Förhandlingarna görs ofta per e-post. Marknadsundersökningen har visat att anbudsförfarandet är konkurrenskraftigt, men också karaktäriseras av en brist på tydlig prisinformation. Priserna beror vanligtvis på det antal roamingtransaktioner som hanteras och det kan också förekomma betydande potentiella tilläggsinkomster från tjänsteleveranserna. Enligt parterna har nettoeffekten av konsolideringen av mobilnätoperatörerna lett till att kostnaderna för data clearingtjänsterna har minskat över tiden och att tjänsterna blivit till en handelsvara. Denna utveckling har bekräftats i marknadsundersökningen, som också visade att kostnaden för att leverera den extra kapacitet som behövs för nya kunder inte är betydande. Att leverera den extra volymen transaktioner för en ny mobilnätoperatörskund har inte så mycket att göra med det totala antalet abonnenter, utan mer med hur många besökande abonnenter de är värd för. |
| --- | --- |

25.

Data clearingtjänster tillhandahålls vanligtvis av mobilnätoperatörer som använder sig av ett anbudsförfarande. Förhandlingarna görs ofta per e-post. Marknadsundersökningen har visat att anbudsförfarandet är konkurrenskraftigt, men också karaktäriseras av en brist på tydlig prisinformation. Priserna beror vanligtvis på det antal roamingtransaktioner som hanteras och det kan också förekomma betydande potentiella tilläggsinkomster från tjänsteleveranserna. Enligt parterna har nettoeffekten av konsolideringen av mobilnätoperatörerna lett till att kostnaderna för data clearingtjänsterna har minskat över tiden och att tjänsterna blivit till en handelsvara. Denna utveckling har bekräftats i marknadsundersökningen, som också visade att kostnaden för att leverera den extra kapacitet som behövs för nya kunder inte är betydande. Att leverera den extra volymen transaktioner för en ny mobilnätoperatörskund har inte så mycket att göra med det totala antalet abonnenter, utan mer med hur många besökande abonnenter de är värd för.

| 26. | Marknadsundersökningen har visat att de berörda marknaderna snabbt utvecklar teknikmarknader. De är därmed under fortlöpande teknisk utveckling. Inom de närmsta åren kan marknaden för data clearingtjänster förefalla annorlunda vad gäller levererade tjänster och berörda aktörer. Pågående teknisk utveckling som främjas av GSM Association är ”Near Real-Time Roaming Data Exchange” (NRTRDE) som är en teknik utformad för att upptäcka bedrägerier, men som är potentiellt lämplig för data clearing och ”Hubs-concept” (del av det internationella projektet ”Open Connectivity”) som kommer att ge möjlighet att reglera hubbar (centrala kopplingspunkter för t.ex. fildelning) för att samordna informationsutbytet mellan mobilnätoperatörer istället för att ingå avtal med var och en av de över 700 mobilnätoperatörerna. |
| --- | --- |

26.

Marknadsundersökningen har visat att de berörda marknaderna snabbt utvecklar teknikmarknader. De är därmed under fortlöpande teknisk utveckling. Inom de närmsta åren kan marknaden för data clearingtjänster förefalla annorlunda vad gäller levererade tjänster och berörda aktörer. Pågående teknisk utveckling som främjas av GSM Association är ”Near Real-Time Roaming Data Exchange” (NRTRDE) som är en teknik utformad för att upptäcka bedrägerier, men som är potentiellt lämplig för data clearing och ”Hubs-concept” (del av det internationella projektet ”Open Connectivity”) som kommer att ge möjlighet att reglera hubbar (centrala kopplingspunkter för t.ex. fildelning) för att samordna informationsutbytet mellan mobilnätoperatörer istället för att ingå avtal med var och en av de över 700 mobilnätoperatörerna.

I.3.2   Ensidiga effekter

| 27. | Bedömningen av potentiella ensidiga effekter genomfördes på grundval av en marknad som omfattade EES som minsta möjliga geografiska omfattning för marknaden. Bedömningen av anbuds- och utbytesuppgifterna (switching data) har visat att Syniverse och BSG inte utövat något särskilt konkurrenstryck på varandra och att Mach har utövat ett starkare konkurrenstryck på Syniverse respektive BSG. Vidare ger egenskaperna på marknaden för data clearingtjänster leverantörerna ett starkt incitament att aggressivt konkurrera om varje avtal som ska förnyas. Både parternas och kundernas uppgifter om deltagandet i anbudsförfaranden pekade på att både BSG och Syniverse stod inför en kraftig konkurrens från Mach. I nästan hälften av dessa fall fanns det bara två anbudsgivare, men BSG och Syniverse var aldrig de enda två anbudsgivarna i ett anbudsförfarande. Det innebär att mobilnätoperatörerna beslutade att anbudsförfarandet var tillräckligt konkurrenskraftigt med två anbudsgivare, nämligen Mach och BSG eller Mach och Syniverse. Bedömningen av rangordningsuppgifterna har visat att Syniverse och BSG bara mycket sällan var både vinnare och hade det näst bästa resultatet vid samma anbudsförfarande. |
| --- | --- |

27.

Bedömningen av potentiella ensidiga effekter genomfördes på grundval av en marknad som omfattade EES som minsta möjliga geografiska omfattning för marknaden. Bedömningen av anbuds- och utbytesuppgifterna (switching data) har visat att Syniverse och BSG inte utövat något särskilt konkurrenstryck på varandra och att Mach har utövat ett starkare konkurrenstryck på Syniverse respektive BSG. Vidare ger egenskaperna på marknaden för data clearingtjänster leverantörerna ett starkt incitament att aggressivt konkurrera om varje avtal som ska förnyas. Både parternas och kundernas uppgifter om deltagandet i anbudsförfaranden pekade på att både BSG och Syniverse stod inför en kraftig konkurrens från Mach. I nästan hälften av dessa fall fanns det bara två anbudsgivare, men BSG och Syniverse var aldrig de enda två anbudsgivarna i ett anbudsförfarande. Det innebär att mobilnätoperatörerna beslutade att anbudsförfarandet var tillräckligt konkurrenskraftigt med två anbudsgivare, nämligen Mach och BSG eller Mach och Syniverse. Bedömningen av rangordningsuppgifterna har visat att Syniverse och BSG bara mycket sällan var både vinnare och hade det näst bästa resultatet vid samma anbudsförfarande.

| 28. | Resultatet av bedömningen visar att de priser som BSG erbjöd inte påverkades av om Syniverse deltog i ett anbudsförfarande eller ej, vilket också innebär att Syniverse inte utövar ett starkt konkurrenstryck på BSG:s priser. |
| --- | --- |

28.

Resultatet av bedömningen visar att de priser som BSG erbjöd inte påverkades av om Syniverse deltog i ett anbudsförfarande eller ej, vilket också innebär att Syniverse inte utövar ett starkt konkurrenstryck på BSG:s priser.

| 29. | Bortsett från de olika kostnader och insatser som krävs för att byta leverantör bekräftades det i marknadsundersökningen att byten förekommer och att det finns många tillfällen där mobilnätoperatörer har bytt data clearingleverantörer. De kostnader som uppstår vid byten kan uppvägas av besparingarna vid leverantörsbyten. Kommissionen har upptäckt flera fall av leverantörsbyten i Europa mellan 2004 och 2007. Marknadsundersökningen har också visat att byten mellan BSG och Syniverse (eller vice versa) är mycket sällsynta. |
| --- | --- |

29.

Bortsett från de olika kostnader och insatser som krävs för att byta leverantör bekräftades det i marknadsundersökningen att byten förekommer och att det finns många tillfällen där mobilnätoperatörer har bytt data clearingleverantörer. De kostnader som uppstår vid byten kan uppvägas av besparingarna vid leverantörsbyten. Kommissionen har upptäckt flera fall av leverantörsbyten i Europa mellan 2004 och 2007. Marknadsundersökningen har också visat att byten mellan BSG och Syniverse (eller vice versa) är mycket sällsynta.

| 30. | Egenskaperna på marknaden för data clearingtjänster ger leverantörerna incitament till intensiv konkurrens, vilket i sin tur leder till att det vore osannolikt att den sammanslagna enheten ensidigt skulle öka priserna. I första hand finns det inga kapacitetsbegränsningar. I andra hand karaktäriseras tillhandahållandet av data clearingtjänster av låga marginalkostnader för de leverantörer som tillhandahåller dessa tjänster med egen utrustning. Leverantörerna har därför ett starkt incitament att aggressivt konkurrera om varje avtal. Slutligen får data clearing houses betydande potentiella tilläggsinkomster från andra tjänster. |
| --- | --- |

30.

Egenskaperna på marknaden för data clearingtjänster ger leverantörerna incitament till intensiv konkurrens, vilket i sin tur leder till att det vore osannolikt att den sammanslagna enheten ensidigt skulle öka priserna. I första hand finns det inga kapacitetsbegränsningar. I andra hand karaktäriseras tillhandahållandet av data clearingtjänster av låga marginalkostnader för de leverantörer som tillhandahåller dessa tjänster med egen utrustning. Leverantörerna har därför ett starkt incitament att aggressivt konkurrera om varje avtal. Slutligen får data clearing houses betydande potentiella tilläggsinkomster från andra tjänster.

| 31. | Som anges ovan har existerande data clearing houses som driver en världsomfattande verksamhet visat att de har förmåga och incitament att träda in på den europeiska marknaden för data clearingtjänster. I detta avseende har marknadsundersökningen visat att flera mobilnätoperatörer klart skulle anse ARCH, EDCH, VeriSign och Comfone vara trovärdiga anbudsgivare. |
| --- | --- |

31.

Som anges ovan har existerande data clearing houses som driver en världsomfattande verksamhet visat att de har förmåga och incitament att träda in på den europeiska marknaden för data clearingtjänster. I detta avseende har marknadsundersökningen visat att flera mobilnätoperatörer klart skulle anse ARCH, EDCH, VeriSign och Comfone vara trovärdiga anbudsgivare.

| 32. | Konsolideringen av mobilnätoperatörer nyligen samt ett mer sofistikerat anbudsförfarande ger mobilnätoperatörerna uppvägande marknadsinflytande. Mobilnätoperatörerna kan ha en stark förhandlingsposition genom sin relativa finansiella storlek och omfattningen på transaktionerna. Mot bakgrund av denna bedömning kan man dra slutsatsen att den föreslagna transaktionen inte skulle leda till några problem när det gäller ensidiga effekter. |
| --- | --- |

32.

Konsolideringen av mobilnätoperatörer nyligen samt ett mer sofistikerat anbudsförfarande ger mobilnätoperatörerna uppvägande marknadsinflytande. Mobilnätoperatörerna kan ha en stark förhandlingsposition genom sin relativa finansiella storlek och omfattningen på transaktionerna. Mot bakgrund av denna bedömning kan man dra slutsatsen att den föreslagna transaktionen inte skulle leda till några problem när det gäller ensidiga effekter.

I.3.3   Samverkande effekter

| 33. | Med hänsyn till marknadsandelarna skulle sammanslagningen leda till en beräknad marknadsandel på (80–90) % för de två största konkurrenterna på en global marknad och en beräknad marknadsandel på (90–100) % på marknaden inom EES för data clearing. Med tanke på Machs marknadsandelar och den sammanslagna enheten efter koncentrationen var det viktigt att undersöka om den föreslagna transaktionen endera kunde underlätta för eller ge Mach och de sammanslagna parterna möjlighet att samordna sina priser. |
| --- | --- |

33.

Med hänsyn till marknadsandelarna skulle sammanslagningen leda till en beräknad marknadsandel på (80–90) % för de två största konkurrenterna på en global marknad och en beräknad marknadsandel på (90–100) % på marknaden inom EES för data clearing. Med tanke på Machs marknadsandelar och den sammanslagna enheten efter koncentrationen var det viktigt att undersöka om den föreslagna transaktionen endera kunde underlätta för eller ge Mach och de sammanslagna parterna möjlighet att samordna sina priser.

| 34. | Med hänsyn tagen till egenskaperna på marknaden för data clearingtjänster förefaller det inte troligt att den föreslagna koncentrationen skulle leda till samverkande effekter. En tyst prissamverkan förefaller inte vara genomförbar och mot bakgrund av marknadens dynamiska natur och bristen på stabilitet vad gäller kundernas respektive storlek skulle en uppdelning av kunderna vara svår och regelbundet behöva följas upp. |
| --- | --- |

34.

Med hänsyn tagen till egenskaperna på marknaden för data clearingtjänster förefaller det inte troligt att den föreslagna koncentrationen skulle leda till samverkande effekter. En tyst prissamverkan förefaller inte vara genomförbar och mot bakgrund av marknadens dynamiska natur och bristen på stabilitet vad gäller kundernas respektive storlek skulle en uppdelning av kunderna vara svår och regelbundet behöva följas upp.

| 35. | Även om det vore lätt att upptäcka en avvikelse efter ett anbudsförfarande skulle inte anbudsgivarna kunna upptäcka en avvikelse under själva anbudsförfarandet. Motåtgärder skulle bara vara möjliga genom mycket aggressiv budgivning vid nästa avtal. Eftersom anbudsförfaranden vid nya avtal är relativt ovanliga, då avtalens varaktighet och volymer kraftigt varierar från en mobilnätoperatör till en annan, skulle en sådan strategi inte utgöra en trovärdig avskräckande mekanism. Slutligen är det osannolikt att en effektiv samverkan skulle äga rum då de som står utanför med all sannolikhet skulle äventyra det förväntade resultatet av samverkan. Följaktligen kan man dra slutsatsen att den föreslagna transaktionen inte leder till några problem när det gäller samverkande effekter. |
| --- | --- |

35.

Även om det vore lätt att upptäcka en avvikelse efter ett anbudsförfarande skulle inte anbudsgivarna kunna upptäcka en avvikelse under själva anbudsförfarandet. Motåtgärder skulle bara vara möjliga genom mycket aggressiv budgivning vid nästa avtal. Eftersom anbudsförfaranden vid nya avtal är relativt ovanliga, då avtalens varaktighet och volymer kraftigt varierar från en mobilnätoperatör till en annan, skulle en sådan strategi inte utgöra en trovärdig avskräckande mekanism. Slutligen är det osannolikt att en effektiv samverkan skulle äga rum då de som står utanför med all sannolikhet skulle äventyra det förväntade resultatet av samverkan. Följaktligen kan man dra slutsatsen att den föreslagna transaktionen inte leder till några problem när det gäller samverkande effekter.

I.4   Slutsatser

| 36. | I utkastet till beslut drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte kommer att ge upphov till några konkurrensproblem som påtagligt hämmar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. Kommissionen har därför för avsikt att förklara koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet i enlighet med artikel 8.1 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

36.

I utkastet till beslut drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte kommer att ge upphov till några konkurrensproblem som påtagligt hämmar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. Kommissionen har därför för avsikt att förklara koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet i enlighet med artikel 8.1 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  GSM (Global System for Mobile Communications) är den huvudsakliga globala standarden för mobil kommunikation, och har definierats av the GSM Association (GSMA).

(3)  Roaming ger en MNO-slutkund möjlighet att använda en mobil mottagare på andra trådlösa nätförbindelser än de som de abonnerar på. En mobil mottagare kan vara en mobiltelefon, en handdator (personal digital assistant, PDA) eller en laptopdator.

(4)  30 kunder av 34 definierade data clearing och finansiell reglering som separata produktmarknader.

(5)  Bara en mobilnätsoperatör av 38 svarade att den utförde sin data clearing själv. Fem andra svarade att de hade lagt ut 70–95 % av sina behov av data clearing. 32 mobilnätsoperatörer har lagt ut denna tjänst helt.

(6)  Bara 10 % av de mobilnätsoperatörer som svarade uppgav att de krävde båda tjänsterna från samma leverantör. De övriga 90 % uppgav klart att det inte var ett krav.

(7)  30 av de tillfrågade ansåg att den geografiska marknaden var global och fem andra ansåg att den omfattade EES.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/30

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2008/C 101/10)

XA-nummer: XA 333/07

Medlemsstat: Danmark

Region: —

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Rättslig grund: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt årligt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: 1 406 000 DKK

Högsta tillåtna stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Den 1 oktober 2007

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Den 30 september 2008

Stödets syfte: Syftet med ”Produktionsredovisning för slaktkycklingar- och konsumtionsägg – effektivitetskontroll” är att göra det möjligt för den enskilde producenten att jämföra den egna produktionsutvecklingen med den allmänna. Syftet är också att se till att branchen är väl informerad om produktivitet och ekonomi när det gäller produktionens olika verksamhetsgrenar.

Bidragens slutmottagare är jordbrukare som producerar slaktkycklingar- och konsumtionsägg. Projektet avser endast små- och medelstora företag.

Projektet omfattas av artikel 15.2 c. Det omfattar utgifter för rådgivning

Berörd(a) sektor(er): Fjäderfä

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Webbplats: www.fa-fonden.dk

Övriga upplysningar: —

XA-nummer: XA 395/07

Medlemsstat: Cypern

Region: Stödet utbetalas av den centrala regeringen

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Rättslig grund:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Årlig kostnad för stödordningen eller totalt årligt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd: Årlig budget på 42 105 EUR (24 000 CYP)

Högsta tillåtna stödnivå:

| a) | 3 000 CYP för att täcka de administrativa utgifterna för att upprätta och föra stambok över de berörda djuren. |
| --- | --- |

a)

3 000 CYP för att täcka de administrativa utgifterna för att upprätta och föra stambok över de berörda djuren.

| b) | 21 000 CYP för att täcka upp till 70 % av tredjeparts utgifter för fastställande av djurens genetiska kvalitet eller avkastningen från djuren |
| --- | --- |

b)

21 000 CYP för att täcka upp till 70 % av tredjeparts utgifter för fastställande av djurens genetiska kvalitet eller avkastningen från djuren

Ikraftträdande: December 2007

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Den 31 december 2010

Stödets syfte: Stödet beviljas i syfte att ge ekonomiskt stöd till Cyperns sammanslutning av uppfödare av rasen Holstein-Friesian så att sammanslutningen kan uppfylla sina skyldigheter. Följande verksamheter kommer att få statligt stöd:

Planen är baserad på artikel 16 a och b (Stöd till animaliesektorn) i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av nötkreatur

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Webbadress: www.moa.gov.cy/da

Övriga upplysningar: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

XA-nummer: XA 396/07

Medlemsstat: Cypern

Region: Stödet beviljas av regeringen

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Rättslig grund: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Årliga utgifter inom ramen för stödordningen, eller totalt årligt belopp för det stöd som beviljats företaget: Årlig budget på 100 000 CYP

Högsta tillåtna stödnivå: Stödet får högst uppgå till 50 % av marknadsvärdet på växtskyddsmedel och andra former av växtskydd för olivskyddsföreningar, och till 30 % för andra växtskyddsföreningar. Stödet får uppgå till 30 % för alla växtskyddsföreningar för utgifter för arbetskraft, transporter och kontroller

Ikraftträdande: December 2007

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Den 31 december 2013

Målet för stödet: Stödets syfte är att ge ekonomiskt bidrag till växtskyddsföreningar för upphandling av lämpliga tjänster och former av växtskydd för deras producentmedlemmar.

Stödet beviljas i enlighet med artikel 10 i undantagsförordningen (EG) nr 1857/2006 och ges endast till små och medelstora företag, enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003. Dessa företag kan vara fysiska eller juridiska personer inom primärproduktionen av jordbruksprodukter (jordbrukare).

Bidraget omfattar följande:

Berörda sektorer: Växtproduktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Webbadress: www.moa.gov.cy/da

Övriga upplysningar: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/32

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2008/C 101/11)

XA-nummer: XA 245/07

Medlemsstat: Republiken Slovenien

Region: Območje občine Polzela

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget i form av enskilt stöd:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

Högsta tillåtna stödnivå:

1.   Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:

| — | upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och |
| --- | --- |

—

upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna i mindre gynnade områden, och

| — | upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden, |
| --- | --- |

—

upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna i andra områden,

| — | upp till 60 % av de stödberättigande kostnader i mindre gynnade områden och upp till 50 % i andra områden, om investeringen görs av unga jordbrukare under jordbruksföretagets fem första år. |
| --- | --- |

—

upp till 60 % av de stödberättigande kostnader i mindre gynnade områden och upp till 50 % i andra områden, om investeringen görs av unga jordbrukare under jordbruksföretagets fem första år.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för jordbruksproduktion, investeringar i permanenta grödor, markförbättring och anläggande av betesmark.

2.   Bevarande av traditionella landskap och byggnader:

| — | För investeringar i icke-produktiva byggnader upp till 100 % av kostnaderna. |
| --- | --- |

—

För investeringar i icke-produktiva byggnader upp till 100 % av kostnaderna.

| — | För investeringar i produktionsmedel på jordbruken, upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

—

För investeringar i produktionsmedel på jordbruken, upp till 60 % av kostnaderna, men upp till 75 % i mindre gynnade områden, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretaget.

| — | Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stöd får beviljas upp till 100 % för extra kostnader för användning av traditionella typer av material som krävs för bevarande av kulturbyggnader.

3.   Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs.

| — | Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden. |
| --- | --- |

—

Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden.

| — | Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna för denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 55 % respektive minst 45 %. |
| --- | --- |

—

Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna för denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 55 % respektive minst 45 %.

4.   Stöd till försäkringspremier:

| — | Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar.

5.   Stöd till sammanläggning av skiften:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden.

6.   Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna i form av subventionerade tjänster. Stödet får inte ges som direkt penningstöd till producenterna.

7.   Tillhandahållande av tekniskt stöd:

| — | Stödet får täcka upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster från tredje part, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna |
| --- | --- |

—

Stödet får täcka upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster från tredje part, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer och webbplatser. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna

Datum för genomförande: September 2007 (eller den dag reglerna börjar gälla)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Andra kapitlet i utkastet till ”regler om om beviljande av stöd för bevarande och utveckling av jordbruk och landsbygd i kommunen Polzela för programperioden 2007–2013” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

Artikel 6: Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Webbplats: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Vad gäller kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kommunens regler kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet)

Ljubo ŽNIDAR

Borgmästare

XA-nummer: XA 246/07

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provincie Gelderland

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Rättslig grund: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Perioden 2007–2013, högst 1 500 000 EUR per år

Högsta stödnivå: Stödprocentsatsen/stödbeloppet per stöddel inom det provinsiella fleråriga programmet för 2007–2013 till förmån för små och medelstora företag i den mån de omfattas av denna anmälan om undantag:

Artikel 2.2.2.1 i det provinsiella fleråriga programmet – Små och medelstora jordbruksföretags investeringar i innovation och miljö

De stödberättigande kostnaderna omfattar byggande, förvärv eller förbättring av fast egendom, inköp av maskiner och utrustning, inklusive datorprogram och allmänna kostnader för till exempel arkitekter, ingenjörer och konsulter.

Stödordningen gäller endast för små och medelstora företag som är ekonomiskt livskraftiga.

Artikel 2.1.1.1 i det provinsiella fleråriga programmet – frivillig sammanläggning av skiften

Stödet uppgår till 100 % av de faktiska notarie- och registreringskostnaderna för områden/skiften som omfattas av sammanläggning. De verkställande organen och myndigheterna betalar dessa kostnader och får därför stödet. Indirekt kommer detta stöd jordbrukaren till godo eftersom det vid varje skiftessammanläggning rör sig om skiften från små och medelstora företag som är verksamma inom primär produktion.

Artikel 2.2.2.2 i det provinsiella fleråriga programmet – Företagsrådgivning till små och medelstora jordbruksföretag

Stödordningen gäller endast för små och medelstora företag verksamma inom primär produktion. Stödet betalas som naturaförmån genom att stödet betalas till berörd konsulttjänst. Det görs ingen direkt betalning till primärproducenten. Företagen väljs ut på grundval av objektiva kriterier och det får inte beviljas stöd för tjänster som är av fortlöpande eller periodiskt återkommande slag eller rör jordbruksföretagets ordinarie driftsutgifter

Datum för genomförande: Genomförandet äger rum efter det att informationen har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Det övergripande målet med det provinsiella fleråriga programmets jordbruksdel är att sörja för ett levande jordbruk som innehåller

ett framtidsinriktat, konkurrenskraftigt jordbruk som ekonomisk motor på landsbygden,

ett hållbart jordbruk som varsamt utnyttjar mark, vatten, luft och övriga naturresurser och som är ekonomiskt livskraftigt.

Mer specifikt kan målsättningen för varje artikel beskrivas på följande sätt:

Artikel 2.1.1.1: Frivillig sammanläggning av skiften

Markanvändningsplanering tjänar till att förbättra planeringen av jordbruksområden så att de överensstämmer med sin funktion, så som den är fastställd i den regionala utvecklingsplanen. Detta sker i huvudsak genom sammanläggning av mark, vilket är möjligt genom denna artikel.

Artikel 2.2.2.1: Investering i jordbruksföretag

Syftet med denna artikel är att stimulera investeringar i förbättringar och moderniseringar på företag för att effektivisera produktionen, producera nya eller bättre produkter eller förbättra produktionsprocessernas och produkternas kvalitet och hållbarhet. Detta bidrar till att skapa ett mer konkurrenskraftigt, hållbart och levande jordbruk, det vill säga ett jordbruk som ger jordbrukarna skäliga inkomster, säkrar rimliga arbetsvillkor och uppfyller samhälleliga tvärvillkor (såsom miljö, djurskydd och djurhälsa, hygienkrav och biologisk mångfald inom jordbruket).

Artikel 2.2.2.2: Företagsrådgivning

Syftet med denna artikel är att ge jordbrukarna möjlighet att få framtidsinriktad företagsrådgivning om hur företaget kan utvecklas på ett hållbart sätt

Berörd(a) sektor(er): Ordningen gäller för små och medelstora företag (både inom animalie- och vegetabiliesektorn). Den gäller endast för företag verksamma inom primär produktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Webbadress: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Övriga upplysningar: Stöd till små och medelstora jordbruksföretag beviljas på grundval av följande artiklar i del 3 i det provinsiella fleråriga programmet:

Artikel 2.1.1.1 Frivillig sammanläggning av skiften

Artikel 2.2.2.1 Investeringar i jordbruksföretag (modernisering av företag)

Artikel 2.2.2.2 Företagsrådgivning

Ansökningar från små och medelstora företag som uppfyller kraven i artiklarna 4, 13 eller 15.2 c i förordning (EG) nr 1857/2006 kan komma att beaktas.

Om andra företag eller enheter är berättigade till stöd enligt ovanstående artiklar kommer detta att anmälas separat till kommissionen i enlighet med gällande regler (bl.a. kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse, gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling, kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning)

XA-nummer: XA 247/07

Medlemsstat: Republiken Slovenien

Region: Območje občine Preddvor

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

Högsta tillåtna stödnivå:

1.   Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:

| — | Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för mindre gynnade områden och 40 % för investeringar i andra områden. |
| --- | --- |

—

Upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för mindre gynnade områden och 40 % för investeringar i andra områden.

Stödet beviljas för investeringar för renovering av jordbruksfastigheter och inköp av utrustning för jordbruksproduktion, investeringar i permanenta grödor, markförbättring och anläggande av betesmark.

2.   Bevarande av traditionella byggnader:

| — | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för icke-produktiva objekt. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för icke-produktiva objekt.

| — | Upp till 60 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i produktiva objekt, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretag. Motsvarande nivå i mindre gynnade områden är 75 %. |
| --- | --- |

—

Upp till 60 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i produktiva objekt, under förutsättning att investeringen inte medför någon ökning av produktionskapaciteten på jordbruksföretag. Motsvarande nivå i mindre gynnade områden är 75 %.

3.   Stöd till försäkringspremier:

| — | Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Kommunens stöd ska komplettera delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar.

4.   Stöd till sammanläggning av skiften:

| — | Upp till 50 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

—

Upp till 50 % av kostnaderna för juridiska och administrativa förfaranden.

5.   Tillhandahållande av tekniskt stöd i jordbrukssektorn:

| — | Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer, kataloger, webbplatser och kostnader för avbytartjänster. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av kostnaderna för utbildning och fortbildning av jordbrukare, konsulttjänster, anordnande av forum, tävlingar, utställningar, mässor, samt för publikationer, kataloger, webbplatser och kostnader för avbytartjänster. Stödet ska betalas i form av subventionerade tjänster och får inte ges som direkt penningstöd till producenterna

Datum för genomförande: September 2007 (eller den dag reglerna börjar gälla)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Hänvisning till artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 och stödberättigande kostnader: Andra kapitlet i utkastet till ”regler om beviljande av stöd för bevarande och utveckling av jord- och skogsbruk samt landsbygd i kommunen Preddvor” omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Webbplats: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet)

Miran ZADNIKAR

Borgmästare i Preddvor

XA-nummer: XA 290/07

Medlemsstat: Förenade kungariket

Region: Wales

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Rättslig grund: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: År: oktober 2007 – januari 2008

Utgift: under 10 000 000 GBP

Högsta stödnivå: Stödet är begränsat till förluster som orsakats av sjukdomar vilkas utbrott formellt har erkänts av de offentliga myndigheterna och kommer inte att överskrida 100 % av kostnaderna för att uppfylla kraven enligt ordningen

Datum för genomförande:

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Ordningen har en varaktighet på tio veckor och upphör att gälla den 4 januari 2008

Stödets syfte: The Light Lamb Welfare Disposal Scheme är öppen för jordbrukare i Wales som står inför djurhälsoproblem till följd av de exportrestriktioner som infördes till följd av utbrottet av mul- och klövsjuka i Förenade kungariket. Producenterna ansvarar för att transportera stödberättigande djur (dvs. lätta lamm med en levande vikt på högst 25 kg) till uppsamlingscentralerna. Uppsamlingscentralernas operatörer betalar 15 GBP för varje stödberättigande djur. Djuren kommer inte att ingå i människors livsmedelskedja. Efter slakt transporteras slaktkropparna till efterföljande bortskaffande. Det kommer att göras en upphandling för dessa tjänster på uppdrag av Welsh Assembly Government. Detta överensstämmer med artikel 10 i EU-förordning (EG) nr 1857/2006 enligt vilken stödet måste vara begränsat till förluster som orsakats av sjukdomar vilkas utbrott formellt har erkänts av offentliga myndigheter

Stödberättigande kostnader: Enligt Light Lamb Welfare Disposal Scheme kommer uppsamlingscentralernas operatörer att betalas totalt 15 GBP för varje stödberättigande djur. Dessutom kommer operatörerna att få betalt för arbete i samband med uppsamling, slakt, transport, destruktion och förbränning. Dessa kostnader kommer att fastställas genom upphandling. Detta överensstämmer med artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006 enligt vilken bruttostödnivån inte får överskrida 100 % och stödet ska vara avsett att kompensera inkomstförluster till följd av karantänstvång

Berörd(a) sektor(er): Ordningen gäller jordbruksnäringen för lätta lamm i Wales

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Kontaktperson: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Webbadress: Mer information finns på:

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Undertecknad och daterad för Department for Environment, Food and Rural Affairs (den behöriga myndigheten i Förenade kungariket)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

XA-nummer: XA 291/07

Medlemsstat: Förenade kungariket

Region: England

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Rättslig grund: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Regleringsår: 23 oktober 2007–31 mars 2008

Utgifter: 10 000 000 GBP

Högsta stödnivå: Ordningen syftar till att tillhandahålla en högsta stödnivå på 100 %. Stödet kommer att vara begränsat till förluster orsakade av sjukdomar vilkas utbrott formellt har erkänts av offentliga myndigheter, särskilt vad gäller förluster som hänförs till karantänstvång

Datum för genomförande: Den 23 oktober 2007

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Genom systemet tillhandahålls en engångsbetalning för berörda jordbrukare i bergsområden. Betalningarna ska vara beräknade och färdigställda till den 31 mars 2008

Stödets syfte: Att hjälpa små och medelstora företag som sysslar med extensiv uppfödning av får och boskap i bergsområden i England. Denna grupps verksamhet har särskilt drabbats av de nationella restriktioner vad gäller rörelse och export som infördes till följd av mul- och klövsjukan. Dessa jordbrukare är starkt beroende av fårens rörelser vid denna årstid för försäljning av boskap under hösten och exporter för att generera en betydande del av sin årliga inkomst och deras kassaflöde har drabbats hårt.

Detta syfte överensstämmer med artikel 10.2 a ii i förordning (EG) nr 1857/2006 i enlighet med vilken stöd ska betalas ut för inkomstförluster till följd av karantänstvång för sjukdomar vilkas utbrott formellt har erkänts av offentliga myndigheter

Bidragsberättigande kostnader: Våra aktuella bästa uppskattningar av de ekonomiska kostnaderna för mul- och klövsjukan på boskapssektorn sedan den 3 augusti uppgår till 103 miljoner GBP och de förväntas fortsätta att öka. Den totala budgeten för denna ordning kommer att uppgå till 10 miljoner GBP och enskilda utbetalningar till berättigade jordbrukare kommer att beräknas i proportion till storleken på deras företag.

Ordningens syfte uppfyller artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006 i vilken det fastställs att bruttostödnivån inte får överskrida 100 % och att stödet ska ges för att kompensera för inkomstförluster till följd av karantänstvång

Berörd(a) sektor(er): Ordningen ska tillämpas på små och medelstora företag inom jordbrukets animaliesektor i bergsområden i England som har erhållit betalning under 2007 i enlighet med Englands stödordning för mindre gynnade områden (Hill Farm Allowance 2007)

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Webbadress: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Undertecknad och daterad för Department for Environment, Food and Rural Affairs (den behöriga myndigheten i Förenade kungariket)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---