# Úřední věstník C 86/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 86 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 515. dubna 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 86

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 515. dubna 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2008/C 086/01 | Společná zpráva Rady a Komise pro rok 2008 o pokroku v provádění pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 – Celoživotní učení jako základ znalostí, kreativity a inovací | 1 |
| | Komise |
| 2008/C 086/02 | Zahájení řízení (Případ č. COMP/M.4942 – Nokia/Navteq) (
  1
  ) | 32 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2008/C 086/01

Společná zpráva Rady a Komise pro rok 2008 o pokroku v provádění pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 – Celoživotní učení jako základ znalostí, kreativity a inovací

1

Komise

2008/C 086/02

Zahájení řízení (Případ č. COMP/M.4942 – Nokia/Navteq) (
  1
  )

1

32

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 086/03 | Směnné kurzy vůči euru | 33 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 086/03

Směnné kurzy vůči euru

33

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2008/C 086/04 | Výzva k předkládání návrhů – GŘ EAC/14/08 — Program spolupráce se zeměmi nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (ICI) v oblasti vzdělávání – Spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání a odborné přípravy mezi EU a Austrálií, Japonskem, Korejskou republikou a Novým Zélandem | 34 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 086/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  ) | 36 |
| 2008/C 086/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 37 |
| 2008/C 086/07 | Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis du Valenciennois)
   (
  1
  ) | 38 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2008/C 086/04

Výzva k předkládání návrhů – GŘ EAC/14/08 — Program spolupráce se zeměmi nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (ICI) v oblasti vzdělávání – Spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání a odborné přípravy mezi EU a Austrálií, Japonskem, Korejskou republikou a Novým Zélandem

34

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 086/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  )

1

36

2008/C 086/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

37

2008/C 086/07

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis du Valenciennois)
   (
  1
  )

(Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis du Valenciennois)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 5.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/1

---

Společná zpráva Rady a Komise pro rok 2008 o pokroku v provádění pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ – „Celoživotní učení jako základ znalostí, kreativity a inovací“

(2008/C 86/01)

1.   ÚVOD

Vzdělávání a odborná příprava mají zásadní význam pro hospodářské a sociální změny. Flexibilita a jistota, jichž je třeba k dosažení většího počtu pracovních příležitostí a kvalitnějších pracovních míst, závisejí na tom, jak se podaří zajistit, aby si všichni občané osvojili klíčové kompetence a po celý život si zdokonalovali své dovednosti (1). Celoživotní učení podporuje kreativitu a inovace a umožňuje plné zapojení do hospodářského života i do života společnosti.

Z tohoto důvodu si Rada v rámci pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ stanovila ambiciózní cíle. Tyto cíle pak napomáhají uskutečnění hlavních lisabonských směrů pro zaměstnanost a růst. Uvedených cílů lze dosáhnout pouze vytrvalým a dlouhodobým úsilím. Pokrok při jejich naplňování však bude nevyhnutelně nerovnoměrný. Rada a Komise proto každé dva roky připravují společnou zprávu, aby poskytly přehled o dosažených výsledcích a zaměřily úsilí na oblasti, které se ukazují jako složitější.

Tento příspěvek ke třetí společné zprávě (2) poukazuje na významný pokrok i problémy v reformách vzdělávání a odborné přípravy. Zvláštní úsilí bude třeba věnovat těmto oblastem:

| — | Zvýšení úrovně kvalifikace. Lidé s nízkou kvalifikací jsou vystaveni riziku hospodářského a sociálního vyloučení. Nadále vysoká míra předčasného ukončování školní docházky, nízká účast starších a méně kvalifikovaných pracovníků v procesu celoživotního učení a dosahování nízké kvalifikace v případě přistěhovalců vyvolávají ve většině zemí obavy. Budoucí trhy práce ve znalostních ekonomikách budou kromě toho od klesajících počtů pracovních sil vyžadovat stále vyšší úroveň kvalifikace. Nízká kvalifikace bude představovat stále větší problém; |
| --- | --- |

—

Zvýšení úrovně kvalifikace. Lidé s nízkou kvalifikací jsou vystaveni riziku hospodářského a sociálního vyloučení. Nadále vysoká míra předčasného ukončování školní docházky, nízká účast starších a méně kvalifikovaných pracovníků v procesu celoživotního učení a dosahování nízké kvalifikace v případě přistěhovalců vyvolávají ve většině zemí obavy. Budoucí trhy práce ve znalostních ekonomikách budou kromě toho od klesajících počtů pracovních sil vyžadovat stále vyšší úroveň kvalifikace. Nízká kvalifikace bude představovat stále větší problém;

| — | Strategie celoživotního učení. Většina zemí učinila pokrok ve vymezování jednotných a komplexních strategií. V jejich rámci bylo dosaženo zjevného pokroku v oblasti předškolního vzdělávání, rámců kvalifikací a validace neformálního a informálního učení. Avšak inovativní partnerství v oblasti vzdělávání a udržitelné financování vysoce kvalitního, účinného a spravedlivého vzdělávání a odborné přípravy (3) se stále v mnoha zemích nedaří zabezpečit, a to tím spíše, že růst investic se patrně zpomalil. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rovněž celoživotnímu poradenství. Zajistit účinné provádění reforem představuje důležitý úkol pro všechny; |
| --- | --- |

—

Strategie celoživotního učení. Většina zemí učinila pokrok ve vymezování jednotných a komplexních strategií. V jejich rámci bylo dosaženo zjevného pokroku v oblasti předškolního vzdělávání, rámců kvalifikací a validace neformálního a informálního učení. Avšak inovativní partnerství v oblasti vzdělávání a udržitelné financování vysoce kvalitního, účinného a spravedlivého vzdělávání a odborné přípravy (3) se stále v mnoha zemích nedaří zabezpečit, a to tím spíše, že růst investic se patrně zpomalil. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rovněž celoživotnímu poradenství. Zajistit účinné provádění reforem představuje důležitý úkol pro všechny;

| — | Znalostní trojúhelník (vzdělávání, výzkum a inovace). Při zvyšování zaměstnanosti a růstu hraje významnou úlohu znalostní trojúhelník. Je tedy velmi důležité reformy urychlit, ve vysokoškolském vzdělávání a v partnerství univerzit a podniků podporovat špičkovou úroveň a zajistit, aby všechna odvětví vzdělávání a odborné přípravy důsledně plnila svoji úlohu při podpoře kreativity a inovací. |
| --- | --- |

—

Znalostní trojúhelník (vzdělávání, výzkum a inovace). Při zvyšování zaměstnanosti a růstu hraje významnou úlohu znalostní trojúhelník. Je tedy velmi důležité reformy urychlit, ve vysokoškolském vzdělávání a v partnerství univerzit a podniků podporovat špičkovou úroveň a zajistit, aby všechna odvětví vzdělávání a odborné přípravy důsledně plnila svoji úlohu při podpoře kreativity a inovací.

2.   V ŘADĚ OBLASTÍ BYL UČINĚN POKROK

Evropa zaznamenala v řadě oblastí pokrok. To však neznamená, že pokrok je všude stejný nebo že je možné v úsilí polevit. Hlavní výzvou je i nadále tempo reforem. V následujících oblastech ale většina zemí reformy provedla nebo je právě provádí.

2.1   Strategie celoživotního učení a systémy kvalifikací

Většina zemí (4) vypracovala konkrétní strategie celoživotního učení (5), které určují priority jejich vnitrostátní politiky a vztahy mezi jednotlivými odvětvími.

Většina z těchto strategií obsahuje ucelenou vizi celoživotního učení, která zahrnuje všechny druhy a stupně vzdělávání a odborné přípravy. Některé strategie se nicméně soustředí na formální systémy vzdělávání a odborné přípravy nebo na rozvoj určitých fází celoživotního učení.

Objevují se signály, že dochází k posilování faktických základů politik vzdělávání a odborné přípravy (6). To je nezbytné pro celkovou soudržnost systémů a optimální rozdělování zdrojů. Soudržnost je posilována též díky prioritní pozornosti, kterou některé země věnují podpoře flexibilních způsobů vzdělávání a přechodu mezi různými částmi systému.

Rámce kvalifikací a validace neformálního a informálního učení

Ve většině zemí (7) jsou vytvářeny celostátní rámce kvalifikací, které souvisí se zavedením evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (5). V souvislosti s nimi se začíná klást důraz na vzdělávací výsledky.

Postupně, třebaže pomaleji (5), jsou zaváděny také systémy pro validaci neformálního a informálního učení. Důležitým úkolem současnosti je přejít v rámci celostátních systémů kvalifikací od experimentu k plnému využívání, včetně lepšího přístupu k vysokoškolskému vzdělání a přístupu ke všeobecným a odborným kvalifikacím pro málo kvalifikované a starší či nezaměstnané pracovníky.

V Portugalsku byla v roce 2000 vytvořena celostátní síť center pro uznávání, validaci a certifikaci kvalifikací. V současnosti probíhá validační proces u téměř 250 000 dospělých osob. Centra zajišťují hodnocení a validaci kompetencí pro konkrétní druhy kvalifikací. Certifikační proces zahrnuje posouzení externí komisí a v případě potřeby také doplňující odbornou přípravu.

2.2   Předškolní vzdělávání

Význam předškolního vzdělávání je v celé Evropě stále více uznáván. Jeho schopnost přispívat k efektivitě i spravedlnosti se odráží v rozvoji nových přístupů a politik. Patří sem zejména přezkum obsahu výuky (8), budování kapacit učitelů (9), rozšíření povinné školní docházky i na určitou část předškolního vzdělávání (10), hodnocení kvality (11) a rostoucí investice, například prostřednictvím většího počtu zaměstnanců předškolních zařízení (12).

V mnoha zemích úspěšně proběhly různé pilotní projekty a programy. Úkolem současnosti je přejít od pilotních činností k plošnému provádění, a to s podporou investic, zejména do kvalifikovaného personálu.

V letech 2000–2005 stoupla účast čtyřletých dětí na vzdělávání v EU 27 o přibližně tři procentní body a překročila 85 (13).

2.3   Vysokoškolské vzdělávání: důležitý bod lisabonské agendy

Pro znalostní trojúhelník i pro Lisabonskou strategii má zásadní význam modernizace vysokoškolského vzdělávání. Na evropské i vnitrostátní úrovni se věnovala zvýšená pozornost otázkám řízení, financování a atraktivnosti. Tyto otázky doplňují boloňské reformy.

Byl zaznamenán značný pokrok, pokud jde o posílení samosprávy vysokých škol. Týká se to mimo jiné větší finanční nezávislosti a nových mechanismů odpovědnosti. Zkoušejí se nové formy zapojení zúčastněných stran, zejména co se týče řízení vysokoškolských institucí, ale také přípravy studijních programů (14) nebo vymezení vzdělávacích výsledků (15).

Skupina odborníků pro vysokoškolské vzdělávání připravuje v současné době soubor osvědčených postupů v oblasti modernizace univerzit určený tvůrcům politik i široké veřejnosti.

2.4   Vzdělávání a odborná příprava v širším kontextu politiky EU

Ve svých národních programech reforem pro období 2005–2008 vypracovaných v rámci Lisabonské strategie přikládá velká většina členských států vzdělávání, odborné přípravě a rozvoji dovedností velký význam. Důvodem je jejich významný přínos k plnění integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost.

Bylo dosaženo značného pokroku v propojení operačních programů v rámci strukturálních fondů s prioritami pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“. Tento pokrok je znatelný zejména v přístupu k oblastem, v nichž byly dohodnuty ukazatele a směrodatné cíle.

Pokroku bylo rovněž dosaženo při vytváření evropských referenčních nástrojů na podporu reforem. V letech 2006 a 2007 přijaly Evropský parlament a Rada doporučení v oblasti klíčových kompetencí, kvality mobility a zajišťování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání a nyní dosáhly dohody ohledně evropského rámce kvalifikací.

Obecně lze uvést, že Komise a členské státy také podstatně pokročily v provádění opatření oznámených v akčním plánu pro jazyky na období 2004–2006 (16).

3.   OBLASTI, V NICHŽ JE POKROK I NADÁLE NEDOSTATEČNÝ

3.1   Celoživotní učení v praxi

Provádění strategií celoživotního učení zůstává největším problémem. Vyžaduje pevné odhodlání ze strany orgánů, koordinaci a partnerství se všemi příslušnými zúčastněnými stranami. Vytrvalým úsilím mohou být záměry převedeny do politik, které potom přinášejí výsledky. Zásadní význam mají vhodné mechanismy šíření a lepší investice. Stále však zbývá mnoho práce.

Zdá se, že pozitivní vývoj veřejných výdajů na vzdělávání z let 2000–2003 se v roce 2004 zastavil.

Celkové veřejné výdaje na vzdělávání jako procento HDP se v EU mezi rokem 2000 (4,7 %) a 2003 (5,2 %) zvýšily, avšak v roce 2004 opět klesly na 5,1 %. Výše výdajů se i nadále v jednotlivých zemích velice liší (od 3,3 % HDP v Rumunsku až po 8,5 % v Dánsku). Soukromé výdaje na vzdělávací instituce jako procento HDP se od roku 2000 mírně zvýšily, nicméně tento pokrok se v roce 2004 zpomalil (13).

Oblasti, v nichž jsou stanoveny směrodatné cíle EU, byly do jisté míry zohledněny v cílech jednotlivých států, avšak ne všechny země si takové cíle stanovily (5).

3.2   Základní dovednosti všem

Hlavními problematickými oblastmi je i nadále předčasně ukončovaná školní docházka, dosahování vyššího středoškolského vzdělání a klíčové kompetence. Pokrok, jehož bylo od roku 2000 dosaženo, není dostatečný pro splnění směrodatných cílů EU do roku 2010. V některých zemích se výsledky za období 2000–2006 dokonce zhoršily. V několika zemích byla v roce 2006 míra předčasného ukončování školní docházky stále velmi vysoká, více než 20 %. Výsledky žáků, kteří mají problémy s porozuměním psanému textu, se nezlepšily, ale naopak zhoršily.

V Evropě je příliš mnoho mladých lidí, kteří ukončují vzdělání, aniž by měli dovednosti potřebné pro zapojení do znalostní společnosti a pro hladký přechod do zaměstnání (17). Hrozí jim riziko sociálního vyloučení. Navíc jsou již v počátečních fázích svého života z procesu celoživotního učení v podstatě vyřazeni.

Předčasné ukončování školní docházky: Stále platí, že každý šestý mladý člověk (15,3 %) ve věku 18 až 24 let v EU-27 ukončuje školní docházku pouze s nižším sekundárním vzděláním a poté se neúčastní žádného dalšího vzdělávání nebo odborné přípravy. Má-li být do roku 2010 dosaženo směrodatného cíle EU ve výši 10 %, je třeba pokrok urychlit.

V případě dosahování vyššího sekundárního vzdělání byl zaznamenán pomalý, avšak stabilní pokrok. V posledních letech došlo k určitému zrychlení, avšak pokrok stále není dostatečný pro dosažení cíle roku 2010 (nejméně vyššího sekundárního vzdělání by mělo dosáhnout alespoň 85 % 22letých).

Zatímco směrodatným cílem EU je do roku 2010 snížit o 20 % podíl patnáctiletých, kteří mají problémy s porozuměním psanému textu, a to v porovnání s rokem 2000 a na celém území EU, tento podíl se v letech 2000–2006 ve skutečnosti zvýšil (13).

V oblastech, v nichž byly stanoveny směrodatné cíle EU, mají ve většině zemí horší výsledky migranti a znevýhodněné skupiny s odlišným kulturním zázemím (18). Těmto osobám a skupinám je třeba věnovat zvláštní pozornost. Jejich zapojení do předškolního vzdělávání by zlepšilo jejich osvojování jazyka a zvýšilo šance na úspěšné absolvování školní docházky.

Je třeba doplnit iniciativy v oblasti předčasného ukončování školní docházky a sociálně ekonomického znevýhodnění. Přínosem by byly mimoškolní aktivity (například v oblasti kultury nebo sportu), partnerství na místní úrovni, lepší zapojení rodičů, řešení studijních potřeb rodičů a zlepšování prostředí a života ve škole, jak pro studenty, tak i učitele.

3.3   Vzdělávání a odborná příprava učitelů

Žádný jiný aspekt v rámci školy neovlivňuje výsledky studentů tak jako kvalita vzdělávání učitelů (19).

Učitelé a školitelé se musí vyrovnávat s rostoucí různorodostí školních tříd, s požadavky na nové schopnosti a s nutností věnovat zvláštní pozornost individuálním studijním potřebám. Nové úkoly s sebou přináší rostoucí samospráva škol.

V blízké budoucnosti bude třeba nahradit početné skupiny starších učitelů. Učitelské povolání je třeba učinit přitažlivějším.

Stávající systémy vzdělávání a odborné přípravy učitelů však často nedokáží učitelům poskytnout potřebnou průpravu. To se týká zejména dalšího vzdělávání učitelů a jejich odborného rozvoje. Další vzdělávání učitelů při zaměstnání je povinné v jedenácti členských státech.

3.4   Vysokoškolské vzdělávání: špičková úroveň, partnerství a financování

Země věnují větší pozornost posílení úlohy univerzit v oblasti výzkumu a inovací a stále častější jsou partnerství univerzit a podniků. Mnoho zemí však čeká v tomto směru ještě hodně práce (20).

Opatření pro dosažení špičkové úrovně vysokých škol by se ve stejné míře měla soustředit na vzdělávání, výzkum a předávání znalostí. V současné době se výuce dostává menší pozornosti. Navrhovaný Evropský inovační a technologický institut (21) bude pro vzdělávací a výzkumné instituce sloužit jako inspirace ke změně, jelikož bude představovat referenční vzor pro integraci vzdělávání, výzkumu a inovací.

V Německu zahájila federální vláda spolu s vládami spolkových zemí iniciativu pro dosažení špičkové úrovně, která během let 2006–2011 poskytne univerzitám vybraným na základě soutěže 1,9 miliardy EUR navíc s cílem posílit výzkum nejvyšší kvality. Tato iniciativa zahrnuje tři směry činností: instituce poskytující postgraduální vzdělávání; skupiny určené k propojení výzkumu na univerzitách, výzkumu mimo univerzity a podniků; a komplexní strategie pro univerzity, které provádějí špičkový výzkum.

Otázkou dále zůstává růst investic, včetně investic ze soukromých zdrojů. Současně musí být zajištěn rovný přístup k různorodým studijním a výzkumným programům. Některé vlády mají k dispozici nástroje na podporu soukromých investic, jako například daňové pobídky (22), partnerství veřejného a soukromého sektoru nebo sponzorské programy (23), a některé zavedly nebo zvýšily školné či zápisné (24).

Veřejné výdaje na instituce terciárního vzdělávání v EU, včetně vzdělávání a výzkumu, představovaly v roce 2004 1,1 % HDP EU-27. Podíl těchto výdajů na HDP se pohyboval v rozpětí od 0,6 % na Maltě do 2,5 % v Dánsku. Celkové výdaje však zdaleka nedosahují výše výdajů ve Spojených státech. Hlavním důvodem je zejména skutečnost, že míra soukromého financování je ve Spojených státech více než sedmkrát vyšší. Výdaje na vysokoškolského studenta představovaly v USA více než dvojnásobek průměru EU (25).

Zatímco v posilování samosprávy a zvyšování odpovědnosti univerzit byl učiněn pokrok, o podpoře poskytované zaměstnancům a vedoucím pracovníkům univerzit, která by jim pomohla tento náročný úkol řešit, existují jen sporé informace.

3.5   Účast dospělých na celoživotním učení

Dosavadní vývoj, k němuž došlo v účasti dospělých na celoživotním učení, již neumožňuje dosáhnout směrodatného cíle EU. V zájmu zvýšení kvalifikační úrovně populace a dosažení flexibility a jistoty na trhu práce je třeba vyvinout ještě větší úsilí.

Až do roku 2005 se situace vyvíjela tak, že směrodatného cíle EU (12,50 %) (26) bylo možné více méně dosáhnout. Nicméně v roce 2006 se vzdělávání a odborné přípravy v průměru účastnilo 9,6 % Evropanů ve věku 25–64 let, což je o něco méně než v roce 2005. V tomto souhrnném údaji je však skryta významná nerovnováha: pravděpodobnost účasti na celoživotním učení je u dospělých s vysokou úrovní dosaženého vzdělání více než šestkrát vyšší než u osob s nízkou kvalifikací.

Nízká účast starších pracovníků a osob s nízkou kvalifikací je problémem zejména tam, kde je míra účasti celé populace již nízká (27). Vysoký podíl osob s nízkou kvalifikací se dále vyskytuje ve skupinách přistěhovalců. Demografické trendy a vývoj na trhu práce povedou ke zvýšené poptávce po vysoké kvalifikaci a k méně příležitostem pro méně kvalifikované osoby. Odborné přípravě těchto skupin bude třeba věnovat více pozornosti.

3.6   Atraktivnost, kvalita a význam odborného vzdělávání a přípravy

Je třeba udělat víc pro zlepšení kvality a atraktivnosti odborného vzdělávání a přípravy. Jde o jednu z hlavních priorit kodaňského procesu (28).

Některé země již zavedly vyspělé a ucelené systémy zajišťování kvality (29), zatímco jiné jsou teprve ve fázi jejich přípravy (30).

Větší využití přístupů založených na vzdělávacích výsledcích v rámci programů odborné přípravy a kvalifikací zvyšuje význam odborného vzdělávání a přípravy na trhu práce. Obnovený důraz na učňovskou přípravu, spolupráci škol s podniky a studium založené na pracovní praxi je dalším krokem vpřed. Malého pokroku však bylo dosaženo v oblasti předvídání potřeb, pokud jde o dovednosti a kvalifikace.

V některých případech odborné vzdělávání a příprava trpí tím, že jsou nedostatečně integrovány do celkového systému vzdělávání. Tato integrace může přispět k tomu, že v systému vzdělávání a odborné přípravy se udrží studenti, kteří by z něj potenciálně mohli vypadnout, a to v případě, kdy klíčové kompetence potřebné k přijetí do programů vzdělávání a odborné přípravy lze získat již na nižších úrovních vzdělávání. Ačkoliv některé členské státy (31) si celoživotní poradenství stanovily jako hlavní politickou prioritu, zvláštní pozornost je třeba stále věnovat posilování poradenství pro dospělé. Je třeba učinit další pokrok také ve snižování překážek znesnadňujících přechod od vzdělávání a odborné přípravy k vyššímu nebo vysokoškolskému vzdělávání.

3.7   Nadnárodní mobilita

Dobrého pokroku bylo dosaženo v oblasti provádění a využívání Europassu (32). Nadnárodní mobilitu studentů však stále umožňují zejména programy EU. Většina opatření jednotlivých států se týká až vysokoškolského vzdělávání. Zvláště obtížná je mobilita v rámci odborného vzdělávání a přípravy.

Na univerzitě v Lucembursku je mobilita povinná. Všichni studenti bakalářských programů musí strávit část svých studií v zahraničí.

4.   CESTA VPŘED

4.1   Prosazováním celoživotního učení k dosažení účinnosti a spravedlnosti

Přetrvávají závažné nedostatky, pokud jde o soudržnost a komplexnost strategií celoživotního učení. Úkolem současnosti je zajistit jejich provádění. V mnoha případech se s prováděním právě začalo. Důvěryhodnost strategií závisí na jejich propojení s politickými opatřeními. Závisí též na schopnosti orgánů cíleně přidělovat zdroje. A závisí na jejich schopnosti mobilizovat pomocí studijních partnerství vnitrostátní orgány a zúčastněné strany na všech úrovních.

Zlepšování znalostní základny

Je nutné zlepšit znalosti hospodářských a sociálních dopadů politik vzdělávání a odborné přípravy (33). Zaměření na účinnost i spravedlnost by mělo být přispět k vytvoření evropské a vnitrostátní výzkumné základny pro oblast politiky a praxe ve vzdělávání a odborné přípravě.

Vzájemné učení a výměna zkušeností mezi tvůrci politik a zúčastněnými stranami jsou důležitým zdrojem know-how a měly by se podporovat. Sledování rozvoje a provádění strategií celoživotního učení by mělo nadále pokračovat a postupně vést ke zhodnocení pokroku ve společné zprávě roku 2010.

Udržitelné financování

Rozhodujícím faktorem je i nadále výše, účinnost a udržitelnost financování. Mnoho zemí zkouší nové nástroje a pobídky pro soukromé investice. To zahrnuje zaměření na jednotlivce, domácnosti a zaměstnavatele. Toto úsilí je nutné zvýšit.

Zvýšení úrovně kvalifikací

Nejvyšší návratnost, pokud jde o účinnost a spravedlnost, vykazují zvýšené investice do předškolního vzdělávání (34). Včasné osvojení klíčových kompetencí je účinným prostředkem k vytvoření základu pro budoucí vzdělávání, větší spravedlnost výsledků a celkovou úroveň dovedností. Usnadní se přechod na trh práce a nebudou chybět kvalifikace.

Je zde trvalá poptávka po inženýrech a absolventech přírodovědných oborů. Pozornost je proto nutné nadále věnovat zvyšování počtu zájemců o studium přírodovědných a technických oborů.

Je však třeba zlepšit obraz, postavení a atraktivnost odborného vzdělávání a přípravy. Pro usnadnění vstupu do základního odborného vzdělávání a přípravy, mobility a návratu do vzdělávacího systému by měly být vytvořeny pružné a modulární struktury. Všichni občané by měli mít přístup k integrovaným systémům celoživotního poradenství. Zvláštní pozornost je nezbytné věnovat vzdělávání dospělých.

Řešení sociálně-ekonomického znevýhodnění

Vzdělávání a odborná příprava mohou přispět k překonání sociálně-ekonomického znevýhodnění. Mohou ovšem také přispívat k jeho zachování. Nespravedlnost ve vzdělávání a odborné přípravě s sebou přináší obrovské náklady. Tyto náklady jsou často skryté, nejsou však o to méně skutečné. Zajištění spravedlnosti v dostupnosti, účasti, zacházení a výsledcích musí proto zůstat prioritou.

Využití potenciálu migrantů

Rostoucí rozmanitost evropské společnosti představuje z hlediska zajišťování vzdělávání a odborné přípravy další náročné úkoly. Úroveň studijních výsledků migrantů, míra jejich účasti a úroveň dosaženého vzdělání jsou obvykle podprůměrné. Přestože lze tuto skutečnost do určité míry vysvětlit faktory, jako je sociálně-ekonomický původ nebo neznalost jazyka, je prokázáno, že politiky a systémy vzdělávání a odborné přípravy na tyto otázky nereagují a samy o sobě mohou k problému přispívat (35). V zájmu prosazení hospodářského i sociálního začlenění migrantů a posílení interkulturního dialogu je třeba věnovat této situaci zvláštní pozornost.

Výuka vysoké kvality

Učitelé potřebují lepší odbornou průpravu a nepřetržitý rozvoj. To bude přinášet lepší výsledky ve vzdělávání a odborné přípravě. Velmi důležité je také zapojení učitelů a školitelů do inovací a reforem. V této souvislosti Komise určila hlavní úkoly, kterým je třeba věnovat pozornost (36). Vede také veřejnou konzultaci o školách (37). Pro řešení uvedených úkolů poskytuje pracovní program vhodný rámec.

4.2   Inovace a kreativita: vzdělávání jako základní prvek znalostního trojúhelníku

Vzdělávání je základem znalostního trojúhelníku, a tedy i posilování zaměstnanosti a růstu. Středem tohoto trojúhelníku jsou univerzity. Zásadní význam mají centra špičkové úrovně, která se zaměřují na výuku, výzkum a předávání znalostí. Je však třeba udělat mnohem víc pro to, aby vysoké školy a podniky mohly pracovat ve vzájemném partnerství.

Výzkum a inovace vyžadují širokou základnu dovedností v celé populaci. Špičková úroveň a klíčové kompetence, zejména kompetence v oblasti podnikání, kreativita a schopnost učit se musí být rozvíjeny ve všech systémech a na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy. K usnadňování inovací mohou významným způsobem přispět jak školy, tak instituce odborného vzdělávání a přípravy. Vysoce kvalitní odborné vzdělávání a příprava může například přispět k inovacím na pracovišti.

4.3   Kvalitnější řízení: využívání výsledků programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“

Pracovní program přináší výsledky na evropské úrovni i na úrovni členských států. Rozvoj evropských referenčních nástrojů, činnost různých uskupení a aktivity vzájemného učení představují zdroj informací a podpory reforem v jednotlivých zemích. Ve většině členských států zaujímají otázky vzdělávání a odborné přípravy a rozvoj lidských zdrojů významné místo v jejich národních programech reforem přijatých v rámci Lisabonské strategie. Účinnost otevřené metody koordinace ve vzdělávání a odborné přípravě, její dopad i politickou odpovědnost za ni lze dále zvýšit. Na vnitrostátní i evropské úrovni je třeba zaměřit pozornost zejména na:

| — | společnou politiku vzdělávání a odborné přípravy z perspektivy celoživotního učení, v níž jsou strategické priority stanoveny pro celý systém, |
| --- | --- |

—

společnou politiku vzdělávání a odborné přípravy z perspektivy celoživotního učení, v níž jsou strategické priority stanoveny pro celý systém,

| — | zlepšování propojení s oblastmi příslušných politik, například inovační politiky, politiky zaměstnanosti a sociální politiky, podnikání, výzkumu a strukturálních fondů, |
| --- | --- |

—

zlepšování propojení s oblastmi příslušných politik, například inovační politiky, politiky zaměstnanosti a sociální politiky, podnikání, výzkumu a strukturálních fondů,

| — | integraci rozvoje politik v oblasti vysokoškolského vzdělávání, odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých v rámci celkového pracovního programu, |
| --- | --- |

—

integraci rozvoje politik v oblasti vysokoškolského vzdělávání, odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých v rámci celkového pracovního programu,

| — | úzkou návaznost mezi prováděním a rozvojem lisabonských integrovaných hlavních směrů a pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a větší zviditelnění celoživotního učení v rámci Lisabonské strategie, |
| --- | --- |

—

úzkou návaznost mezi prováděním a rozvojem lisabonských integrovaných hlavních směrů a pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a větší zviditelnění celoživotního učení v rámci Lisabonské strategie,

| — | vzájemné sledování vývoje prováděné dobrovolně jednotlivými zeměmi prostřednictvím vzájemného učení či vzájemného hodnocení, |
| --- | --- |

—

vzájemné sledování vývoje prováděné dobrovolně jednotlivými zeměmi prostřednictvím vzájemného učení či vzájemného hodnocení,

| — | zajištění, aby o výsledcích vzájemného učení byli informování tvůrci politik a ministři, |
| --- | --- |

—

zajištění, aby o výsledcích vzájemného učení byli informování tvůrci politik a ministři,

| — | větší účast občanské společnosti, |
| --- | --- |

—

větší účast občanské společnosti,

| — | další rozvoj ukazatelů a směrodatných cílů v souladu se závěry Rady z května roku 2007, |
| --- | --- |

—

další rozvoj ukazatelů a směrodatných cílů v souladu se závěry Rady z května roku 2007,

| — | maximální využití finančních prostředků a programů Společenství, zejména v rámci nového programu celoživotního učení 2007–2013 a nástrojů politiky EU zaměřené na soudržnost. |
| --- | --- |

—

maximální využití finančních prostředků a programů Společenství, zejména v rámci nového programu celoživotního učení 2007–2013 a nástrojů politiky EU zaměřené na soudržnost.

Je třeba se zabývat konkrétními úkoly stanovenými ve společné zprávě z roku 2006 s cílem zajistit, aby při tvorbě politik jednotlivých států byly plně zohledněny dohodnuté priority pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“.

Měly by existovat mechanismy pro provádění pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a strategií celoživotního učení. Je potřeba úzké koordinace se subjekty odpovědnými za obecněji pojatou sociálně-ekonomickou politiku, zejména za lisabonské reformy a národní strategie sociálního začleňování.

Je třeba dále rozvíjet vnitrostátní cíle a ukazatele. Ty by měly vycházet z evropských cílů a směrodatných hodnot. Politika i praxe by měly být založeny na využívání poznatků a hodnocení. Společné zásady, hlavní směry a doporučení dohodnuté na evropské úrovni nabízejí referenční ukazatele pro přípravu reforem v jednotlivých státech.

4.4   Příprava na období po roce 2010

Pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ poskytuje praktickou podporu reformám vzdělávání a odborné přípravy v jednotlivých členských státech. Od jeho zahájení v roce 2002 bylo dosaženo značného pokroku. Přesto potřebují reformy vzdělávání a odborné přípravy více času, aby se mohl projevit jejich přínos. Přetrvávají závažné problémy a objevují se nové. Je třeba pokračovat v této činnosti, včetně spolupráce v rámci boloňského a kodaňského procesu, a zvýšit její účinnost. O aktualizovaném strategickém rámci pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy by se proto mělo začít uvažovat již teď. Vzhledem k zásadní úloze vzdělávání a odborné přípravy ve strategii pro zaměstnanost a růst, musí být tento proces úzce spjat s budoucím rozvojem procesu lisabonského.

---

(1)  Sdělení Komise „K obecným zásadám flexikurity: větší počet a vyšší kvalita pracovních míst prostřednictvím flexibility a jistoty“ KOM(2007) 359.

(2)  Zpráva je založena zejména na rozboru zpráv jednotlivých států a výsledcích měřených souborem ukazatelů a směrodatných cílů. Viz příloha 2 a dokument SEK(2007) 1284 „Pokrok při plnění lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Ukazatele a kritéria 2007“. Současně navazuje na výsledky otevřené metody koordinace v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zejména na využití referenčních nástrojů EU, a vzájemného učení podporujícího reformy v členských státech, jakož i na podobné výměny uspořádané v rámci kodaňského a boloňského procesu. První společnou zprávu lze nalézt v dokumentu Rady 6905/04 EDUC 43, druhou v Úř. věst. C 79, 1.4.2006, s. 1.

(3)  Sdělení Komise „Účinnost a spravedlnost v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy“ KOM(2006) 481.

(4)  Rada se usnesla, že by členské státy měly do roku 2006 vypracovat soudržné a ucelené strategie celoživotního učení (usnesení Rady o celoživotním učení z června roku 2002, společná zpráva pro rok 2004 a zasedání Evropské rady na jaře roku 2005).

(5)  Viz příloha 1.

(6)  BE nl, DE, EE, EL, HU, UK, BG, CY, ES, IE, TR ji považují za podmínku své strategie. Viz též dokument SEK(2007) 1098 „Více znalostní politiky a praxe ve vzdělávání a odborné přípravě“.

(7)  KOM(2006) 479.

(8)  DE, DK, EL.

(9)  CZ.

(10)  CY, DK, EL, PL.

(11)  ES, LT, HR, NO.

(12)  AT, BE nl, CY, DE, DK, EL, ES, HU, MT, NL, PL, SE, SK, UK, HR, IS, NO.

(13)  Viz příloha 2.

(14)  CY.

(15)  BG, LU, SE, TR.

(16)  Pracovní dokument Komise: Zpráva o provádění akčního plánu „Podpora jazykového vzdělávání a jazykové rozmanitosti 2004–2006“ KOM (2007) 554 v konečném znění/2.

(17)  Sdělení Komise „Podpora plnohodnotné účasti mladých lidí na vzdělávání, zaměstnanosti a ve společnosti“ KOM(2007) 498.

(18)  SEK(2007) 1284, s. 50, 75.

(19)  Sdělení Komise „Zlepšování kvality vzdělávání učitelů“, KOM(2007) 392.

(20)  V severských zemích a ve Spojeném království se můžeme setkat s osvědčenými postupy.

(21)  KOM(2006) 604 v konečném znění/2.

(22)  ES, SE, SI, SK, TR.

(23)  AT, FR, HU, IE, LU, LV, UK.

(24)  AT, DE, IE, NL, SI, UK, HR.

(25)  SEK(2007) 1284, s. 67.

(26)  Situace se však vyvíjela víceméně podle plánu pouze z důvodu změn v metodice šetření v několika zemích, které dosažený pokrok nadhodnotily. Viz příloha 2.

(27)  SEK(2007) 1284, s. 81.

(28)  Závěry Rady o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Dokument Rady 14474/06 ze dne 30. října 2006.

(29)  AT, DE, DK, FI, IE, SE, NO.

(30)  BG, CZ, ES, FR, LU, MT, SI.

(31)  FR, IT.

(32)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES ze dne 15. prosince 2004 (Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 6).

(33)  SEK(2007) 1098.

(34)  KOM(2006) 481, s. 5.

(35)  SEK(2007) 1284, s. 51.

(36)  Sdělení Komise „Zlepšování kvality vzdělávání učitelů“, KOM(2007) 392.

(37)  SEK(2007) 1009, „Školy pro 21. století“.

---

PŘÍLOHA 1

Situace jednotlivých zemí, pokud jde o přijetí konkrétní strategie celoživotního učení, rámce kvalifikací, validaci neformálního/informálního učení a vnitrostátních cílů v oblastech, v nichž byly stanoveny směrodatné cíle.

| Y | = | Země má strategii, rámec, systém validace nebo vnitrostátní cíle. |
| --- | --- | --- |
| D | = | Země připravuje strategii, rámec nebo systém validace. |
| N | = | Země nemá rámec, systém validace nebo vnitrostátní cíle. |
| P | = | Země má politiku celoživotního učení, ovšem nikoliv konkrétní strategii. |

Y

=

Země má strategii, rámec, systém validace nebo vnitrostátní cíle.

D

=

Země připravuje strategii, rámec nebo systém validace.

N

=

Země nemá rámec, systém validace nebo vnitrostátní cíle.

P

=

Země má politiku celoživotního učení, ovšem nikoliv konkrétní strategii.

| Země | Konkrétní vnitrostátní strategie celoživotního učení | Vnitrostátní rámce kvalifikací | Systém validace neformálního a informálního učení | Vnitrostátní cíle stanovené ve všech nebo některých oblastech, v nichž byly stanoveny směrodatné cíle EU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Y | D | D | N |
| BE fr | Y | D | Y | Y |
| BE nl | Y | D | Y | Y |
| BG | D | D | D | N |
| CY | Y | N | D | Y |
| CZ | Y | D | D | N |
| DE | Y | D | N | N |
| DK | Y | D | Y | Y |
| EE | Y | D | D | Y |
| EL | Y | N | D | Y |
| ES | Y | D | D | Y |
| FI | Y | D | Y | Y |
| FR | P | Y | Y | Y |
| HR | Y | D | N | Y |
| HU | Y | D | N | Y |
| IE | D | Y | Y | Y |
| IS | P | N | D | N |
| IT | P | D | D | N |
| LI | P | N | N | N |
| LT | Y | D | D | Y |
| LU | P | D | D | N |
| LV | Y | D | D | Y |
| MT | D | Y | N | Y |
| NL | P | D | Y | Y |
| NO | Y | N | Y | N |
| PL | D | D | D | Y |
| PT | P | D | Y | Y |
| RO | D | D | D | Y |
| SE | Y | N | D | N |
| SI | D | D | Y | Y |
| SK | Y | D | D | Y |
| TR | D | D | N | N |
| UK | Y | Y | D | Y |

Země

Konkrétní vnitrostátní strategie celoživotního učení

Vnitrostátní rámce kvalifikací

Systém validace neformálního a informálního učení

Vnitrostátní cíle stanovené ve všech nebo některých oblastech, v nichž byly stanoveny směrodatné cíle EU

AT

Y

D

D

N

BE fr

Y

D

Y

Y

BE nl

Y

D

Y

Y

BG

D

D

D

N

CY

Y

N

D

Y

CZ

Y

D

D

N

DE

Y

D

N

N

DK

Y

D

Y

Y

EE

Y

D

D

Y

EL

Y

N

D

Y

ES

Y

D

D

Y

FI

Y

D

Y

Y

FR

P

Y

Y

Y

HR

Y

D

N

Y

HU

Y

D

N

Y

IE

D

Y

Y

Y

IS

P

N

D

N

IT

P

D

D

N

LI

P

N

N

N

LT

Y

D

D

Y

LU

P

D

D

N

LV

Y

D

D

Y

MT

D

Y

N

Y

NL

P

D

Y

Y

NO

Y

N

Y

N

PL

D

D

D

Y

PT

P

D

Y

Y

RO

D

D

D

Y

SE

Y

N

D

N

SI

D

D

Y

Y

SK

Y

D

D

Y

TR

D

D

N

N

UK

Y

Y

D

Y

---

PŘÍLOHA 2

(STATISTICKÁ PŘÍLOHA)

POKROK VE SROVNÁNÍ S PĚTI REFERENČNÍMI ÚROVNĚMI PRŮMĚRNÝCH VÝKONŮ (SMĚRODATNÝMI CÍLI) A DALŠÍ KLÍČOVÉ UKAZATELE V OBLASTI VZDĚLÁVÁNÍ A ODBORNÉ PŘÍPRAVY

Na základě pracovního dokumentu Komise – „Pokrok v dosahování lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ – SEK(2007) 1284

Kódy zemí

EU   Evropská unie

| BE | Belgie |
| --- | --- |
| BG | Bulharsko |
| CZ | Česká republika |
| DK | Dánsko |
| DE | Německo |
| EE | Estonsko |
| EL | Řecko |
| ES | Španělsko |
| FR | Francie |
| IE | Irsko |
| IT | Itálie |
| CY | Kypr |
| LV | Lotyšsko |
| LT | Litva |
| LU | Lucembursko |
| HU | Maďarsko |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemsko |
| AT | Rakousko |
| PL | Polsko |
| PT | Portugalsko |
| RO | Rumunsko |
| SI | Slovinsko |
| SK | Slovensko |
| FI | Finsko |
| SE | Švédsko |
| UK | Spojené království |

BE

Belgie

BG

Bulharsko

CZ

Česká republika

DK

Dánsko

DE

Německo

EE

Estonsko

EL

Řecko

ES

Španělsko

FR

Francie

IE

Irsko

IT

Itálie

CY

Kypr

LV

Lotyšsko

LT

Litva

LU

Lucembursko

HU

Maďarsko

MT

Malta

NL

Nizozemsko

AT

Rakousko

PL

Polsko

PT

Portugalsko

RO

Rumunsko

SI

Slovinsko

SK

Slovensko

FI

Finsko

SE

Švédsko

UK

Spojené království

EHP   Evropský hospodářský prostor

| IS | Island |
| --- | --- |
| LI | Lichtenštejnsko |
| NO | Norsko |

IS

Island

LI

Lichtenštejnsko

NO

Norsko

Kandidátské země

| HR | Chorvatsko |
| --- | --- |
| TR | Turecko |

HR

Chorvatsko

TR

Turecko

Ostatní

| JP | Japonsko |
| --- | --- |
| US/USA | Spojené státy americké |

JP

Japonsko

US/USA

Spojené státy americké

DOSAVADNÍ VÝVOJ V PĚTI OBLASTECH, V NICHŽ BYLY STANOVENY SMĚRODATNÉ CÍLE

Image

Klíčové výsledky:

| — | Počet vysokoškolských absolventů v oboru matematika, věda a technologie je větší než počet stanovený ve směrodatných cílech; požadovaného pokroku bylo dosaženo již v letech 2000–2003. |
| --- | --- |

—

Počet vysokoškolských absolventů v oboru matematika, věda a technologie je větší než počet stanovený ve směrodatných cílech; požadovaného pokroku bylo dosaženo již v letech 2000–2003.

| — | V účasti na celoživotním učení bylo dosaženo určitého pokroku. Z velké části je však výsledkem změn v metodikách šetření několika členských států, jež vedly k vyšší početní účasti, čímž došlo k celkovému zveličení pokroku. |
| --- | --- |

—

V účasti na celoživotním učení bylo dosaženo určitého pokroku. Z velké části je však výsledkem změn v metodikách šetření několika členských států, jež vedly k vyšší početní účasti, čímž došlo k celkovému zveličení pokroku.

| — | Pokud jde o osoby s nedokončeným vzděláním, situace se neustále zlepšuje, pro dosažení směrodatných cílů je však třeba rychlejšího pokroku. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o osoby s nedokončeným vzděláním, situace se neustále zlepšuje, pro dosažení směrodatných cílů je však třeba rychlejšího pokroku.

| — | V souvislosti s ukončeným vyšším středoškolským vzděláním bylo dosaženo pouze nepatrného pokroku. |
| --- | --- |

—

V souvislosti s ukončeným vyšším středoškolským vzděláním bylo dosaženo pouze nepatrného pokroku.

| — | Výsledky žáků s problémy s porozuměním psanému textu se měly v souladu se směrodatným cílem zlepšit, avšak naopak se od roku 2000 zhoršily. |
| --- | --- |

—

Výsledky žáků s problémy s porozuměním psanému textu se měly v souladu se směrodatným cílem zlepšit, avšak naopak se od roku 2000 zhoršily.

Metodologické poznámky: výchozí bod v roce 2000 je v grafu uveden jako nula a směrodatným cílem je 100. Výsledky dosažené v jednotlivých letech jsou tedy měřeny oproti směrodatnému cíli pro rok 2010. Úhlopříčka ukazuje požadovaný pokrok, tj. pro splnění směrodatného cíle by bylo zapotřebí každý rok dosáhnout pokroku o dalších 10 %. Pokud se křivka nachází pod úhlopříčkou, pokrok není dostatečný. Pokud jde o účast na celoživotním učení, časové řady byly mnohokrát přerušeny: v období mezi rokem 2002 a 2003 některé země přepracovaly své metody shromažďování údajů. Použití nových metod vedlo v roce 2003 k vyšším výsledkům, a tím v letech 2002 až 2003 došlo ke zveličení pokroku. Křivka pro roky 2002 a 2003 zobrazující celoživotní učení je tedy tečkovaná. V případě osob s problémy s porozuměním psanému textu (údaje z průzkumu PISA) jsou k dispozici pouze dva ukazatele (2000 a 2006) pro devatenáct zemí, jež byly součástí srovnání (srovnávací výsledky z roku 2003 pouze ze šestnácti zemí).

DOSAVADNÍ VÝVOJ V PĚTI OBLASTECH, V NICHŽ BYLY STANOVENY SMĚRODATNÉ CÍLE

Přehled směrodatných cílů pro tři úrovně škol

| Stav (poslední dostupný rok) a pokrok dosažený od roku 2000 | Žáci s problémy s porozuměním textu
  (OECD/PISA)
  (15letí, %) | Osoby s nedokončeným vzděláním
  (Eurostat/LFS)
  (18–24, %) | Dosažení vyššího středoškolského vzdělání
  (Eurostat/LFS)
  (20–24, %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Průměr EU v roce 2006 | 24,1 | 15,3 | 77,8 |
| Průměr EU v roce 2000 | 21,3 | 17,6 | 76,6 |
| Zdroj: | OECD (PISA) | Eurostat (LFS) | Eurostat (LFS) |
| Belgie | 0 | 0 | 0 |
| Bulharsko | - | + | ++ |
| Česká republika | - | 0 | 0 |
| Dánsko | ++ | + | ++ |
| Německo | ++ | + | - |
| Estonsko | / | + | ++ |
| Irsko | 0 | ++ | ++ |
| Řecko | - | + | ++ |
| Španělsko | - | - | - |
| Francie | - | + | 0 |
| Itálie | - | ++ | ++ |
| Kypr | :
   (1) | ++ | ++ |
| Lotyšsko | ++ | + | ++ |
| Litva | / | ++ | ++ |
| Lucembursko | 0 | - | - |
| Maďarsko | ++ | + | 0 |
| Malta | : | ++ | ++ |
| Nizozemsko | - | ++ | ++ |
| Rakousko | - | + | 0 |
| Polsko | ++ | + | ++ |
| Portugalsko | ++ | + | ++ |
| Rumunsko | - | ++ | + |
| Slovinsko | / | (++) | ++ |
| Slovensko | - | - | - |
| Finsko | ++ | + | - |
| Švédsko | - | - | + |
| Spojené království | / | ++ | + |
| Chorvatsko | : | ++ | ++ |
| Turecko | ++ | ++ | ++ |
| Island | - | + | ++ |
| Norsko | - | ++ | - |
| Současné výsledky (nejnovější údaje) |
| Tmavá/zelená | Nad průměrem EU |
| Světlá/růžová | Pod průměrem EU |
| Bílá | Bez údajů |
| Ve srovnání s rokem 2000






  ++ | Došlo k většímu zlepšení než u průměru EU |
| + | Došlo ke zlepšení, avšak menšímu než u průměru EU |
| 0 | Změna menší než 1 % hodnoty údaje nebo – v případě žáků s problémy s porozuměním psanému textu – nízká pravděpodobnost významu změny |
| – | Došlo ke zhoršení |
| () | Výsledky nejsou srovnatelné nebo jsou nespolehlivé |
| : | Údaje neexistují |
| / | Časové řady neexistují |

Stav (poslední dostupný rok) a pokrok dosažený od roku 2000

Žáci s problémy s porozuměním textu

(OECD/PISA)

(15letí, %)

Osoby s nedokončeným vzděláním

(Eurostat/LFS)

(18–24, %)

Dosažení vyššího středoškolského vzdělání

(Eurostat/LFS)

(20–24, %)

Průměr EU v roce 2006

24,1

15,3

77,8

Průměr EU v roce 2000

21,3

17,6

76,6

Zdroj:

OECD (PISA)

Eurostat (LFS)

Eurostat (LFS)

Belgie

0

0

0

Bulharsko

-

+

++

Česká republika

-

0

0

Dánsko

++

+

++

Německo

++

+

-

Estonsko

/

+

++

Irsko

0

++

++

Řecko

-

+

++

Španělsko

-

-

-

Francie

-

+

0

Itálie

-

++

++

Kypr

:
   (1)

++

++

Lotyšsko

++

+

++

Litva

/

++

++

Lucembursko

0

-

-

Maďarsko

++

+

0

Malta

:

++

++

Nizozemsko

-

++

++

Rakousko

-

+

0

Polsko

++

+

++

Portugalsko

++

+

++

Rumunsko

-

++

+

Slovinsko

/

(++)

++

Slovensko

-

-

-

Finsko

++

+

-

Švédsko

-

-

+

Spojené království

/

++

+

Chorvatsko

:

++

++

Turecko

++

++

++

Island

-

+

++

Norsko

-

++

-

Současné výsledky (nejnovější údaje)

Tmavá/zelená

Nad průměrem EU

Světlá/růžová

Pod průměrem EU

Bílá

Bez údajů

Ve srovnání s rokem 2000

++

Došlo k většímu zlepšení než u průměru EU

+

Došlo ke zlepšení, avšak menšímu než u průměru EU

0

Změna menší než 1 % hodnoty údaje nebo – v případě žáků s problémy s porozuměním psanému textu – nízká pravděpodobnost významu změny

–

Došlo ke zhoršení

()

Výsledky nejsou srovnatelné nebo jsou nespolehlivé

:

Údaje neexistují

/

Časové řady neexistují

V případě LU, NL, SK a TR bylo u žáků s problémy s porozuměním psanému textu učiněno srovnání za období 2003 až 2006. Další údaje viz poznámky k tabulkám týkajícím se oblastí, v nichž byly stanoveny směrodatné cíle.

KLÍČOVÉ KOMPETENCE

Procento žáků s úrovní dovednosti 1 a níže, pokud jde o porozumění psanému textu (podle měřítka používaného průzkumem PISA pro porozumění psanému textu) 2000–2006

Image

| % s nízkým porozuměním psanému textu | Celkově | Dívky | Chlapci |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU | 21,3 | 24,1 | 17 | 30,4 |
| Belgie | 19,0 | 19,4 | 13,3 | 24,9 |
| Bulharsko | 40,3 | 51,1 | 40,4 | 60,9 |
| Česká republika | 17,5 | 24,8 | 16,9 | 30,8 |
| Dánsko | 17,9 | 16,0 | 11,4 | 20,7 |
| Německo | 22,6 | 20,0 | 14,2 | 25,5 |
| Estonsko | : | 13,6 | 7,0 | 19,9 |
| Irsko | 11,0 | 12,1 | 7,7 | 16,6 |
| Řecko | 24,4 | 27,7 | 16,2 | 38,6 |
| Španělsko | 16,3 | 25,7 | 18,9 | 32,3 |
| Francie | 15,2 | 21,7 | 16,5 | 27,3 |
| Itálie | 18,9 | 26,4 | 19,9 | 33,0 |
| Kypr | : | : | : | : |
| Lotyšsko | 30,1 | 21,2 | 12,8 | 30,1 |
| Litva | : | 25,7 | 16,6 | 34,5 |
| Lucembursko | (35,1) | 22,9 | 17,4 | 28,2 |
| Maďarsko | 22,7 | 20,6 | 13,2 | 27,3 |
| Malta | : | : | : | : |
| Nizozemsko | (9,5) | 15,1 | 11,6 | 18,5 |
| Rakousko | 19,3 | 21,5 | 15,4 | 27,4 |
| Polsko | 23,2 | 16,2 | 10,2 | 22,4 |
| Portugalsko | 26,3 | 24,9 | 19,6 | 30,7 |
| Rumunsko | 41,3 | 53,5 | 43,5 | 63,5 |
| Slovinsko | : | 16,5 | 7,9 | 25,2 |
| Slovensko | : | 27,8 | 20,1 | 35,0 |
| Finsko | 7,0 | 4,8 | 1,6 | 8,1 |
| Švédsko | 12,6 | 15,3 | 9,6 | 20,7 |
| Spojené království | (12,8) | 19,0 | 14,1 | 24,0 |
| Chorvatsko | : | 21,5 | 12,6 | 30,5 |
| Turecko | : | 32,2 | 21,5 | 41,0 |
| Island | 14,5 | 20,5 | 12,5 | 28,3 |
| Lichtenštejnsko | 22,1 | 14,3 | 11,1 | 18,0 |
| Norsko | 17,5 | 22,4 | 14,9 | 29,4 |
| Japonsko | 10,1 | 18,4 | 13,3 | 23,5 |
| Spojené státy | 17,9 | : | : | : |
| Zdroj: OECD (PISA). |

% s nízkým porozuměním psanému textu

Celkově

Dívky

Chlapci

2000

2006

2006

2006

EU

21,3

24,1

17

30,4

Belgie

19,0

19,4

13,3

24,9

Bulharsko

40,3

51,1

40,4

60,9

Česká republika

17,5

24,8

16,9

30,8

Dánsko

17,9

16,0

11,4

20,7

Německo

22,6

20,0

14,2

25,5

Estonsko

:

13,6

7,0

19,9

Irsko

11,0

12,1

7,7

16,6

Řecko

24,4

27,7

16,2

38,6

Španělsko

16,3

25,7

18,9

32,3

Francie

15,2

21,7

16,5

27,3

Itálie

18,9

26,4

19,9

33,0

Kypr

:

:

:

:

Lotyšsko

30,1

21,2

12,8

30,1

Litva

:

25,7

16,6

34,5

Lucembursko

(35,1)

22,9

17,4

28,2

Maďarsko

22,7

20,6

13,2

27,3

Malta

:

:

:

:

Nizozemsko

(9,5)

15,1

11,6

18,5

Rakousko

19,3

21,5

15,4

27,4

Polsko

23,2

16,2

10,2

22,4

Portugalsko

26,3

24,9

19,6

30,7

Rumunsko

41,3

53,5

43,5

63,5

Slovinsko

:

16,5

7,9

25,2

Slovensko

:

27,8

20,1

35,0

Finsko

7,0

4,8

1,6

8,1

Švédsko

12,6

15,3

9,6

20,7

Spojené království

(12,8)

19,0

14,1

24,0

Chorvatsko

:

21,5

12,6

30,5

Turecko

:

32,2

21,5

41,0

Island

14,5

20,5

12,5

28,3

Lichtenštejnsko

22,1

14,3

11,1

18,0

Norsko

17,5

22,4

14,9

29,4

Japonsko

10,1

18,4

13,3

23,5

Spojené státy

17,9

:

:

:

Zdroj: OECD (PISA).

V roce 2000 byl v EU podíl patnáctiletých se špatnými výsledky ve čtení 21,3 % (údaje dostupné pouze z osmnácti členských států). Podle směrodatného cíle by se tento podíl měl snížit do roku 2010 o pětinu (a tudíž dosáhnout 17 %). Přestože uvedený podíl se v některých členských státech snížil (zejména v Německu, Polsku a v Lotyšsku), ve většině členských států se zvýšil a výsledky na úrovni EU se zhoršily (2006: 24,1 %).

Dodatečné poznámky:

Údaj EU: vážený průměr vycházející z počtu zapsaných žáků a údaje devatenácti zemí (údaje LU, NL a UK nejsou v roce 2000 typické, a proto jejich výsledky jsou uvedeny v závorkách a do výpočtů nejsou zahrnuty).

MT se nemohla studie PISA zúčastnit.

CY se nemohl účastnit vzhledem k nejednotnému postoji členských států OECD.

OSOBY S NEDOKONČENÝM VZDĚLÁNÍM

Podíl obyvatelstva ve věku 18–24 let, které má pouze nižší střední vzdělání a nestuduje, ani se neúčastní odborné přípravy, 2000–2006

Image

| Osoby s nedokončeným vzděláním, % | Celkově | Ženy | Muži |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 17,6 | 15,3 | 13,2 | 17,5 |
| Belgie | 12,5 | 12,6 | 10,2 | 14,9 |
| Bulharsko | 20,3 | 18,0 | 17,9 | 18,2 |
| Česká republika | 5,5 | 5,5 | 5,4 | 5,7 |
| Dánsko | 11,6 | 10,9 | 9,1 | 12,8 |
| Německo | 14,9 | 13,8 | 13,6 | 13,9 |
| Estonsko | 14,2 | 13,2 | 10,7 (u) | 19,6 (u) |
| Irsko | 14,7 | 12,3 | 9,0 | 15,6 |
| Řecko | 18,2 | 15,9 | 11,0 | 20,7 |
| Španělsko | 29,1 | 29,9 | 23,8 | 35,8 |
| Francie | 13,3 | 13,1 | 11,2 | 15,1 |
| Itálie | 25,3 | 20,8 | 17,3 | 24,3 |
| Kypr | 18,5 | 16,0 | 9,2 | 23,5 |
| Lotyšsko | 19,5 | 19,0 (p) | 16,1 (p) | 21,6 (p) |
| Litva | 16,7 | 10,3 | 7,0 (u) | 13,3 (u) |
| Lucembursko | 16,8 | 17,4 | 14,0 | 20,9 |
| Maďarsko | 13,8 | 12,4 | 10,7 | 14,0 |
| Malta | 54,2 | 41,7 | 38,8 | 44,6 |
| Nizozemsko | 15,5 | 12,9 | 10,7 | 15,1 |
| Rakousko | 10,2 | 9,6 | 9,8 | 9,3 |
| Polsko | 7,9 | 5,6 | 3,8 | 7,2 |
| Portugalsko | 42,6 | 39,2 (p) | 31,8 (p) | 46,4 (p) |
| Rumunsko | 22,3 | 19,0 | 18,9 | 19,1 |
| Slovinsko | 7,5 | 5,2 (u) | 3,3 (u) | 6,9 (u) |
| Slovensko | 5,6 | 6,4 | 5,5 | 7,3 |
| Finsko | 8,9 | 8,3 (p) | 6,4 (p) | 10,4 (p) |
| Švédsko | 7,7 | 12,0 | 10,7 | 13,3 |
| Spojené království | 18,4 | 13,0 | 11,4 | 14,6 |
| Chorvatsko | 8,3 | 5,3 (u) | 5,3 (u) | 5,3 (u) |
| Turecko | 58,8 | 50,0 | 42,7 | 56,6 |
| Island | 29,8 | 26,3 (p) | 22,0 (p) | 30,5 (p) |
| Lichtenštejnsko | : | : | : | : |
| Norsko | 13,3 | 5,9 | 4,3 | 7,4 |
| Zdroj: Eurostat (LFS, údaje z jara).
  (u) Nedůvěryhodné či nejisté údaje.
  (p) Prozatímní hodnota. |

Osoby s nedokončeným vzděláním, %

Celkově

Ženy

Muži

2000

2006

2006

2006

EU-27

17,6

15,3

13,2

17,5

Belgie

12,5

12,6

10,2

14,9

Bulharsko

20,3

18,0

17,9

18,2

Česká republika

5,5

5,5

5,4

5,7

Dánsko

11,6

10,9

9,1

12,8

Německo

14,9

13,8

13,6

13,9

Estonsko

14,2

13,2

10,7 (u)

19,6 (u)

Irsko

14,7

12,3

9,0

15,6

Řecko

18,2

15,9

11,0

20,7

Španělsko

29,1

29,9

23,8

35,8

Francie

13,3

13,1

11,2

15,1

Itálie

25,3

20,8

17,3

24,3

Kypr

18,5

16,0

9,2

23,5

Lotyšsko

19,5

19,0 (p)

16,1 (p)

21,6 (p)

Litva

16,7

10,3

7,0 (u)

13,3 (u)

Lucembursko

16,8

17,4

14,0

20,9

Maďarsko

13,8

12,4

10,7

14,0

Malta

54,2

41,7

38,8

44,6

Nizozemsko

15,5

12,9

10,7

15,1

Rakousko

10,2

9,6

9,8

9,3

Polsko

7,9

5,6

3,8

7,2

Portugalsko

42,6

39,2 (p)

31,8 (p)

46,4 (p)

Rumunsko

22,3

19,0

18,9

19,1

Slovinsko

7,5

5,2 (u)

3,3 (u)

6,9 (u)

Slovensko

5,6

6,4

5,5

7,3

Finsko

8,9

8,3 (p)

6,4 (p)

10,4 (p)

Švédsko

7,7

12,0

10,7

13,3

Spojené království

18,4

13,0

11,4

14,6

Chorvatsko

8,3

5,3 (u)

5,3 (u)

5,3 (u)

Turecko

58,8

50,0

42,7

56,6

Island

29,8

26,3 (p)

22,0 (p)

30,5 (p)

Lichtenštejnsko

:

:

:

:

Norsko

13,3

5,9

4,3

7,4

Zdroj: Eurostat (LFS, údaje z jara).

(u) Nedůvěryhodné či nejisté údaje.

(p) Prozatímní hodnota.

V roce 2006 představovaly osoby s nedokončeným vzděláním V EU 27 přibližně 15 % mladých lidí ve věku 18–24 let. V posledních letech se snižování tohoto podílu neustále zlepšovalo, ale k dosažení směrodatného cíle EU, 10 % v roce 2010, je zapotřebí rychlejšího pokroku. Procentní podíl několika členských států, zejména severských zemí a mnoha nových členských států, je však již nyní nižší než 10 %.

Dodatečné poznámky:

BG, PL, SI: výsledky za rok 2001 místo za rok 2000.

CZ, IE, LV, SK, HR: 2002 výsledky za rok 2002 místo za rok 2000.

CY: existuje řada specifických národních faktorů, jež mají vliv na mezinárodní srovnatelnost údajů, včetně velkého počtu Kypřanů studujících v cizině. Z toho důvodu jsou výsledky CY nižší než ve skutečnosti.

EE: u žen jsou uvedeny výsledky za rok 2005 místo za rok 2006.

UKONČENÍ VYŠŠÍHO STŘEDOŠKOLSKÉHO VZDĚLÁNÍ U MLADÝCH LIDÍ

Procentní podíl obyvatelstva ve věku 20–24 let, které dokončilo alespoň vyšší středoškolské vzdělání, 2000–2006

Image

| Dosažené vyšší středoškolské vzdělání | Celkově | Ženy | Muži |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 76,6 | 77,8 | 80,7 | 74,8 |
| Belgie | 81,7 | 82,4 | 85,6 | 79,1 |
| Bulharsko | 75,2 | 80,5 (p) | 81,1 (p) | 80,0 (p) |
| Česká republika | 91,2 | 91,8 | 92,4 | 91,1 |
| Dánsko | 72,0 | 77,4 | 81,5 | 73,4 |
| Německo | 74,7 | 71,6 | 73,5 | 69,8 |
| Estonsko | 79,0 | 82,0 | 89,8 | 74,1 |
| Irsko | 82,6 | 85,4 | 89,1 | 81,8 |
| Řecko | 79,2 | 81,0 (p) | 86,6 (p) | 75,5 (p) |
| Španělsko | 66,0 | 61,6 | 69,0 | 54,6 |
| Francie | 81,6 | 82,1 | 84,3 | 80,0 |
| Itálie | 69,4 | 75,5 (p) | 79,4 (p) | 71,7 (p) |
| Kypr | 79,0 | 83,7 (p) | 90,7 (p) | 76,1 (p) |
| Lotyšsko | 76,5 | 81,0 | 86,2 | 75,9 |
| Litva | 78,9 | 88,2 | 91,2 | 85,3 |
| Lucembursko | 77,5 | 69,3 | 74,5 | 64,0 |
| Maďarsko | 83,5 | 82,9 | 84,7 | 81,2 |
| Malta | 40,9 | 50,4 (p) | 52,8 (p) | 48,1 (p) |
| Nizozemsko | 71,9 | 74,7 | 79,6 | 69,9 |
| Rakousko | 85,1 | 85,8 | 86,7 | 84,9 |
| Polsko | 88,8 | 91,7 | 93,8 | 89,6 |
| Portugalsko | 43,2 | 49,6 | 58,6 | 40,8 |
| Rumunsko | 76,1 | 77,2 (p) | 77,8 (p) | 76,6 (p) |
| Slovinsko | 88,0 | 89,4 | 91,4 | 87,7 |
| Slovensko | 94,8 | 91,5 | 91,7 | 91,2 |
| Finsko | 87,7 | 84,7 (p) | 87,0 (p) | 82,3 (p) |
| Švédsko | 85,2 | 86,5 | 88,6 | 84,5 |
| Spojené království | 76,6 | 78,8 | 80,3 | 77,3 |
| Chorvatsko | 90,6 | 93,8 | 94,9 | 92,8 |
| Turecko | 38,6 | 44,7 | 51,7 | 38,9 |
| Island | 46,1 | 50,8 (p) | 57,7 (p) | 44,5 (p) |
| Lichtenštejnsko | : | : | : | : |
| Norsko | 95,0 | 93,3 (p) | 95,4 (p) | 91,2 (p) |
| Zdroj: Eurostat (LFS).
  (p) Prozatímní hodnota.
  HR: 2002 místo 2000, 2005 místo 2006. |

Dosažené vyšší středoškolské vzdělání

Celkově

Ženy

Muži

2000

2006

2006

2006

EU-27

76,6

77,8

80,7

74,8

Belgie

81,7

82,4

85,6

79,1

Bulharsko

75,2

80,5 (p)

81,1 (p)

80,0 (p)

Česká republika

91,2

91,8

92,4

91,1

Dánsko

72,0

77,4

81,5

73,4

Německo

74,7

71,6

73,5

69,8

Estonsko

79,0

82,0

89,8

74,1

Irsko

82,6

85,4

89,1

81,8

Řecko

79,2

81,0 (p)

86,6 (p)

75,5 (p)

Španělsko

66,0

61,6

69,0

54,6

Francie

81,6

82,1

84,3

80,0

Itálie

69,4

75,5 (p)

79,4 (p)

71,7 (p)

Kypr

79,0

83,7 (p)

90,7 (p)

76,1 (p)

Lotyšsko

76,5

81,0

86,2

75,9

Litva

78,9

88,2

91,2

85,3

Lucembursko

77,5

69,3

74,5

64,0

Maďarsko

83,5

82,9

84,7

81,2

Malta

40,9

50,4 (p)

52,8 (p)

48,1 (p)

Nizozemsko

71,9

74,7

79,6

69,9

Rakousko

85,1

85,8

86,7

84,9

Polsko

88,8

91,7

93,8

89,6

Portugalsko

43,2

49,6

58,6

40,8

Rumunsko

76,1

77,2 (p)

77,8 (p)

76,6 (p)

Slovinsko

88,0

89,4

91,4

87,7

Slovensko

94,8

91,5

91,7

91,2

Finsko

87,7

84,7 (p)

87,0 (p)

82,3 (p)

Švédsko

85,2

86,5

88,6

84,5

Spojené království

76,6

78,8

80,3

77,3

Chorvatsko

90,6

93,8

94,9

92,8

Turecko

38,6

44,7

51,7

38,9

Island

46,1

50,8 (p)

57,7 (p)

44,5 (p)

Lichtenštejnsko

:

:

:

:

Norsko

95,0

93,3 (p)

95,4 (p)

91,2 (p)

Zdroj: Eurostat (LFS).

(p) Prozatímní hodnota.

HR: 2002 místo 2000, 2005 místo 2006.

Podíl mladých lidí (ve věku 20 let), kteří dokončili vyšší středoškolské vzdělání, se od roku 2000 zlepšil jen mírně. Při plnění směrodatného cíle, jímž je zvýšení procentního podílu do roku 2010 alespoň na 85 %, došlo tedy jen k malému pokroku. V nedávné době však některé země s relativně nízkým procentním podílem, zejména Portugalsko a Malta, dosáhly značného pokroku. Je třeba uvést, že mnohé z nových členských států již dosáhly výsledků lepších než stanovených směrodatným cílem pro rok 2010 a že ve čtyřech z nich, v České republice, Polsku, Slovinsku a na Slovensku, a dále v Norsku a Chorvatsku procentní podíl již odpovídá 90 % a více.

Dodatečné poznámky:

CY: existuje řada specifických národních faktorů, jež mají vliv na mezinárodní srovnatelnost údajů, včetně velkého počtu Kypřanů studujících v cizině. Z toho důvodu jsou výsledky CY nižší než ve skutečnosti.

Od zveřejnění zprávy dne 5. prosince 2005 Eurostat používá přesnou definici úrovně dosaženého „vyššího středoškolského“ vzdělání, aby se zlepšila srovnatelnost výsledků v EU. V údajích od roku 1998 (včetně) programy úrovně ISCED 3c trvající méně než dva roky již nespadají pod „vyšší středoškolskou“ úroveň, ale pod úroveň „nižší středoškolskou“. Vzhledem k této změně je třeba přehodnotit výsledky DK (z roku 2001), ES, CY a IS. Definice se však nemůže zatím uplatňovat v EL, IE a AT, kde jsou veškeré úrovně ISCED 3c ještě zahrnuty.

VYSOKOŠKOLŠTÍ ABSOLVENTI V OBORU MATEMATIKA, VĚDA A TECHNOLOGIE

Nárůst počtu absolventů v oboru matematika, věda a technologie na úrovni terciárního vzdělávání v %

Image

| | Absolventi VŠ ve věku 20–29,
  na 1 000 | Průměrný roční nárůst | Podíl žen-absolventek VŠ, % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2000-05 | 2000 | 2005 |
| EU-27 | 13,1 | 4,7 | 30,8 | 31,2 |
| Belgie | 10,9 | 1,8 | 25,0 | 27,3 |
| Bulharsko | 8,6 | 3,8 | 45,6 | 41,1 |
| Česká republika | 8,2 | 7,1 | 27,0 | 27,4 |
| Dánsko | 14,7 | 2,1 | 28,5 | 33,9 |
| Německo | 9,7 | 3,1 | 21,6 | 24,4 |
| Estonsko | 12,1 | : | 35,4 | 43,5 |
| Irsko | 24,5 | 3,0 | 37,9 | 30,5 |
| Řecko | 10,1 | : | : | 40,9 |
| Španělsko | 11,8 | 3,8 | 31,5 | 29,6 |
| Francie | 22,5 | 3,0 | 30,8 | 28,4 |
| Itálie | 13,3 | 11,3 | 36,6 | 37,1 |
| Kypr | 3,6 | 4,7 | 31,0 | 38,1 |
| Lotyšsko | 9,8 | 6,2 | 31,4 | 32,8 |
| Litva | 18,9 | 6,6 | 35,9 | 35,2 |
| Lucembursko | : | : | : | : |
| Maďarsko | 5,1 | 1,8 | 22,6 | 30,0 |
| Malta | 3,4 | 2,1 | 26,3 | 30,1 |
| Nizozemsko | 8,6 | 6,3 | 17,6 | 20,3 |
| Rakousko | 9,8 | 6,1 | 19,9 | 23,3 |
| Polsko | 11,1 | 12,1 | 35,9 | 36,6 |
| Portugalsko | 12,0 | 13,1 | 41,9 | 39,9 |
| Rumunsko | 10,3 | 6,7 | 35,1 | 40,0 |
| Slovinsko | 9,8 | 2,0 | 22,8 | 26,2 |
| Slovensko | 10,2 | 14,7 | 30,1 | 35,3 |
| Finsko | 17,7 | 3,1 | 27,3 | 29,7 |
| Švédsko | 14,4 | 5,1 | 32,1 | 33,8 |
| Spojené království | 18,4 | – 0,1 | 32,1 | 30,8 |
| Chorvatsko | 5,7 | 1,5 | : | 32,7 |
| Turecko | 5,7 | 6,0 | 31,1 | 28,5 |
| Island | 10,1 | 4,1 | 37,9 | 37,2 |
| Lichtenštejnsko | 12,7 | : | : | 28,6 |
| Norsko | 9,0 | 1,0 | 26,8 | 26,0 |
| Japonsko | 13,7 | – 1,1 | 12,9 | 14,7 |
| USA | 10,6 | 3,1 | 31,8 | 31,1 |
| Zdroj: Eurostat (UOE) a výpočty vycházející z údajů Eurostatu. |

Absolventi VŠ ve věku 20–29,

na 1 000

Průměrný roční nárůst

Podíl žen-absolventek VŠ, %

2005

2000-05

2000

2005

EU-27

13,1

4,7

30,8

31,2

Belgie

10,9

1,8

25,0

27,3

Bulharsko

8,6

3,8

45,6

41,1

Česká republika

8,2

7,1

27,0

27,4

Dánsko

14,7

2,1

28,5

33,9

Německo

9,7

3,1

21,6

24,4

Estonsko

12,1

:

35,4

43,5

Irsko

24,5

3,0

37,9

30,5

Řecko

10,1

:

:

40,9

Španělsko

11,8

3,8

31,5

29,6

Francie

22,5

3,0

30,8

28,4

Itálie

13,3

11,3

36,6

37,1

Kypr

3,6

4,7

31,0

38,1

Lotyšsko

9,8

6,2

31,4

32,8

Litva

18,9

6,6

35,9

35,2

Lucembursko

:

:

:

:

Maďarsko

5,1

1,8

22,6

30,0

Malta

3,4

2,1

26,3

30,1

Nizozemsko

8,6

6,3

17,6

20,3

Rakousko

9,8

6,1

19,9

23,3

Polsko

11,1

12,1

35,9

36,6

Portugalsko

12,0

13,1

41,9

39,9

Rumunsko

10,3

6,7

35,1

40,0

Slovinsko

9,8

2,0

22,8

26,2

Slovensko

10,2

14,7

30,1

35,3

Finsko

17,7

3,1

27,3

29,7

Švédsko

14,4

5,1

32,1

33,8

Spojené království

18,4

– 0,1

32,1

30,8

Chorvatsko

5,7

1,5

:

32,7

Turecko

5,7

6,0

31,1

28,5

Island

10,1

4,1

37,9

37,2

Lichtenštejnsko

12,7

:

:

28,6

Norsko

9,0

1,0

26,8

26,0

Japonsko

13,7

– 1,1

12,9

14,7

USA

10,6

3,1

31,8

31,1

Zdroj: Eurostat (UOE) a výpočty vycházející z údajů Eurostatu.

Počet vysokoškolských absolventů v oboru matematika, věda a technologie v EU-27 se od roku 2000 zvýšil o více než 170 000 neboli o více než 25 %. EU již tedy dosáhla směrodatného cíle, jímž je zvýšení počtu studentů v uvedených oborech do roku 2010 o 15 %. V případě druhého cíle, tedy snížení nerovnoměrného zastoupení žen a mužů, došlo k omezenějšímu pokroku. Podíl žen, které absolvovaly uvedené obory, se zvýšil z 30,8 % v roce 2000 na 31,2 % v roce 2005. Zatímco na Slovensku, v Portugalsku a v Polsku došlo k největšímu ročnímu nárůstu počtu absolventů těchto oborů (> 12 %), Bulharsko, Estonsko, Řecko a Rumunsko prokazují nejlepší výsledky, pokud jde o rovnoměrné zastoupení žen a mužů.

Dodatečné poznámky:

V případě zemí, jejichž časové řady byly přerušeny, byla míra růstu vypočítána za roky bez těchto přerušení. PL: nárůst vychází z let 2001–2005, RO: nárůst vychází z let 2000–2002 a 2003–2005. HR: nárůst za rok 2003–2005, SE: nárůst za rok 2000–2003, HU: nárůst za rok 2000–2003.

BE: údaje vlámské komunity nezahrnují druhou kvalifikaci v neuniverzitním terciárním vzdělání; údaje rovněž nezahrnují nezávislé soukromé instituce (kterých je však málo) a německy mluvící komunitu.

EE: vnitrostátní údaje za rok 2000.

IT: výsledky za rok 2005 odhadované Komisí.

CY: údaje nezahrnují studenty v terciárním vzdělávání, kteří absolvují studium v zahraničí. Více než polovina celkového množství kyperských studentů v terciárním vzdělávání studuje v cizině.

LU: Lucembursko nemá úplný univerzitní systém, většina studentů v oboru matematika, věda a technologie studuje v zahraničí a absolvuje tam VŠ.

AT: 2000: úroveň ISCED 5B se týká předchozího roku. HU: 2004: změny ve shromažďování údajů o absolventech podle oblastí vedly k přerušení časových řad.

PL: údaje za rok 2000 nezahrnují pokročilé výzkumné programy (úroveň ISCED 6)

RO: údaje za rok 2000–2002 nezahrnuje druhé kvalifikace a pokročilé výzkumné programy (úroveň ISCED 6). Časové řady byly tudíž v roce 2003 přerušeny.

SE: 2004: změny ve shromažďování údajů o absolventech podle oblastí vedly k přerušení časových řad.

UK: vnitrostátní údaje použité pro rok 2000.

LI: 2003–2004: údaje nezahrnují studenty v terciárním vzdělávání, kteří absolvují studium v zahraničí.

ÚČAST NA CELOŽIVOTNÍM UČENÍ

Procento obyvatelstva ve věku 25–64 let, které se v době čtyř týdnů před průzkumem účastnilo vzdělávání a odborné přípravy, 2000–2006

Image

| Účast na programu celoživ. vzděl., %
  Zdroj: Eurostat | Celkově | Ženy | Muži |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| EU-27 | 7,1 | 9,6 | 10,4 | 8,8 |
| Belgie | 6,2 | 7,5 (p) | 7,6 (p) | 7,4 (p) |
| Bulharsko | 1,4 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Česká republika | 5,6 | 5,6 | 5,9 | 5,4 |
| Dánsko | 19,4 | 29,2 | 33,8 | 24,6 |
| Německo | 5,2 | 7,5 | 7,3 | 7,8 |
| Estonsko | 6,5 | 6,5 | 8,6 | 4,2 (u) |
| Irsko | 5,5 | 7,5 | 8,9 | 6,1 |
| Řecko | 1,0 | 1,9 | 1,8 | 2,0 |
| Španělsko | 4,1 | 10,4 | 11,5 | 9,3 |
| Francie | 2,8 | 7,5 | 7,8 | 7,2 |
| Itálie | 4,8 | 6,1 | 6,5 | 5,7 |
| Kypr | 3,1 | 7,1 | 7,8 | 6,5 |
| Lotyšsko | 7,3 | 6,9 (p) | 9,3 (p) | 4,1 (p) |
| Litva | 2,8 | 4,9 (p) | 6,6 (p) | 2,9 (u) |
| Lucembursko | 4,8 | 8,2 | 8,7 | 7,6 |
| Maďarsko | 2,9 | 3,8 | 4,4 | 3,1 |
| Malta | 4,5 | 5,5 | 5,6 | 5,5 |
| Nizozemsko | 15,5 | 15,6 | 15,9 | 15,3 |
| Rakousko | 8,3 | 13,1 | 14,0 | 12,2 |
| Polsko | 4,3 | 4,7 | 5,1 | 4,3 |
| Portugalsko | 3,4 | 3,8 (p) | 4,0 (p) | 3,7 (p) |
| Rumunsko | 0,9 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Slovinsko | 7,3 | 15,0 | 16,3 | 13,8 |
| Slovensko | 8,5 | 4,3 | 4,6 | 4,0 |
| Finsko | 17,5 | 23,1 | 27,0 | 19,3 |
| Švédsko | 21,6 | 32,1 | 36,5 | 27,9 |
| Spojené království | 20,5 | 26,6 | 31,2 (p) | 31,2 |
| Chorvatsko | 1,9 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Turecko | 1,0 | 2,0 | 2,4 | 1,6 |
| Island | 23,5 | 25,7 | 29,8 | 21,6 |
| Norsko | 13,3 | 18,7 | 20,2 | 17,2 |
| Zdroj: Eurostat (LFS), P = prozatímní, U = nedůvěryhodné či nejisté údaje. |

Účast na programu celoživ. vzděl., %

Zdroj: Eurostat

Celkově

Ženy

Muži

2000

2006

2006

2006

EU-27

7,1

9,6

10,4

8,8

Belgie

6,2

7,5 (p)

7,6 (p)

7,4 (p)

Bulharsko

1,4

1,3

1,3

1,3

Česká republika

5,6

5,6

5,9

5,4

Dánsko

19,4

29,2

33,8

24,6

Německo

5,2

7,5

7,3

7,8

Estonsko

6,5

6,5

8,6

4,2 (u)

Irsko

5,5

7,5

8,9

6,1

Řecko

1,0

1,9

1,8

2,0

Španělsko

4,1

10,4

11,5

9,3

Francie

2,8

7,5

7,8

7,2

Itálie

4,8

6,1

6,5

5,7

Kypr

3,1

7,1

7,8

6,5

Lotyšsko

7,3

6,9 (p)

9,3 (p)

4,1 (p)

Litva

2,8

4,9 (p)

6,6 (p)

2,9 (u)

Lucembursko

4,8

8,2

8,7

7,6

Maďarsko

2,9

3,8

4,4

3,1

Malta

4,5

5,5

5,6

5,5

Nizozemsko

15,5

15,6

15,9

15,3

Rakousko

8,3

13,1

14,0

12,2

Polsko

4,3

4,7

5,1

4,3

Portugalsko

3,4

3,8 (p)

4,0 (p)

3,7 (p)

Rumunsko

0,9

1,3

1,3

1,3

Slovinsko

7,3

15,0

16,3

13,8

Slovensko

8,5

4,3

4,6

4,0

Finsko

17,5

23,1

27,0

19,3

Švédsko

21,6

32,1

36,5

27,9

Spojené království

20,5

26,6

31,2 (p)

31,2

Chorvatsko

1,9

2,1

2,1

2,0

Turecko

1,0

2,0

2,4

1,6

Island

23,5

25,7

29,8

21,6

Norsko

13,3

18,7

20,2

17,2

Zdroj: Eurostat (LFS), P = prozatímní, U = nedůvěryhodné či nejisté údaje.

V roce 2006 procentní podíl obyvatelstva v produktivním věku, které se účastnilo vzdělávání a odborné přípravy (v době čtyř týdnů před průzkumem), činil 9,6 %. Jelikož přerušením časových řad dochází k zveličení pokroku, skutečný nárůst byl omezený. K dosažení směrodatného cíle, tedy 12,5 % míry účasti v roce 2010 (2), je zapotřebí většího úsilí. V současnosti je největší míra účasti v severských zemí, Spojeném království, Slovinsku a v Nizozemsku.

Dodatečné poznámky:

Vzhledem k tomu, že do průzkumu byly zavedeny harmonizované pojmy a definice, v několika zemích byla v různých letech (mezi rokem 2000 a 2006) zaregistrována přerušení časových řad.

BG, PL, SI: rok 2001 místo roku 2000.

CZ, IE, LV, SK, HR: rok 2002 místo roku 2000.

SE, HR, IS: rok 2005 místo roku 2006.

ÚČAST NA PŘEDŠKOLNÍM VZDĚLÁVÁNÍ

Míra účasti čtyřletých dětí na vzdělávání, 2000–2005

Image

| Účast 4letých dětí v % | 2000 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-27 | 82,8 | 84,6 | 85,7 |
| Belgie | 99,2 | 99,9 | 100 |
| Bulharsko | 67,0 | 72,6 | 73,2 |
| Česká republika | 81,0 | 91,2 | 91,4 |
| Dánsko | 90,6 | 93,4 | 93,5 |
| Německo | 81,4 | 84,3 | 84,6 |
| Estonsko | 78,2 | 83,9 | 84,2 |
| Irsko | 51,1 | 46,6 | 45,4 |
| Řecko | 53,9 | 57,2 | 57,8 |
| Španělsko | 99,0 | 100 | 99,3 |
| Francie | 100 | 100 | 100 |
| Itálie | 100 | 100 | 100 |
| Kypr | 55,7 | 61,2 | 61,4 |
| Lotyšsko | 60,6 | 69,1 | 72,2 |
| Litva | 51,0 | 54,5 | 56,8 |
| Lucembursko | 94,9 | 83,5 | 96,3 |
| Maďarsko | 89,5 | 92,3 | 90,7 |
| Malta | 1,0 | 97,5 | 94,4 |
| Nizozemsko | 99,5 | 74,0 | 73,4 |
| Rakousko | 79,5 | 82,1 | 82,5 |
| Polsko | 33,3 | 35,7 | 38,1 |
| Portugalsko | 72,3 | 79,9 | 84,0 |
| Rumunsko | 60,3 | 75,2 | 76,2 |
| Slovinsko | 67,7 | 77,8 | 75,9 |
| Slovensko | : | 71,7 | 74,0 |
| Finsko | 41,9 | 46,1 | 46,7 |
| Švédsko | 72,8 | 87,7 | 88,9 |
| Spojené království | 100 | 92,9 | 91,8 |
| Chorvatsko | : | 42,4 | 44,7 |
| Turecko | : | 3,4 | 5,0 |
| Island | 90,9 | 95,1 | 95,3 |
| Lichtenštejnsko | : | 52,2 | 50,6 |
| Norsko | 78,1 | 86,9 | 88,9 |
| Japonsko | 94,9 | 95,2 | 94,7 |
| USA | 61,7 | 64,1 | 65,3 |
| Zdroj: Eurostat (UOE). |

Účast 4letých dětí v %

2000

2004

2005

EU-27

82,8

84,6

85,7

Belgie

99,2

99,9

100

Bulharsko

67,0

72,6

73,2

Česká republika

81,0

91,2

91,4

Dánsko

90,6

93,4

93,5

Německo

81,4

84,3

84,6

Estonsko

78,2

83,9

84,2

Irsko

51,1

46,6

45,4

Řecko

53,9

57,2

57,8

Španělsko

99,0

100

99,3

Francie

100

100

100

Itálie

100

100

100

Kypr

55,7

61,2

61,4

Lotyšsko

60,6

69,1

72,2

Litva

51,0

54,5

56,8

Lucembursko

94,9

83,5

96,3

Maďarsko

89,5

92,3

90,7

Malta

1,0

97,5

94,4

Nizozemsko

99,5

74,0

73,4

Rakousko

79,5

82,1

82,5

Polsko

33,3

35,7

38,1

Portugalsko

72,3

79,9

84,0

Rumunsko

60,3

75,2

76,2

Slovinsko

67,7

77,8

75,9

Slovensko

:

71,7

74,0

Finsko

41,9

46,1

46,7

Švédsko

72,8

87,7

88,9

Spojené království

100

92,9

91,8

Chorvatsko

:

42,4

44,7

Turecko

:

3,4

5,0

Island

90,9

95,1

95,3

Lichtenštejnsko

:

52,2

50,6

Norsko

78,1

86,9

88,9

Japonsko

94,9

95,2

94,7

USA

61,7

64,1

65,3

Zdroj: Eurostat (UOE).

Mezi lety 2000 a 2005 se účast čtyřletých dětí na vzdělávání (především předškolním, v některých zemím již v základním) v EU-27 zvýšila přibližně o 3 procentní body, a tím přesáhla 85 %. V roce 2005 se ve Francii, Belgii, Itálii a ve Španělsku téměř všechny čtyřleté děti (více než 99 %) účastnily vzdělávání, zatímco v Irsku, Polsku a ve Finsku byla míra účasti nižší než 50 %.

Dodatečné poznámky:

Údaje zahrnují účast na předškolním i základním vzdělávání.

BE: údaje nezahrnují nezávislé soukromé instituce, které však navštěvuje jen velmi omezený počet dětí. Chybí údaje německy mluvící komunity.

IE: vzdělávání na úrovni ISCED O se oficiálně neposkytuje. Mnoho dětí navštěvuje určitý druh vzdělávání této úrovně, ale u většiny z nich údaje chybí.

NL: v roce 2002 bylo referenční datum pro shromažďování údajů posunuto z 31. prosince na 1. října.

FI: údaje zahrnují děti v mateřských školkách, ne však jiná zařízení denní péče.

VZDĚLÁNÍ DOSAŽENÉ DOSPĚLÝM OBYVATELSTVEM

Dospělé obyvatelstvo (ve věku 25–64 let) s dosaženým terciárním vzděláním

Image

| % dospělých (25–64) s dosaženým terciárním vzděláním |
| --- |
| | 2000 | 2006 |
| EU-27 | 19,4 | 22,9 |
| Belgie | 27,1 | 31,8 |
| Bulharsko | 18,4 | 21,9 |
| Česká republika | 11,5 | 13,5 |
| Dánsko | 25,8 | 34,7 |
| Německo | 23,8 | 23,9 |
| Estonsko | 28,9 | 33,3 |
| Irsko | 21,6 | 30,8 |
| Řecko | 16,9 | 21,5 |
| Španělsko | 22,5 | 29,9 |
| Francie | 21,6 | 25,5 |
| Itálie | 9,6 | 12,9 |
| Kypr | 25,1 | 30,5 |
| Lotyšsko | 18,0 | 21,1 |
| Litva | 22,4 | 26,8 |
| Lucembursko | 18,3 | 24,0 |
| Maďarsko | 14,0 | 17,7 |
| Malta | 5,4 | 12,0 |
| Nizozemsko | 24,1 | 39,5 |
| Rakousko | 14,2 | 17,6 |
| Polsko | 11,4 | 17,9 |
| Portugalsko | 9,0 | 13,5 |
| Rumunsko | 9,2 | 11,7 |
| Slovinsko | 15,7 | 21,4 |
| Slovensko | 10,2 | 14,5 |
| Finsko | 32,6 | 35,1 |
| Švédsko | 29,7 | 30,5 |
| UK | 28,1 | 30,7 |
| Chorvatsko | 15,4 | 16,3 |
| Island | 23,7 | 29,5 |
| Norsko | 31,6 | 33,6 |
| Zdroj: Eurostat (LFS). |

% dospělých (25–64) s dosaženým terciárním vzděláním

2000

2006

EU-27

19,4

22,9

Belgie

27,1

31,8

Bulharsko

18,4

21,9

Česká republika

11,5

13,5

Dánsko

25,8

34,7

Německo

23,8

23,9

Estonsko

28,9

33,3

Irsko

21,6

30,8

Řecko

16,9

21,5

Španělsko

22,5

29,9

Francie

21,6

25,5

Itálie

9,6

12,9

Kypr

25,1

30,5

Lotyšsko

18,0

21,1

Litva

22,4

26,8

Lucembursko

18,3

24,0

Maďarsko

14,0

17,7

Malta

5,4

12,0

Nizozemsko

24,1

39,5

Rakousko

14,2

17,6

Polsko

11,4

17,9

Portugalsko

9,0

13,5

Rumunsko

9,2

11,7

Slovinsko

15,7

21,4

Slovensko

10,2

14,5

Finsko

32,6

35,1

Švédsko

29,7

30,5

UK

28,1

30,7

Chorvatsko

15,4

16,3

Island

23,7

29,5

Norsko

31,6

33,6

Zdroj: Eurostat (LFS).

V roce 2006 dosáhlo terciárního vzdělání 23 % obyvatelstva EU v produktivním věku, což ve srovnání s rokem znamená nárůst o více než 3 procentní body. Finsko, Dánsko a Estonsko byly zeměmi s největším podílem obyvatelstva s dosaženým terciárním vzděláním, zatímco procentní podíl v některých členských státech byl stále ještě méně než 15 %. V některých těchto zemích se však v nedávné době počet zapsaných v terciárním vzdělávání značně zvýšil.

Dodatečné poznámky:

Terciární vzdělávání zahrnuje úrovně ISCED 5 a 6.

LT: výsledky za rok 2001 místo za rok 2000.

HR: výsledky za rok 2002 místo za rok 2000.

INVESTICE DO LIDSKÝCH ZDROJŮ

Celkové veřejné výdaje na vzdělávání jako procento HDP, 2000–2004

Image

| Výdaje na vzdělávání, % HDP | Veřejné | Soukromé |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 2003 | 2004 | 2004 |
| EU-27 | 4,68 | 5,17 | 5,09 | 0,64 |
| Belgie | : | 6,06 | 5,99 | 0,34 |
| Bulharsko | 4,19 | 4,24 | 4,57 | 0,65 |
| Česká republika | 4,04 | 4,51 | 4,42 | 0,61 |
| Dánsko | 8,28 | 8,33 | 8,47 | 0,32 |
| Německo | 4,45 | 4,71 | 4,60 | 0,91 |
| Estonsko | 5,57 | 5,43 | 5,09 | : |
| Irsko | 4,29 | 4,41 | 4,75 | 0,32 |
| Řecko | 3,71 | 3,94 | 4,22 | 0,20 |
| Španělsko | 4,28 | 4,28 | 4,25 | 0,61 |
| Francie | 5,83 | 5,88 | 5,81 | 0,54 |
| Itálie | 4,47 | 4,74 | 4,59 | 0,46 |
| Kypr | 5,44 | 7,30 | 6,71 | 1,17 |
| Lotyšsko | 5,64 | 5,32 | 5,08 | 0,82 |
| Litva | 5,63 | 5,18 | 5,20 | 0,48 |
| Lucembursko | : | 3,80 | 3,93 | : |
| Maďarsko | 4,50 | 5,85 | 5,43 | 0,52 |
| Malta | 4,52 | 4,78 | 4,99 | 0,46 |
| Nizozemsko | 4,86 | 5,12 | 5,18 | 0,50 |
| Rakousko | 5,66 | 5,50 | 5,45 | 0,39 |
| Polsko | 4,87 | 5,62 | 5,41 | 0,59 |
| Portugalsko | 5,42 | 5,61 | 5,31 | 0,13 |
| Rumunsko | 2,88 | 3,44 | 3,29 | : |
| Slovinsko | : | 6,02 | 5,96 | 0,86 |
| Slovensko | 4,15 | 4,34 | 4,21 | 0,76 |
| Finsko | 6,08 | 6,41 | 6,43 | 0,13 |
| Švédsko | 7,31 | 7,47 | 7,35 | 0,20 |
| Spojené království | 4,64 | 5,38 | 5,29 | 0,95 |
| Chorvatsko | : | 4,53 | 4,50 | : |
| Turecko | 3,48 | 3,74 | : | : |
| Island | 5,93 | 7,81 | 7,59 | 0,75 |
| Norsko | 6,81 | 7,62 | 7,58 | 0,05 |
| Japonsko | 3,82 | 3,70 | 3,65 | 1,23 |
| Spojené státy | 4,94 | 5,43 | 5,12 | 2,37 |
| Zdroj: Eurostat (UOE). Výsledky na úrovni EU představují odhad Komise. Odhad výsledků za rok 2000 proveden GŘ Vzdělávání a kultura. |

Výdaje na vzdělávání, % HDP

Veřejné

Soukromé

2000

2003

2004

2004

EU-27

4,68

5,17

5,09

0,64

Belgie

:

6,06

5,99

0,34

Bulharsko

4,19

4,24

4,57

0,65

Česká republika

4,04

4,51

4,42

0,61

Dánsko

8,28

8,33

8,47

0,32

Německo

4,45

4,71

4,60

0,91

Estonsko

5,57

5,43

5,09

:

Irsko

4,29

4,41

4,75

0,32

Řecko

3,71

3,94

4,22

0,20

Španělsko

4,28

4,28

4,25

0,61

Francie

5,83

5,88

5,81

0,54

Itálie

4,47

4,74

4,59

0,46

Kypr

5,44

7,30

6,71

1,17

Lotyšsko

5,64

5,32

5,08

0,82

Litva

5,63

5,18

5,20

0,48

Lucembursko

:

3,80

3,93

:

Maďarsko

4,50

5,85

5,43

0,52

Malta

4,52

4,78

4,99

0,46

Nizozemsko

4,86

5,12

5,18

0,50

Rakousko

5,66

5,50

5,45

0,39

Polsko

4,87

5,62

5,41

0,59

Portugalsko

5,42

5,61

5,31

0,13

Rumunsko

2,88

3,44

3,29

:

Slovinsko

:

6,02

5,96

0,86

Slovensko

4,15

4,34

4,21

0,76

Finsko

6,08

6,41

6,43

0,13

Švédsko

7,31

7,47

7,35

0,20

Spojené království

4,64

5,38

5,29

0,95

Chorvatsko

:

4,53

4,50

:

Turecko

3,48

3,74

:

:

Island

5,93

7,81

7,59

0,75

Norsko

6,81

7,62

7,58

0,05

Japonsko

3,82

3,70

3,65

1,23

Spojené státy

4,94

5,43

5,12

2,37

Zdroj: Eurostat (UOE). Výsledky na úrovni EU představují odhad Komise. Odhad výsledků za rok 2000 proveden GŘ Vzdělávání a kultura.

V letech 2000 až 2003 v členských státech EU značně vzrostly veřejné výdaje na vzdělávání jako procento HDP. V roce 2004 se však trend růstu zastavil a ve srovnání s předchozím rokem došlo k mírnému poklesu. Nicméně vzhledem k nárůstu HDP v absolutních číslech se veřejné výdaje na vzdělávání i přesto zvýšily. Dostupné údaje poukazují, že úrovně výdajů se v jednotlivých zemích podstatně liší.

Dodatečné poznámky:

Údaje zahrnují formální vzdělávání, včetně formálního vzdělávání dospělých.

„Soukromými“ se rozumí výdaje na vzdělávací instituce ze soukromých zdrojů.

DK: výdaje na postsekundární neterciární úrovně vzdělávání nejsou k dispozici.

EL, LU, PT: hypotetická hodnota výdajů na důchody není k dispozici.

CY: včetně finanční pomoci studentům studujícím v cizině.

PL, SK, NO: včetně výdajů na péči o děti v předškolní úrovni.

FR: nezahrnuje francouzské zámořské departementy.

HR: výdaje na vzdělávací instituce ze soukromých zdrojů.

LU: Výdaje na terciární úroveň nejsou zahrnuty.

PT: výdaje na místní úrovni vlády nejsou zahrnuty.

UK, JP, US: HDP přizpůsoben hospodářskému roku, jenž neodpovídá roku kalendářnímu.

TR, IS: výdaje na předškolní úroveň nejsou zahrnuty.

TR: výdaje na regionální a místní úrovni vlády nejsou zahrnuty.

US: výdaje na vzdělávací instituce z veřejných zdrojů.

---

(1)  Vzhledem k nejednomyslnému postoji členských států OECD se CY nemohl účastnit.

(2)  Údaje použité pro vyhodnocení směrodatného cíle se týkají čtyřtýdenní účasti (LFS 2004). Pokud by se užilo delšího období, míra by byla vyšší. Údaje Eurostatu z modulu ad hoc zaměřeného na celoživotnímu učení a tvořícího součást průzkumu LFS, jenž byl proveden v roce 2003 (a týká se dvanáctiměsíčního období), poukazují na 42 % míru účasti (4,4 % ve formálním vzdělávání, 16,5 % v neformálním vzdělávání a téměř jeden ze tří Evropanů uvedl, že se určitým způsobem vzdělával informálně).

---

Komise

| 5.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/32

---

Zahájení řízení

(Případ č. COMP/M.4942 – Nokia/Navteq)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 86/02)

Dne 28. března 2008 Komise rozhodla zahájit řízení ve výše uvedeném případě poté co dospěla k závěru, že oznámené spojení vzbuzuje vážné obavy pokud jde o jeho soulad se společným trhem. Zahájením řízení je otevřena druhá fáze šetření oznámeného spojení, aniž by bylo jakkoli předjímáno konečné rozhodnutí v případu. Základem pro rozhodnutí je čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 139/2004.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhovanému spojení.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení, jinak nebudou plně vzaty v úvahu pro účely tohoto řízení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 – 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4942 – Nokia/Navteq, na následující adresu:

| Evropská komise |
| --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 5.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/33

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

4. dubna 2008

(2008/C 86/03)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,5722 |
| JPY | japonský jen | 160,88 |
| DKK | dánská koruna | 7,4584 |
| GBP | britská libra | 0,7855 |
| SEK | švédská koruna | 9,368 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5872 |
| ISK | islandská koruna | 116,41 |
| NOK | norská koruna | 7,998 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,035 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 257,25 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6972 |
| PLN | polský zlotý | 3,4743 |
| RON | rumunský lei | 3,7145 |
| SKK | slovenská koruna | 32,431 |
| TRY | turecká lira | 2,0339 |
| AUD | australský dolar | 1,711 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5822 |
| HKD | hongkongský dolar | 12,2497 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9972 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1757 |
| KRW | jihokorejský won | 1 534,47 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,3143 |
| CNY | čínský juan | 11,0302 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2773 |
| IDR | indonéská rupie | 14 519,27 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,0224 |
| PHP | filipínské peso | 65,325 |
| RUB | ruský rubl | 37,037 |
| THB | thajský baht | 49,823 |
| BRL | brazilský real | 2,6954 |
| MXN | mexické peso | 16,5757 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,5722

JPY

japonský jen

160,88

DKK

dánská koruna

7,4584

GBP

britská libra

0,7855

SEK

švédská koruna

9,368

CHF

švýcarský frank

1,5872

ISK

islandská koruna

116,41

NOK

norská koruna

7,998

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,035

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

257,25

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6972

PLN

polský zlotý

3,4743

RON

rumunský lei

3,7145

SKK

slovenská koruna

32,431

TRY

turecká lira

2,0339

AUD

australský dolar

1,711

CAD

kanadský dolar

1,5822

HKD

hongkongský dolar

12,2497

NZD

novozélandský dolar

1,9972

SGD

singapurský dolar

2,1757

KRW

jihokorejský won

1 534,47

ZAR

jihoafrický rand

12,3143

CNY

čínský juan

11,0302

HRK

chorvatská kuna

7,2773

IDR

indonéská rupie

14 519,27

MYR

malajsijský ringgit

5,0224

PHP

filipínské peso

65,325

RUB

ruský rubl

37,037

THB

thajský baht

49,823

BRL

brazilský real

2,6954

MXN

mexické peso

16,5757

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 5.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/34

---

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ – GŘ EAC/14/08

Program spolupráce se zeměmi nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (ICI) v oblasti vzdělávání – Spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání a odborné přípravy mezi EU a Austrálií, Japonskem, Korejskou republikou a Novým Zélandem (1)

(2008/C 86/04)

1.   CÍLE A POPIS

Obecným cílem této výzvy k předkládání návrhů je podpořit lepší porozumění a vzájemnou spolupráci mezi národy členských států EU a partnerskými zeměmi – Austrálií, Japonskem, Korejskou republikou a Novým Zélandem – včetně širšího poznání jejich jazyků, kultur a institucí, a zlepšit kvalitu vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy v EU a v partnerských zemích. Výzvou k předkládání návrhů bude podpořena následující akce:

Společné projekty mobility zemí nástroje ICI

Tato akce poskytuje finance na mezinárodní projekty pro rozvoj studijních programů, které zahrnují krátkodobou mobilitu mezi EU a partnerskou zemí nástroje ICI, která není přímo či nezbytně spojena se získáním společného nebo dvojitého/dvojnásobného titulu.

Konsorcia, která o takový projekt žádají, jsou tvořena vzdělávacími institucemi z oblasti vysokoškolského vzdělávání nebo odborného vzdělávání a přípravy z EU a z příslušné partnerské země. Vybraná konsorcia vytvoří rámec pro studentskou mobilitu, přičemž studenti z EU obvykle stráví jeden semestr pobytem na instituci partnerské země a naopak a toto studijní období strávené v zahraničí bude plně uznáno domovskou institucí. Podpora zahrnuje granty na podporu mobility studentů, akademického sboru a administrativních pracovníků.

2.   ZPŮSOBILÍ ŽADATELÉ

O poskytnutí grantu v rámci této výzvy mohou požádat vysokoškolské instituce a instituce odborného vzdělávání a přípravy. Způsobilí žadatelé musejí být usazeni v jednom z 27 členských států Evropské unie.

3.   ROZPOČET A DOBA TRVÁNÍ PROJEKTU

Rozpočet vyčleněný na spolufinancování projektů se odhaduje na 2,5 milionu EUR. Očekává se, že financování bude poskytnuto na 4–5 projektů EU a Austrálie, 2–3 projekty EU a Japonska, 1 projekt EU a Nového Zélandu a 1–2 projekty EU a Korey.

Maximální objem financí ze strany EU bude činit 425 000 EUR na tříletý společný projekt mobility, který bude zahrnovat čtyři nebo více partnerských institucí EU. Společné projekty mobility budou trvat tři roky.

4.   TERMÍN PRO PODÁNÍ NÁVRHŮ

Žádosti musí být zaslány Komisi nejpozději 6. června 2008.

5.   DALŠÍ INFORMACE

Úplné znění této výzvy k předkládání návrhů a formuláře žádosti jsou k dispozici na této internetové stránce:

http://ec.europa.eu/education/programmes/calls/callg_en.html

Více informací můžete získat na adrese: eac-3C-cooperation@ec.europa.eu

---

(1)  Podle abecedního pořádku.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 5.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/36

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 86/05)

| 1. | Komise dne 28. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Nordic Capital VI Limited a Nordic Capital VII Limited kontrolované skupinou Nordic Capital („Nordic Capital“, Jersey) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem TietoEnator Oyj („TietoEnator“, Finsko) na základě veřejné nabídky na koupi akcií zveřejněné dne 20. března 2008. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 28. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Nordic Capital VI Limited a Nordic Capital VII Limited kontrolované skupinou Nordic Capital („Nordic Capital“, Jersey) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem TietoEnator Oyj („TietoEnator“, Finsko) na základě veřejné nabídky na koupi akcií zveřejněné dne 20. března 2008.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Nordic Capital: investiční fondy. Mezi jeho portfoliové společnosti patří Aditro (Švédsko), společnost poskytující služby informačních technologií a aplikační software pro podniky, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Nordic Capital: investiční fondy. Mezi jeho portfoliové společnosti patří Aditro (Švédsko), společnost poskytující služby informačních technologií a aplikační software pro podniky,

| — | podniku TietoEnator: služby informačních technologií. |
| --- | --- |

—

podniku TietoEnator: služby informačních technologií.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5128 – Nordic Capital/TietoEnator na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 5.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/37

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 86/06)

| 1. | Komise dne 28. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky SevenSenses GmbH („SevenSenses“, Německo), dceřiná společnost podniku ProSiebenSat.1 Media AG („P7S1“, Německo), jenž je sám kontrolovaný podniky Kohlberg Kravis Roberts & Co. („KKR“, USA) a Permira Holdings Limited („Permira“, Normanské ostrovy), a 1&1 Internet AG („1&1“, Německo), dceřiná společnost podniku United Internet AG („United Internet“, Německo), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad nově založenou společností Maxdome GmbH & Co. KG („Maxdome JV“, Německo) vytvářející společný podnik. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 28. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky SevenSenses GmbH („SevenSenses“, Německo), dceřiná společnost podniku ProSiebenSat.1 Media AG („P7S1“, Německo), jenž je sám kontrolovaný podniky Kohlberg Kravis Roberts & Co. („KKR“, USA) a Permira Holdings Limited („Permira“, Normanské ostrovy), a 1&1 Internet AG („1&1“, Německo), dceřiná společnost podniku United Internet AG („United Internet“, Německo), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad nově založenou společností Maxdome GmbH & Co. KG („Maxdome JV“, Německo) vytvářející společný podnik.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku SevenSenses: placené televizní vysílání a video na vyžádání (tzv. Video-on-Demand), |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku SevenSenses: placené televizní vysílání a video na vyžádání (tzv. Video-on-Demand),

| — | podniku P7S1: nekódované televizní vysílání (tzv. „free-to-air television“), |
| --- | --- |

—

podniku P7S1: nekódované televizní vysílání (tzv. „free-to-air television“),

| — | podniku Permira: soukromý investiční fond, |
| --- | --- |

—

podniku Permira: soukromý investiční fond,

| — | podniku KKR: soukromá investiční společnost, |
| --- | --- |

—

podniku KKR: soukromá investiční společnost,

| — | podniku 1&1: poskytování internetových služeb, |
| --- | --- |

—

podniku 1&1: poskytování internetových služeb,

| — | podniku United Internet: internetové služby, |
| --- | --- |

—

podniku United Internet: internetové služby,

| — | podniku Maxdome JV: video na vyžádání. |
| --- | --- |

—

podniku Maxdome JV: video na vyžádání.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5118 – P7S1/United Internet/Maxdome JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1. 2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 5.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 86/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 86/38

---

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1)

(Oznámení týkající se žádosti o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis du Valenciennois“)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 86/07)

Dne 2. října 2007 společnost Gazonor, se sídlem na adrese Avenue de la fosse 2, F-62420 Billy Montigny, podala žádost na období pěti let o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis de Valenciennois“, na území o rozloze přibližně 423 km2 v departementu Nord.

Daná oblast je vymezena úseky na polednících a rovnoběžkách, které v tomto pořadí spojují níže uvedené body definované pomocí zeměpisných souřadnic ve stupních, za výchozí poledník se považuje poledník procházející Paříží.

| Body | Zeměpisná délka | Zeměpisná šířka |
| --- | --- | --- |
| A | 1,10 stupně východní délky | 56,10 stupně severní šířky |
| B | Průsečík francouzsko-belgické hranice s rovnoběžkou 56,10 stupně severní šířky |
| C | Průsečík francouzsko-belgické hranice s rovnoběžkou 56,10 stupně severní šířky |
| D | Průsečík francouzsko-belgické hranice s rovnoběžkou 56,10 stupně severní šířky |
| E | Průsečík francouzsko-belgické hranice s poledníkem 1,50 stupně východní délky |
| F | 1,50 stupně východní délky | 55,90 stupně severní šířky |
| G | 1,21 stupně východní délky | 55,90 stupně severní šířky |
| H | 1,21 stupně východní délky | 55,91 stupně severní šířky |
| I | 1,25 stupně východní délky | 55,91 stupně severní šířky |
| J | 1,25 stupně východní délky | 55,93 stupně severní šířky |
| K | 1,21 stupně východní délky | 55,93 stupně severní šířky |
| L | 1,21 stupně východní délky | 55,97 stupně severní šířky |
| M | 1,10 stupně východní délky | 55,97 stupně severní šířky |

Body

Zeměpisná délka

Zeměpisná šířka

A

1,10 stupně východní délky

56,10 stupně severní šířky

B

Průsečík francouzsko-belgické hranice s rovnoběžkou 56,10 stupně severní šířky

C

Průsečík francouzsko-belgické hranice s rovnoběžkou 56,10 stupně severní šířky

D

Průsečík francouzsko-belgické hranice s rovnoběžkou 56,10 stupně severní šířky

E

Průsečík francouzsko-belgické hranice s poledníkem 1,50 stupně východní délky

F

1,50 stupně východní délky

55,90 stupně severní šířky

G

1,21 stupně východní délky

55,90 stupně severní šířky

H

1,21 stupně východní délky

55,91 stupně severní šířky

I

1,25 stupně východní délky

55,91 stupně severní šířky

J

1,25 stupně východní délky

55,93 stupně severní šířky

K

1,21 stupně východní délky

55,93 stupně severní šířky

L

1,21 stupně východní délky

55,97 stupně severní šířky

M

1,10 stupně východní délky

55,97 stupně severní šířky

| B až C | : | francouzsko-belgická hranice. |
| --- | --- | --- |
| D až E | : | francouzsko-belgická hranice. |

B až C

:

francouzsko-belgická hranice.

D až E

:

francouzsko-belgická hranice.

Podávání žádostí a kritéria přidělování povolení

Předkladatelé původní žádosti a konkurenčních žádostí musí splnit podmínky podle článků 4 a 5 nařízení 2006-648 ze dne 2. června 2006 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Společnosti, které mají zájem, mohou do devadesáti dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení podat konkurenční žádost v souladu s postupem popsaným v „Oznámení o poskytování těžebního práva na těžbu uhlovodíků ve Francii“ zveřejněném v 
  Úředním věstníku Evropských společenství C 374 ze dne 30. prosince 1994 na straně 11 a stanoveným nařízením č. 2006-648 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování. Konkurenční žádosti se zasílají na ministerstvo pověřené hornictvím na níže uvedenou adresu.

O původní žádosti a konkurenčních žádostech se rozhodne podle kritérií přidělování oprávnění na těžbu určených v článku 6 uvedené vyhlášky a rozhodnutí se uskuteční nejpozději dne 24. října 2009.

Podmínky a požadavky týkající se vykonávání činnosti a jejího ukončení

Žadatelé jsou vyzváni, aby se řídili články 79 a 79.1 horního zákoníku (code minier) a vyhláškou č. 2006-649 ze dne 2. června 2006 o důlních pracích, pracích podzemního úložiště a o báňském úřadu a úřadu pro podzemní úložiště (décret no 2006-649 du 2 juin 2006, relatif aux travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines et des stockages souterrains) (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Jakékoli další informace Vám poskytne ministerstvo pro ekologii, rozvoj a územní plánování na adrese: Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière) 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (tel.: (33) 144 97 23 02, fax: (33) 144 97 05 70).

S ustanoveními výše uvedených právních a správních předpisů se můžete seznámit na internetové stránce:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

---