# Úradný vestník C 26/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 26 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5130. januára 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 26

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5130. januára 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Dvor audítorov |
| 2008/C 026/01 | Osobitná správa č. 9/2007 o hodnotení rámcových programov EÚ v oblasti výskumu a technologického rozvoja – je možné zlepšiť prístup Komisie?, spolu s odpoveďami Komisie | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

2008/C 026/01

Osobitná správa č. 9/2007 o hodnotení rámcových programov EÚ v oblasti výskumu a technologického rozvoja – je možné zlepšiť prístup Komisie?, spolu s odpoveďami Komisie

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

| 30.1.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 26/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 26/1

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 9/2007

o hodnotení rámcových programov EÚ v oblasti výskumu a technologického rozvoja – je možné zlepšiť prístup Komisie?, spolu s odpoveďami Komisie

(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)

(2008/C 26/01)

OBSAH

| I – V | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – V

| 1 – 14 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 14

| 1 – 7 | Úloha Európskej únie v podpore činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja |
| --- | --- |

1 – 7

| 8 – 14 | Hodnotenie a monitorovanie rámcových programov |
| --- | --- |

8 – 14

| 15 – 18 | ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP |
| --- | --- |

15 – 18

| 19 – 109 | AUDÍTORSKÉ PRIPOMIENKY |
| --- | --- |

19 – 109

| 19 – 37 | Intervenčná logika, stanovovanie cieľov a ukazovatele výkonnosti |
| --- | --- |

19 – 37

| 38 – 49 | Stratégia hodnotenia |
| --- | --- |

38 – 49

| 50 – 68 | Organizovanie hodnotenia pri rámcových programoch |
| --- | --- |

50 – 68

| 69 – 97 | Metódy a techniky hodnotenia |
| --- | --- |

69 – 97

| 98 – 109 | Šírenie a využívanie zistení hodnotenia |
| --- | --- |

98 – 109

| 110 – 118 | CELKOVÝ ZÁVER |
| --- | --- |

110 – 118

Príloha I: Meranie dosahu a výsledkov opatrení verejnej pomoci v oblasti výskumu a technologického rozvoja

Príloha II: Ustanovenia legislatívnych rozhodnutí týkajúce sa monitorovania a hodnotenia 4. RP až 7. RP

Príloha III: Hlavné rozdiely následného hodnotenia programov v oblasti výskumu medzi EÚ (4. RP – 6. RP), Spojenými štátmi americkými a Kanadou

Príloha IV: Navrhovaná štruktúra pracovnej skupiny pre 7. RP

Odpovede Komisie

ZHRNUTIE

| I. | Rámcové programy (RP) Spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja sú najväčším verejným zdrojom financovania výskumu v Európskej únii. Za riadenie rámcových programov a hodnotenie výsledkov zodpovedá Komisia. |
| --- | --- |

I.

Rámcové programy (RP) Spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja sú najväčším verejným zdrojom financovania výskumu v Európskej únii. Za riadenie rámcových programov a hodnotenie výsledkov zodpovedá Komisia.

| II. | Pri audite sa kontrolovali mechanizmy monitorovania a hodnotenia zavedené v roku 1995 na posledné tri programové obdobia (4. RP, 5. RP, 6. RP) a takisto sa poskytol výhľad pre 7. RP (2007 – 2013). Audit sa vykonával v spolupráci s audítorským výborom EZVO a s pomocou nezávislých expertov. |
| --- | --- |

II.

Pri audite sa kontrolovali mechanizmy monitorovania a hodnotenia zavedené v roku 1995 na posledné tri programové obdobia (4. RP, 5. RP, 6. RP) a takisto sa poskytol výhľad pre 7. RP (2007 – 2013). Audit sa vykonával v spolupráci s audítorským výborom EZVO a s pomocou nezávislých expertov.

| III. | Počas auditu sa riešila otázka, či bol prístup Komisie k posudzovaniu výsledkov rámcových programov primeraný. Dvor audítorov v tejto súvislosti kontroloval, či Komisia splnila právne požiadavky na hodnotenie a uistila sa, či jej systém hodnotenia a monitorovania splnil očakávania partnerov. Dvor audítorov konkrétne skúmal, či:






  i) | rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich boli založené na stanovenej intervenčnej logike, ktorá by mohla byť spoľahlivým základom na hodnotenie a monitorovanie; |
| --- | --- | --- |

III.

Počas auditu sa riešila otázka, či bol prístup Komisie k posudzovaniu výsledkov rámcových programov primeraný. Dvor audítorov v tejto súvislosti kontroloval, či Komisia splnila právne požiadavky na hodnotenie a uistila sa, či jej systém hodnotenia a monitorovania splnil očakávania partnerov. Dvor audítorov konkrétne skúmal, či:

i)

rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich boli založené na stanovenej intervenčnej logike, ktorá by mohla byť spoľahlivým základom na hodnotenie a monitorovanie;

| ii) | Komisia definovala stratégiu hodnotenia pre rámcové programy; |
| --- | --- |

ii)

Komisia definovala stratégiu hodnotenia pre rámcové programy;

| iii) | sa prostredníctvom organizačnej štruktúry systému Komisie na hodnotenie rámcových programov zabezpečilo, aby bolo hodnotenie náležite koordinované, s primeranými zdrojmi a aby ho zúčastnené strany považovali za dostatočne nezávislé; |
| --- | --- |

iii)

sa prostredníctvom organizačnej štruktúry systému Komisie na hodnotenie rámcových programov zabezpečilo, aby bolo hodnotenie náležite koordinované, s primeranými zdrojmi a aby ho zúčastnené strany považovali za dostatočne nezávislé;

| iv) | boli metodiky uplatnené pri hodnotení uspokojivé; |
| --- | --- |

iv)

boli metodiky uplatnené pri hodnotení uspokojivé;

| v) | sa na základe činností súvisiacich s hodnotením a monitorovaním získali informácie a analýza, ktoré by viedli k zlepšeniu práve prebiehajúcich programov a mohli by sa využiť pri príprave rámcových programov v budúcnosti. |
| --- | --- |

v)

sa na základe činností súvisiacich s hodnotením a monitorovaním získali informácie a analýza, ktoré by viedli k zlepšeniu práve prebiehajúcich programov a mohli by sa využiť pri príprave rámcových programov v budúcnosti.

| IV. | Dvor audítorov dospel k týmto zisteniam a záverom:






  i) | chýbajúca jasná intervenčná logika, nedostatočne definované ciele programu a neuspokojivé posúdenie výkonnosti boli prekážkami účinného monitorovania a hodnotenia; |
| --- | --- | --- |

IV.

Dvor audítorov dospel k týmto zisteniam a záverom:

i)

chýbajúca jasná intervenčná logika, nedostatočne definované ciele programu a neuspokojivé posúdenie výkonnosti boli prekážkami účinného monitorovania a hodnotenia;

| ii) | chýbajúca komplexná stratégia hodnotenia schválená „generálnymi riaditeľstvami pre výskum“, ktoré implementujú rámcové programy, viedla k tomu, že rôzne oddelenia Komisie uplatňovali nejednotný prístup. To konkrétne dokazuje aj nedostatočné hodnotenie dôležitých súčastí rámcových programov; |
| --- | --- |

ii)

chýbajúca komplexná stratégia hodnotenia schválená „generálnymi riaditeľstvami pre výskum“, ktoré implementujú rámcové programy, viedla k tomu, že rôzne oddelenia Komisie uplatňovali nejednotný prístup. To konkrétne dokazuje aj nedostatočné hodnotenie dôležitých súčastí rámcových programov;

| iii) | hodnotenie rámcových programov sa uskutočnilo decentralizovaným spôsobom, zavedené mechanizmy na koordináciu generálnych riaditeľstiev, ktoré implementujú rámcové programy, boli neúčinné a ústredné oddelenia Komisie nemali právomoc presadzovať štandardy hodnotenia. „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ však vo všeobecnosti dodržiavali formálne požiadavky Komisie týkajúce sa hodnotenia. Využitie pracovných skupín, v ktorých sú zastúpení významní nezávislí experti vymenovaní Komisiou, na hlavné hodnotenia bolo pre podmienky Spoločenstva vhodne zvolené. Tieto dočasné pracovné skupiny však neboli do procesu zapojené dostatočne včas na to, aby mohli ovplyvniť zhromažďovanie dôkazov, a neskôr mali len obmedzené možnosti sledovať vývoj príslušných otázok. Keďže sa využila len jedna spoločná pracovná skupina pre všetky rámcové programy (okrem pracovnej skupiny pre jeden špecifický program), konkrétnym otázkam týkajúcim sa rôznych vedeckých oblastí v rámci rámcových programov sa nevenovala dostatočná pozornosť; |
| --- | --- |

iii)

hodnotenie rámcových programov sa uskutočnilo decentralizovaným spôsobom, zavedené mechanizmy na koordináciu generálnych riaditeľstiev, ktoré implementujú rámcové programy, boli neúčinné a ústredné oddelenia Komisie nemali právomoc presadzovať štandardy hodnotenia. „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ však vo všeobecnosti dodržiavali formálne požiadavky Komisie týkajúce sa hodnotenia. Využitie pracovných skupín, v ktorých sú zastúpení významní nezávislí experti vymenovaní Komisiou, na hlavné hodnotenia bolo pre podmienky Spoločenstva vhodne zvolené. Tieto dočasné pracovné skupiny však neboli do procesu zapojené dostatočne včas na to, aby mohli ovplyvniť zhromažďovanie dôkazov, a neskôr mali len obmedzené možnosti sledovať vývoj príslušných otázok. Keďže sa využila len jedna spoločná pracovná skupina pre všetky rámcové programy (okrem pracovnej skupiny pre jeden špecifický program), konkrétnym otázkam týkajúcim sa rôznych vedeckých oblastí v rámci rámcových programov sa nevenovala dostatočná pozornosť;

| iv) | poskytnuté metodické usmernenie nebolo dostatočné, hodnotitelia mali ťažkosti pri zhromažďovaní relevantných údajov a nevypracovali sa hodnotiace štúdie o dlhodobejších výsledkoch a vplyvoch rámcových programov na rozdiel od krátkodobých otázok týkajúcich sa implementácie programu; |
| --- | --- |

iv)

poskytnuté metodické usmernenie nebolo dostatočné, hodnotitelia mali ťažkosti pri zhromažďovaní relevantných údajov a nevypracovali sa hodnotiace štúdie o dlhodobejších výsledkoch a vplyvoch rámcových programov na rozdiel od krátkodobých otázok týkajúcich sa implementácie programu;

| v) | v dôsledku uvedených skutočností a takisto z toho dôvodu, že hodnotenia boli často vypracované príliš skoro na to, aby riešili najrelevantnejšie otázky, bol systém hodnotenia rámcových programov, ktorý mala Komisia k dispozícii, pre politických činiteľov, partnerov aj pre samotnú Komisiu užitočný len v obmedzenej miere. V dôsledku toho je k dispozícii len minimálne množstvo informácií o dosiahnutých cieľoch programu a výsledkoch rámcových programov. |
| --- | --- |

v)

v dôsledku uvedených skutočností a takisto z toho dôvodu, že hodnotenia boli často vypracované príliš skoro na to, aby riešili najrelevantnejšie otázky, bol systém hodnotenia rámcových programov, ktorý mala Komisia k dispozícii, pre politických činiteľov, partnerov aj pre samotnú Komisiu užitočný len v obmedzenej miere. V dôsledku toho je k dispozícii len minimálne množstvo informácií o dosiahnutých cieľoch programu a výsledkoch rámcových programov.

| V. | Dvor audítorov odporúča:






  i) | intervenčná logika by mala byť v právnych predpisoch v budúcnosti vyjadrená jasne. Je potrebné vysvetliť základné predpoklady, objasniť súvislosť medzi vedeckými a sociálno-ekonomickými cieľmi a vypracovať vhodné ukazovatele výkonnosti; |
| --- | --- | --- |

V.

Dvor audítorov odporúča:

i)

intervenčná logika by mala byť v právnych predpisoch v budúcnosti vyjadrená jasne. Je potrebné vysvetliť základné predpoklady, objasniť súvislosť medzi vedeckými a sociálno-ekonomickými cieľmi a vypracovať vhodné ukazovatele výkonnosti;

| ii) | generálne riaditeľstvá, ktoré implementujú rámcové programy, by mali vytvoriť (a schváliť) komplexnú stratégiu hodnotenia. Konkrétne by toto opatrenie malo zahŕňať jednotný prístup, pokiaľ ide o minimálnu úroveň, na ktorej sa musí vykonať podrobné hodnotenie, aby sa zohľadnil špecifický charakter jednotlivých vedeckých oblastí; |
| --- | --- |

ii)

generálne riaditeľstvá, ktoré implementujú rámcové programy, by mali vytvoriť (a schváliť) komplexnú stratégiu hodnotenia. Konkrétne by toto opatrenie malo zahŕňať jednotný prístup, pokiaľ ide o minimálnu úroveň, na ktorej sa musí vykonať podrobné hodnotenie, aby sa zohľadnil špecifický charakter jednotlivých vedeckých oblastí;

| iii) | malo by sa zvážiť zriadenie úradu pre spoločné hodnotenie na koordináciu hodnotiacich činností „generálnych riaditeľstiev pre výskum“ týkajúcich sa rámcových programov ako celku a vytvorenie systému pracovných skupín (a podskupín) zložených z nezávislých expertov. Tieto pracovné skupiny by mali byť vytvorené dostatočne včas na to, aby Komisii poskytli efektívnu pomoc na začiatku programovacieho obdobia, počas neho aj po ňom; |
| --- | --- |

iii)

malo by sa zvážiť zriadenie úradu pre spoločné hodnotenie na koordináciu hodnotiacich činností „generálnych riaditeľstiev pre výskum“ týkajúcich sa rámcových programov ako celku a vytvorenie systému pracovných skupín (a podskupín) zložených z nezávislých expertov. Tieto pracovné skupiny by mali byť vytvorené dostatočne včas na to, aby Komisii poskytli efektívnu pomoc na začiatku programovacieho obdobia, počas neho aj po ňom;

| iv) | dátové požiadavky na hodnotenie a monitorovanie by sa mali náležite zanalyzovať a ostatné existujúce zdroje hodnotiacich údajov by sa mali využiť vo väčšom rozsahu. Komisia by mala takisto účastníkom vysvetliť požiadavky na predkladanie správ. A napokon by mala vypracovať podrobnú príručku na hodnotenie rámcových programov a vytvoriť širšiu škálu hodnotiacich metód a techník, ktoré sa využijú pri hodnoteniach v tejto oblasti; |
| --- | --- |

iv)

dátové požiadavky na hodnotenie a monitorovanie by sa mali náležite zanalyzovať a ostatné existujúce zdroje hodnotiacich údajov by sa mali využiť vo väčšom rozsahu. Komisia by mala takisto účastníkom vysvetliť požiadavky na predkladanie správ. A napokon by mala vypracovať podrobnú príručku na hodnotenie rámcových programov a vytvoriť širšiu škálu hodnotiacich metód a techník, ktoré sa využijú pri hodnoteniach v tejto oblasti;

| v) | Komisia by tiež mala stanoviť, aký typ a rozsah hodnotenia je možné racionálne očakávať v lehotách stanovených v právnych predpisoch upravujúcich 7. RP, a objasniť, ako by sa hodnotenia dali využiť pri úprave programov (learning programmes) a ako môžu prispieť k rozhodnutiam o politike. |
| --- | --- |

v)

Komisia by tiež mala stanoviť, aký typ a rozsah hodnotenia je možné racionálne očakávať v lehotách stanovených v právnych predpisoch upravujúcich 7. RP, a objasniť, ako by sa hodnotenia dali využiť pri úprave programov (learning programmes) a ako môžu prispieť k rozhodnutiam o politike.

ÚVOD

Úloha Európskej únie v podpore činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja

| 1. | Výskum a technologický rozvoj (1) je hlavným hnacím mechanizmom vedeckého a technologického pokroku a inovácií a ako taký významne prispieva k zlepšovaniu životnej úrovne. Štátne zásahy v oblasti výskumu a technologického rozvoja sa vo všeobecnosti zdôvodňujú ako nápravné opatrenia tzv. „nedokonalostí trhu“, pričom verejná podpora znižuje neistotu prostredníctvom investícií, keď je výskum verejnoprospešný alebo v prípadoch významných externalít. |
| --- | --- |

1.

Výskum a technologický rozvoj (1) je hlavným hnacím mechanizmom vedeckého a technologického pokroku a inovácií a ako taký významne prispieva k zlepšovaniu životnej úrovne. Štátne zásahy v oblasti výskumu a technologického rozvoja sa vo všeobecnosti zdôvodňujú ako nápravné opatrenia tzv. „nedokonalostí trhu“, pričom verejná podpora znižuje neistotu prostredníctvom investícií, keď je výskum verejnoprospešný alebo v prípadoch významných externalít.

| 2. | V článku 163 Zmluvy o ES sa definuje úloha spoločenstiev v oblasti podpory výskumu a technologického rozvoja a stanovuje sa, že „cieľom Spoločenstva je posilňovať vedeckú a technologickú základňu priemyslu Spoločenstva a podporovať rozvoj jeho konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni pri podpore všetkých výskumných aktivít, ktoré sa pokladajú za nevyhnutné ...“. V článkoch 164 až 173 sa určujú činnosti, ktoré sa majú vykonávať v tejto súvislosti, ako aj rozsah a implementácia viacročných rámcových programov (RP) v oblasti výskumu a technologického rozvoja. Komisia zodpovedá za predkladanie návrhov rámcových programov, kým rozhodnutia o rámcových programoch a pravidlá účasti a šírenia výsledkov výskumu sa prijímajú na základe spoločného rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady. Rada prijíma konkrétne programy samostatne. Rámcové programy spoločne implementuje šesť generálnych riaditeľstiev (GR), tzv. „generálne riaditeľstvá pre výskum“ (2). |
| --- | --- |

2.

V článku 163 Zmluvy o ES sa definuje úloha spoločenstiev v oblasti podpory výskumu a technologického rozvoja a stanovuje sa, že „cieľom Spoločenstva je posilňovať vedeckú a technologickú základňu priemyslu Spoločenstva a podporovať rozvoj jeho konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni pri podpore všetkých výskumných aktivít, ktoré sa pokladajú za nevyhnutné ...“. V článkoch 164 až 173 sa určujú činnosti, ktoré sa majú vykonávať v tejto súvislosti, ako aj rozsah a implementácia viacročných rámcových programov (RP) v oblasti výskumu a technologického rozvoja. Komisia zodpovedá za predkladanie návrhov rámcových programov, kým rozhodnutia o rámcových programoch a pravidlá účasti a šírenia výsledkov výskumu sa prijímajú na základe spoločného rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady. Rada prijíma konkrétne programy samostatne. Rámcové programy spoločne implementuje šesť generálnych riaditeľstiev (GR), tzv. „generálne riaditeľstvá pre výskum“ (2).

| 3. | Spomedzi mnohých rôznych politík, ktoré sa v Európskej únii implementujú s cieľom posilniť inovácie a konkurencieschopnosť, sú rámcové programy najdôležitejším finančným nástrojom, ktorý prispieva k Lisabonskej stratégii (3) a barcelonskému cieľu (4) na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.

Spomedzi mnohých rôznych politík, ktoré sa v Európskej únii implementujú s cieľom posilniť inovácie a konkurencieschopnosť, sú rámcové programy najdôležitejším finančným nástrojom, ktorý prispieva k Lisabonskej stratégii (3) a barcelonskému cieľu (4) na úrovni Spoločenstva.

Image

| 4. | Spoločenstvo prostredníctvom rámcových programov financuje výskumných pracovníkov v Európskej únii, pridružených krajinách a medzinárodných organizáciách. Ich rozpočty sa za posledné roky výrazne zvýšili, pričom v rámci 7. RP dosiahli 7 217 mil. EUR za rok oproti 2 761 mil. EUR v rámci 4. RP (pozri obrázok 1). Z hľadiska rozpočtových prostriedkov tvoria najväčšiu oblasť priameho centralizovaného hospodárenia v rámci Komisie (5). |
| --- | --- |

4.

Spoločenstvo prostredníctvom rámcových programov financuje výskumných pracovníkov v Európskej únii, pridružených krajinách a medzinárodných organizáciách. Ich rozpočty sa za posledné roky výrazne zvýšili, pričom v rámci 7. RP dosiahli 7 217 mil. EUR za rok oproti 2 761 mil. EUR v rámci 4. RP (pozri obrázok 1). Z hľadiska rozpočtových prostriedkov tvoria najväčšiu oblasť priameho centralizovaného hospodárenia v rámci Komisie (5).

| 5. | Rámcové programy sa od mnohých národných programov líšia v tom, že zahŕňajú základný aj aplikovaný výskum s účasťou priemyselných a štátnych výskumných organizácií (6). Tvoria ich špecifické programy (a podprogramy), ktoré sa týkajú širokých vedeckých oblastí. Tieto programy spravidla pozostávajú z niekoľkých sfér, ktoré sa sústreďujú na konkrétnejšie vedecké oblasti. Tieto sféry sa následne implementujú prostredníctvom projektov (tzv. nepriame opatrenia) po výzve na predkladanie návrhov. Takto sa stovky jednotlivých projektov financujú podľa jednotlivých sfér. |
| --- | --- |

5.

Rámcové programy sa od mnohých národných programov líšia v tom, že zahŕňajú základný aj aplikovaný výskum s účasťou priemyselných a štátnych výskumných organizácií (6). Tvoria ich špecifické programy (a podprogramy), ktoré sa týkajú širokých vedeckých oblastí. Tieto programy spravidla pozostávajú z niekoľkých sfér, ktoré sa sústreďujú na konkrétnejšie vedecké oblasti. Tieto sféry sa následne implementujú prostredníctvom projektov (tzv. nepriame opatrenia) po výzve na predkladanie návrhov. Takto sa stovky jednotlivých projektov financujú podľa jednotlivých sfér.

| 6. | Celkový podiel rámcových programov na celkovom verejnom financovaní oblasti výskumu a technologického rozvoja v Európskej únii a v jej členských štátoch tvorí 4 % až 5 %. Napriek tomu je vplyv financovania na rozhodovanie o tom, aký druh výskumných činností sa bude v Európe vykonávať, výrazne väčší, a to v dôsledku skutočnosti, že granty Spoločenstva tvoria vo všeobecnosti len časť celkového financovania projektu. Výskumní pracovníci musia okrem toho v žiadostiach o financovanie preukázať, že ich projekty sa týkajú cieľov stanovených vo výzvach na predkladanie návrhov. Týmto spôsobom rámcové programy podporujú orientáciu činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja smerom ku konkrétnym cieľom EÚ. |
| --- | --- |

6.

Celkový podiel rámcových programov na celkovom verejnom financovaní oblasti výskumu a technologického rozvoja v Európskej únii a v jej členských štátoch tvorí 4 % až 5 %. Napriek tomu je vplyv financovania na rozhodovanie o tom, aký druh výskumných činností sa bude v Európe vykonávať, výrazne väčší, a to v dôsledku skutočnosti, že granty Spoločenstva tvoria vo všeobecnosti len časť celkového financovania projektu. Výskumní pracovníci musia okrem toho v žiadostiach o financovanie preukázať, že ich projekty sa týkajú cieľov stanovených vo výzvach na predkladanie návrhov. Týmto spôsobom rámcové programy podporujú orientáciu činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja smerom ku konkrétnym cieľom EÚ.

| 7. | V posledných rokoch sa rámcové programy výrazne zmenili v dôsledku:






  — | nových politických výziev (Lisabonská stratégia a barcelonské ciele, zriadenie Európskeho výskumného priestoru a čoraz častejšie využívanie otvorenej metódy koordinácie (7) v politike výskumu a inovácií), |
| --- | --- | --- |

7.

V posledných rokoch sa rámcové programy výrazne zmenili v dôsledku:

—

nových politických výziev (Lisabonská stratégia a barcelonské ciele, zriadenie Európskeho výskumného priestoru a čoraz častejšie využívanie otvorenej metódy koordinácie (7) v politike výskumu a inovácií),

| — | posunutia orientácie rámcových programov od jednoduchého riešenia technických problémov v rámci 4. RP a konkrétnych sociálnych problémov v rámci 5. RP k podpore spolupráce výskumných organizácií v rámci Európskeho výskumného priestoru a prispeniu k zriadeniu znalostnej ekonomiky a spoločnosti v rámci 6. RP a 7. RP, |
| --- | --- |

—

posunutia orientácie rámcových programov od jednoduchého riešenia technických problémov v rámci 4. RP a konkrétnych sociálnych problémov v rámci 5. RP k podpore spolupráce výskumných organizácií v rámci Európskeho výskumného priestoru a prispeniu k zriadeniu znalostnej ekonomiky a spoločnosti v rámci 6. RP a 7. RP,

| — | dlhšieho programovacieho obdobia (predtým štvorročné, v súčasnosti sedemročné v prípade 7. RP v súlade s finančnými výhľadmi na roky 2007 – 2013), |
| --- | --- |

—

dlhšieho programovacieho obdobia (predtým štvorročné, v súčasnosti sedemročné v prípade 7. RP v súlade s finančnými výhľadmi na roky 2007 – 2013),

| — | väčšieho počtu členských štátov a zúčastnených krajín, |
| --- | --- |

—

väčšieho počtu členských štátov a zúčastnených krajín,

| — | zvýšenej miery financovania, najmä v rámci súčasných finančných výhľadov, |
| --- | --- |

—

zvýšenej miery financovania, najmä v rámci súčasných finančných výhľadov,

| — | zriadenia Európskej rady pre výskum a prenesenia právomocí za činnosti spojené s riadením programu na výkonné agentúry od 7. RP a |
| --- | --- |

—

zriadenia Európskej rady pre výskum a prenesenia právomocí za činnosti spojené s riadením programu na výkonné agentúry od 7. RP a

| — | zvýšenej miery využívania rozsiahlych nástrojov financovania (napr. sietí excelencie, integrovaných projektov, projektov definovaných v článku 169, spoločných technologických iniciatív). |
| --- | --- |

—

zvýšenej miery využívania rozsiahlych nástrojov financovania (napr. sietí excelencie, integrovaných projektov, projektov definovaných v článku 169, spoločných technologických iniciatív).

Hodnotenie a monitorovanie rámcových programov

| 8. | Za implementáciu programu a hodnotenie jeho výsledkov zodpovedá Komisia (8). V rámci Komisie sa hodnotenie decentralizuje na generálne riaditeľstvá, pričom ústredie (najmä GR pre rozpočet a generálny sekretariát) poskytuje podporu a zabezpečuje koordináciu. |
| --- | --- |

8.

Za implementáciu programu a hodnotenie jeho výsledkov zodpovedá Komisia (8). V rámci Komisie sa hodnotenie decentralizuje na generálne riaditeľstvá, pričom ústredie (najmä GR pre rozpočet a generálny sekretariát) poskytuje podporu a zabezpečuje koordináciu.

| 9. | V tejto správe sa používajú vlastné definície Komisie a „hodnotenie“ je vymedzené ako „posúdenie zásahov vzhľadom na ich výsledky, vplyvy a potreby, ktoré majú uspokojiť“ (9), a „monitorovanie“ ako poskytovanie informácií o implementácii prebiehajúcich programov a projektov na účely potrieb riadenia (10). Týmto spôsobom sú tieto dve činnosti tiež rozlíšené v právnych predpisoch k súčasnému 7. RP. |
| --- | --- |

9.

V tejto správe sa používajú vlastné definície Komisie a „hodnotenie“ je vymedzené ako „posúdenie zásahov vzhľadom na ich výsledky, vplyvy a potreby, ktoré majú uspokojiť“ (9), a „monitorovanie“ ako poskytovanie informácií o implementácii prebiehajúcich programov a projektov na účely potrieb riadenia (10). Týmto spôsobom sú tieto dve činnosti tiež rozlíšené v právnych predpisoch k súčasnému 7. RP.

| 10. | Ďalej sa na opis výsledkov činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja bude používať táto terminológia:






  — | „výstupy“ sú znalosti, tovary a služby vyprodukované v priamom dôsledku verejného zásahu (publikácie, práce predložené na konferenciách, patenty, licencie, prototypy, štandardy, vyškolení vedeckí pracovníci atď.), |
| --- | --- | --- |

10.

Ďalej sa na opis výsledkov činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja bude používať táto terminológia:

—

„výstupy“ sú znalosti, tovary a služby vyprodukované v priamom dôsledku verejného zásahu (publikácie, práce predložené na konferenciách, patenty, licencie, prototypy, štandardy, vyškolení vedeckí pracovníci atď.),

| — | „účinky“ sú neskorším výsledkom spracovania výstupov používateľmi, |
| --- | --- |

—

„účinky“ sú neskorším výsledkom spracovania výstupov používateľmi,

| — | „dosah“ sú dlhodobé sociálno-ekonomické a politické zmeny, ktoré nastanú po verejnom zásahu. |
| --- | --- |

—

„dosah“ sú dlhodobé sociálno-ekonomické a politické zmeny, ktoré nastanú po verejnom zásahu.

Rámček 1Príklad „globálnej siete pre mobilné komunikácie“ (GSM)V tomto prípade boli „výstupmi“ financovania Spoločenstva bezprostredné výsledky projektu, napríklad vytvorenie štandardu GSM. „Účinkom“ bolo jeho prijatie za digitálny štandard pre mobilné telefóny v rámci Európy a mimo nej, čo výrazne prispelo k rozvoju telekomunikačného priemyslu. A napokon „dosahom“ sú ekonomické, sociálne a politické dôsledky využívania tejto technológie na medzinárodnej úrovni, vrátane prispenia k vytváraniu pracovných miest v oblasti telekomunikácií a v súvisiacich priemysloch a zvýšenej dôležitosti tohto odvetvia priemyslu pre európsku ekonomiku. V konečnom dôsledku okrem toho GSM predstavuje nový spôsob komunikácie medzi ľuďmi.

| 11. | S hodnotením výsledkov však súvisí niekoľko metodických ťažkostí (pozri prílohu I). Sociálno-ekonomické zmeny sú komplexné a z konkrétnejšieho hľadiska je často zložité zistiť vzťah medzi výskumnou činnosťou a zaznamenanými účinkami a dosahom. Hoci tieto metodické ťažkosti predstavujú značnú výzvu, nemusia byť nevyhnutne prekážkou účinnému hodnoteniu. |
| --- | --- |

11.

S hodnotením výsledkov však súvisí niekoľko metodických ťažkostí (pozri prílohu I). Sociálno-ekonomické zmeny sú komplexné a z konkrétnejšieho hľadiska je často zložité zistiť vzťah medzi výskumnou činnosťou a zaznamenanými účinkami a dosahom. Hoci tieto metodické ťažkosti predstavujú značnú výzvu, nemusia byť nevyhnutne prekážkou účinnému hodnoteniu.

| 12. | Komisia má zavedený systém monitorovania a hodnotenia rámcových programov od 1980. rokov (11). Od 4. RP v polovici 1990. rokov pozostával systém monitorovania a hodnotenia z niekoľkých čiastočne súvisiacich činností vrátane:






  — | ročného monitorovania (najmä implementácie programu) a |
| --- | --- | --- |

12.

Komisia má zavedený systém monitorovania a hodnotenia rámcových programov od 1980. rokov (11). Od 4. RP v polovici 1990. rokov pozostával systém monitorovania a hodnotenia z niekoľkých čiastočne súvisiacich činností vrátane:

—

ročného monitorovania (najmä implementácie programu) a

| — | päťročného posudzovania činností v rámci rámcových programov (a od 6. RP dodatočného posudzovania špecifických otázok). |
| --- | --- |

—

päťročného posudzovania činností v rámci rámcových programov (a od 6. RP dodatočného posudzovania špecifických otázok).

Obe činnosti sa museli vykonávať s pomocou nezávislých expertov (pozri obrázok 2 a prílohu II).

Obrázok 2

4. RP až 7. RP – hlavné požiadavky na monitorovanie a hodnotenie

| 4. RP (1995 – 1998) | 5. RP (1999 – 2002) | 6. RP (2003 – 2006) | 7. RP (2007 – 2013) |
| --- | --- | --- | --- |
| dve hodnotenia (v polovici obdobia a konečné) pri všetkých 20 podprogramoch a navyše hodnotenie rámcového programu; konečné hodnotenie sa prekrýva s hodnotením 5. RP v polovici obdobia | dve súbežné hodnotenia (v polovici obdobia) pri všetkých siedmich špecifických programoch a navyše hodnotenie rámcového programu | jedno hodnotenie pri rámcovom programe a troch špecifických programoch v rámci neho (v polovici obdobia), nie však osobitne pri všetkých 20 podprogramoch doplnené špecifickým hodnotením a pravidelnými správami o dosiahnutom pokroku (t. j. monitorovacie správy) | minimálne päť hodnotení (predbežné, v polovici obdobia a konečné) vrátane špecifických správ o dosiahnutom pokroku pred predbežným hodnotením |
| 1. | Predbežné: nie |

4. RP (1995 – 1998)

5. RP (1999 – 2002)

6. RP (2003 – 2006)

7. RP (2007 – 2013)

dve hodnotenia (v polovici obdobia a konečné) pri všetkých 20 podprogramoch a navyše hodnotenie rámcového programu; konečné hodnotenie sa prekrýva s hodnotením 5. RP v polovici obdobia

dve súbežné hodnotenia (v polovici obdobia) pri všetkých siedmich špecifických programoch a navyše hodnotenie rámcového programu

jedno hodnotenie pri rámcovom programe a troch špecifických programoch v rámci neho (v polovici obdobia), nie však osobitne pri všetkých 20 podprogramoch doplnené špecifickým hodnotením a pravidelnými správami o dosiahnutom pokroku (t. j. monitorovacie správy)

minimálne päť hodnotení (predbežné, v polovici obdobia a konečné) vrátane špecifických správ o dosiahnutom pokroku pred predbežným hodnotením

1.

Predbežné: nie

| 1. | Predbežné: nie |
| --- | --- |

1.

Predbežné: nie

| 1. | Predbežné: nie |
| --- | --- |

1.

Predbežné: nie

| 1. | Predbežné:
  zahrnuté v Hodnotení dosahu návrhu Komisie týkajúcom sa 7. RP (2005) |
| --- | --- |

1.

zahrnuté v Hodnotení dosahu návrhu Komisie týkajúcom sa 7. RP (2005)

| 2. | V polovici obdobia:






  — | päťročné posúdenia: v polovici rámcového programu, pred nasledujúcim rámcovým programom (1997) |
| --- | --- | --- |

2.

—

päťročné posúdenia: v polovici rámcového programu, pred nasledujúcim rámcovým programom (1997)

| 2. | V polovici obdobia:






  — | päťročné posúdenia, pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (2000) |
| --- | --- | --- |

2.

—

päťročné posúdenia, pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (2000)

| — | pravidelné správy o dosiahnutom pokroku (t. j. monitorovacie správy) |
| --- | --- |

—

pravidelné správy o dosiahnutom pokroku (t. j. monitorovacie správy)

| 2. | V polovici obdobia:






  — | hodnotenie účinnosti nástrojov (2004) |
| --- | --- | --- |

2.

—

hodnotenie účinnosti nástrojov (2004)

| — | päťročné posúdenia, pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (2004) |
| --- | --- |

—

päťročné posúdenia, pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (2004)

| — | pravidelné správy o dosiahnutom pokroku (t. j. monitorovacie správy) |
| --- | --- |

—

pravidelné správy o dosiahnutom pokroku (t. j. monitorovacie správy)

| 2. | V polovici obdobia:






  — | následné, dva roky po ukončení predchádzajúceho rámcového programu (2008) |
| --- | --- | --- |

2.

—

následné, dva roky po ukončení predchádzajúceho rámcového programu (2008)

| — | správa o dosiahnutom pokroku pred predbežným hodnotením (do roku 2010) |
| --- | --- |

—

správa o dosiahnutom pokroku pred predbežným hodnotením (do roku 2010)

| — | predbežné hodnotenie (2010) |
| --- | --- |

—

predbežné hodnotenie (2010)

| 3. | Konečné:






  — | pri ukončení rámcového programu (1999) |
| --- | --- | --- |

3.

—

pri ukončení rámcového programu (1999)

| 3. | Konečné:
  nie |
| --- | --- |

3.

Konečné:

nie

| 3. | Konečné:
  nie

  [upravené rozhodnutím k 7. RP] |
| --- | --- |

3.

nie

[upravené rozhodnutím k 7. RP]

| 3. | Konečné:
  dva roky po ukončení rámcového programu (2015), doložené konkrétnymi štúdiami, predbežné hodnotenie a ostatné hodnotiace činnosti sa vykonávajú počas celého trvania rámcového programu |
| --- | --- |

3.

dva roky po ukončení rámcového programu (2015), doložené konkrétnymi štúdiami, predbežné hodnotenie a ostatné hodnotiace činnosti sa vykonávajú počas celého trvania rámcového programu

Zdroj: Pozri prílohu II.

| 13. | Doteraz sa vykonali tri päťročné posúdenia (12), ktorých výsledkom boli Davignonova, Majóova a Ormalova správa (v danom poradí v rokoch 1997, 2000, 2004). GR pre informačnú spoločnosť okrem toho vykonalo cielené posúdenia vzhľadom na svoj špecifický program. Treba poznamenať, že päťročné posúdenia boli v právnych predpisoch k 7. RP zrušené, čím sa odstránilo obmedzenie, aby sa hlavné hodnotenia sústreďovali na predchádzajúcich päť rokov, a v dôsledku toho sa museli pokryť časti dvoch po sebe nasledujúcich programovacích období. V roku 2004 bola uverejnená aj Marimónova správa (13), ktorá obsahovala špecifické hodnotenie efektívnosti nových nástrojov zavedených v rámci 6. RP. |
| --- | --- |

13.

Doteraz sa vykonali tri päťročné posúdenia (12), ktorých výsledkom boli Davignonova, Majóova a Ormalova správa (v danom poradí v rokoch 1997, 2000, 2004). GR pre informačnú spoločnosť okrem toho vykonalo cielené posúdenia vzhľadom na svoj špecifický program. Treba poznamenať, že päťročné posúdenia boli v právnych predpisoch k 7. RP zrušené, čím sa odstránilo obmedzenie, aby sa hlavné hodnotenia sústreďovali na predchádzajúcich päť rokov, a v dôsledku toho sa museli pokryť časti dvoch po sebe nasledujúcich programovacích období. V roku 2004 bola uverejnená aj Marimónova správa (13), ktorá obsahovala špecifické hodnotenie efektívnosti nových nástrojov zavedených v rámci 6. RP.

| 14. | Rámec pre hodnotiace činnosti bol preskúmaný v rokoch 2000 a 2002 (14). Tieto oznámenia boli v roku 2007 aktualizované, pričom sa zohľadnili dôsledky administratívnej reformy Komisie a nové nariadenie o rozpočtových pravidlách (15). V týchto dokumentoch sa úloha a funkcia hodnotenia opisuje v kontexte všeobecného cyklu plánovania, programovania a predkladania správ Komisie a stanovuje sa súbor 21 štandardov hodnotenia, 18 modelov „osvedčených postupov“. Ďalej sa v týchto dokumentoch prerokúva využívanie hodnotenia pri príprave a zjednodušovaní právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

14.

Rámec pre hodnotiace činnosti bol preskúmaný v rokoch 2000 a 2002 (14). Tieto oznámenia boli v roku 2007 aktualizované, pričom sa zohľadnili dôsledky administratívnej reformy Komisie a nové nariadenie o rozpočtových pravidlách (15). V týchto dokumentoch sa úloha a funkcia hodnotenia opisuje v kontexte všeobecného cyklu plánovania, programovania a predkladania správ Komisie a stanovuje sa súbor 21 štandardov hodnotenia, 18 modelov „osvedčených postupov“. Ďalej sa v týchto dokumentoch prerokúva využívanie hodnotenia pri príprave a zjednodušovaní právnych predpisov EÚ.

ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP

15.

| 15. | Hlavným cieľom auditu bolo zistiť, či má Komisia primeraný prístup k posudzovaniu výsledkov rámcových programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja. |
| --- | --- |

Hlavným cieľom auditu bolo zistiť, či má Komisia primeraný prístup k posudzovaniu výsledkov rámcových programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja.

| 16. | Dvor audítorov na tento účel posudzoval, do akej miery:






  — | sú rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich založené na jasnej intervenčnej logike, v súlade s ktorou je možné zmerať a posúdiť výstupy, účinky a dosah, čím by sa získal spoľahlivý základ na hodnotenie a monitorovanie, |
| --- | --- | --- |

16.

Dvor audítorov na tento účel posudzoval, do akej miery:

—

sú rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich založené na jasnej intervenčnej logike, v súlade s ktorou je možné zmerať a posúdiť výstupy, účinky a dosah, čím by sa získal spoľahlivý základ na hodnotenie a monitorovanie,

| — | sa definovala stratégia hodnotenia pre rámcové programy, prostredníctvom ktorej by sa podporilo účinné a jednotné hodnotenie, |
| --- | --- |

—

sa definovala stratégia hodnotenia pre rámcové programy, prostredníctvom ktorej by sa podporilo účinné a jednotné hodnotenie,

| — | sa prostredníctvom organizačnej štruktúry systému hodnotenia zabezpečilo, aby bolo hodnotenie náležite koordinované s ohľadom na všetky rámcové programy, s primeranými zdrojmi a aby ho zúčastnené strany považovali za dostatočne nezávislé, |
| --- | --- |

—

sa prostredníctvom organizačnej štruktúry systému hodnotenia zabezpečilo, aby bolo hodnotenie náležite koordinované s ohľadom na všetky rámcové programy, s primeranými zdrojmi a aby ho zúčastnené strany považovali za dostatočne nezávislé,

| — | použité metódy zabezpečujú, že sa príslušné problémy riešia vhodným spôsobom, aby bolo hodnotenie vnímané ako spoľahlivé, a |
| --- | --- |

—

použité metódy zabezpečujú, že sa príslušné problémy riešia vhodným spôsobom, aby bolo hodnotenie vnímané ako spoľahlivé, a

| — | činnosti súvisiace s hodnotením a monitorovaním poskytujú informácie a analýzu, ktoré by sa mohli využiť na zlepšenie prebiehajúcich programov (learning programmes) a pri príprave budúcich rámcových programov. |
| --- | --- |

—

činnosti súvisiace s hodnotením a monitorovaním poskytujú informácie a analýzu, ktoré by sa mohli využiť na zlepšenie prebiehajúcich programov (learning programmes) a pri príprave budúcich rámcových programov.

| 17. | V tejto správe sú obsiahnuté príslušné úpravy pre 4. RP (1995 – 1998), 5. RP (1999 – 2002) a 6. RP (2003 – 2006). Takisto sa v nej rozoberajú právne požiadavky, ktoré sú v súčasnosti platné v rámci 7. RP (2007 – 2013), neobsahuje však posúdenie Hodnotenia dosahu a predbežného hodnotenia (16), ktoré vypracovala Komisia. Správa sa zameriava na monitorovanie a následné hodnotenie programov, nie však na predbežné hodnotenie návrhov projektov ani na následné hodnotenie samotných projektov. |
| --- | --- |

17.

V tejto správe sú obsiahnuté príslušné úpravy pre 4. RP (1995 – 1998), 5. RP (1999 – 2002) a 6. RP (2003 – 2006). Takisto sa v nej rozoberajú právne požiadavky, ktoré sú v súčasnosti platné v rámci 7. RP (2007 – 2013), neobsahuje však posúdenie Hodnotenia dosahu a predbežného hodnotenia (16), ktoré vypracovala Komisia. Správa sa zameriava na monitorovanie a následné hodnotenie programov, nie však na predbežné hodnotenie návrhov projektov ani na následné hodnotenie samotných projektov.

| 18. | Audit sa vykonával v spolupráci s audítorským výborom EZVO a s pomocou nezávislých expertov. Audítorské dôkazy sa zbierali týmito spôsobmi:






  — | audítorskou činnosťou v Komisii (preskúmanie dokumentácie a rozhovory so zamestnancami), vrátane identifikácie právnych a zákonných požiadaviek, preskúmania cieľov a kritérií výkonnosti, analýzy viac než 80 monitorovacích a hodnotiacich správ a analýzy organizácie činností v súvislosti s hodnotením v rámci Komisie, |
| --- | --- | --- |

18.

Audit sa vykonával v spolupráci s audítorským výborom EZVO a s pomocou nezávislých expertov. Audítorské dôkazy sa zbierali týmito spôsobmi:

—

audítorskou činnosťou v Komisii (preskúmanie dokumentácie a rozhovory so zamestnancami), vrátane identifikácie právnych a zákonných požiadaviek, preskúmania cieľov a kritérií výkonnosti, analýzy viac než 80 monitorovacích a hodnotiacich správ a analýzy organizácie činností v súvislosti s hodnotením v rámci Komisie,

| — | prostredníctvom rozhovorov s viac než 90 expertmi, ktorí boli označení ako partneri na úrovni členských štátov a pridružených krajín (Česká republika, Nemecko, Estónsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo a Nórsko), |
| --- | --- |

—

prostredníctvom rozhovorov s viac než 90 expertmi, ktorí boli označení ako partneri na úrovni členských štátov a pridružených krajín (Česká republika, Nemecko, Estónsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo a Nórsko),

| — | pomocou prieskumov s inštitucionálnymi partnermi vo výbore Európskeho parlamentu ITRE (17) a výbore Rady CREST (18), |
| --- | --- |

—

pomocou prieskumov s inštitucionálnymi partnermi vo výbore Európskeho parlamentu ITRE (17) a výbore Rady CREST (18),

| — | prostredníctvom konzultácií s viac než 65 expertmi v oblasti hodnotenia výskumu v Spojených štátoch amerických a Kanade v rámci medzinárodnej porovnávacej skupiny, |
| --- | --- |

—

prostredníctvom konzultácií s viac než 65 expertmi v oblasti hodnotenia výskumu v Spojených štátoch amerických a Kanade v rámci medzinárodnej porovnávacej skupiny,

| — | preskúmaním odbornej literatúry o súčasných trendoch v oblasti hodnotenia výskumu a |
| --- | --- |

—

preskúmaním odbornej literatúry o súčasných trendoch v oblasti hodnotenia výskumu a

| — | diskusiami o kontrolných zisteniach, záveroch a odporúčaniach s odborníkmi v oblasti hodnotenia výskumu z Európy a Severnej Ameriky počas série skupinových diskusií, ktoré viedol externý moderátor, vo februári 2007. |
| --- | --- |

—

diskusiami o kontrolných zisteniach, záveroch a odporúčaniach s odborníkmi v oblasti hodnotenia výskumu z Európy a Severnej Ameriky počas série skupinových diskusií, ktoré viedol externý moderátor, vo februári 2007.

AUDÍTORSKÉ PRIPOMIENKY

Intervenčná logika, stanovovanie cieľov a ukazovatele výkonnosti

| 19. | Účinné hodnotenie a monitorovanie si vyžaduje jasné ciele a primerané ukazovatele výkonnosti na politickej úrovni, na úrovni programu aj projektu, prostredníctvom ktorých sa posúdia výsledky verejného zásahu. Z osvedčených postupov v ostatných rozpočtových oblastiach EÚ a mimo nej vyplýva, že tieto ciele a ukazovatele by mali byť definované v rámci intervenčnej logiky. |
| --- | --- |

19.

Účinné hodnotenie a monitorovanie si vyžaduje jasné ciele a primerané ukazovatele výkonnosti na politickej úrovni, na úrovni programu aj projektu, prostredníctvom ktorých sa posúdia výsledky verejného zásahu. Z osvedčených postupov v ostatných rozpočtových oblastiach EÚ a mimo nej vyplýva, že tieto ciele a ukazovatele by mali byť definované v rámci intervenčnej logiky.

| 20. | Intervenčnú logiku je možné definovať ako súbor hypotetických spojení príčiny a dôsledku, ktoré charakterizujú, akým spôsobom sa majú dosiahnuť všeobecné ciele (19). V usmerneniach Komisie k hodnoteniu sa stanovuje, že intervenčná logika poskytuje koncepčné spojenie medzi vstupmi opatrení pomoci a vytváraním jej výstupov, a následne dosahom na spoločnosť z hľadiska výsledkov a účinkov (20). V celej tejto správe je použitá táto definícia. |
| --- | --- |

20.

Intervenčnú logiku je možné definovať ako súbor hypotetických spojení príčiny a dôsledku, ktoré charakterizujú, akým spôsobom sa majú dosiahnuť všeobecné ciele (19). V usmerneniach Komisie k hodnoteniu sa stanovuje, že intervenčná logika poskytuje koncepčné spojenie medzi vstupmi opatrení pomoci a vytváraním jej výstupov, a následne dosahom na spoločnosť z hľadiska výsledkov a účinkov (20). V celej tejto správe je použitá táto definícia.

| 21. | Dvor audítorov posudzoval, do akej miery sa stanovila intervenčná logika pre rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich, čím sa získal spoľahlivý základ na hodnotenie a monitorovanie. |
| --- | --- |

21.

Dvor audítorov posudzoval, do akej miery sa stanovila intervenčná logika pre rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich, čím sa získal spoľahlivý základ na hodnotenie a monitorovanie.

Intervenčná logika pre rámcové programy nebola jasná

| 22. | Definícia intervenčnej logiky by mala byť od začiatku kľúčovým prvkom návrhu programu. Článok 163 Zmluvy o ES, v ktorom je vyjadrená potreba posilnenia vedeckej a technologickej základne a zvýšenia konkurencieschopnosti, by mal predstavovať východiskový bod pre takúto intervenčnú logiku pre rámcové programy (pozri bod 2). Článok by mal byť presnejšie formulovaný, pokiaľ ide o rôzne vedecké oblasti, na ktoré sa vzťahujú rámcové programy, a rozličné použité nástroje. |
| --- | --- |

22.

Definícia intervenčnej logiky by mala byť od začiatku kľúčovým prvkom návrhu programu. Článok 163 Zmluvy o ES, v ktorom je vyjadrená potreba posilnenia vedeckej a technologickej základne a zvýšenia konkurencieschopnosti, by mal predstavovať východiskový bod pre takúto intervenčnú logiku pre rámcové programy (pozri bod 2). Článok by mal byť presnejšie formulovaný, pokiaľ ide o rôzne vedecké oblasti, na ktoré sa vzťahujú rámcové programy, a rozličné použité nástroje.

| 23. | Jasný logický model, prostredníctvom ktorého by sa vysvetlilo, akým spôsobom rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich prispievajú k vedeckému a technologickému pokroku a inováciám, však chýba na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

23.

Jasný logický model, prostredníctvom ktorého by sa vysvetlilo, akým spôsobom rámcové programy a jednotlivé programy v rámci nich prispievajú k vedeckému a technologickému pokroku a inováciám, však chýba na všetkých úrovniach.

| 24. | Na chýbajúcu intervenčnú logiku pre rámcové programy upozornila aj pracovná skupina pre päťročné posúdenie v roku 2004, ktorá uviedla, že „... od pracovných skupín, ako je tá naša, sa požaduje, aby vyplnili medzeru medzi dôkazmi zozbieranými na úrovni projektu a vyššou úrovňou sociálno-ekonomických cieľov politiky výskumu. V súčasnosti je však pre spôsob, akým sa plánuje rámcový program, zložité vytvoriť toto spojenie. Chýba tu jasná logika, ktorá by dala do súvisu najvyššie ciele s konkrétnymi výskumnými cieľmi a cieľmi týkajúcimi sa znalostí“ (21). |
| --- | --- |

24.

Na chýbajúcu intervenčnú logiku pre rámcové programy upozornila aj pracovná skupina pre päťročné posúdenie v roku 2004, ktorá uviedla, že „... od pracovných skupín, ako je tá naša, sa požaduje, aby vyplnili medzeru medzi dôkazmi zozbieranými na úrovni projektu a vyššou úrovňou sociálno-ekonomických cieľov politiky výskumu. V súčasnosti je však pre spôsob, akým sa plánuje rámcový program, zložité vytvoriť toto spojenie. Chýba tu jasná logika, ktorá by dala do súvisu najvyššie ciele s konkrétnymi výskumnými cieľmi a cieľmi týkajúcimi sa znalostí“ (21).

| 25. | Niektoré členské štáty (napr. Holandsko, Fínsko), ako aj Spojené štáty americké (pozri obrázok 3) majú iný prístup, pričom definovanie intervenčnej logiky je oveľa bežnejšie, a v Kanade je povinné pri všetkých programoch (pozri prílohu III). Definovanie intervenčnej logiky pri navrhovaní programov v týchto štátoch preto vedie k lepšie zameraným a štruktúrovanejším programom. Komisia ich zavádza aj v iných oblastiach politiky Spoločenstva (napr. vonkajšia pomoc) (22).
  Obrázok 3
  Definícia hierarchie cieľov založenej na modeloch logiky – príklad poľnohospodárskeho výskumu v Spojených štátoch amerických








  Politika | Program | Projekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Cieľ politiky
  : prispievať k zlepšeniu životnej úrovne rodín poľnohospodárov | | |
| Účel
  : zvýšenie poľnohospodárskej produkcie, produktivity a príjmov domácností poľnohospodárov | Cieľ programu
  : prispievať k zvyšovaniu poľnohospodárskej produkcie, produktivity a príjmov domácností poľnohospodárov | |
| Očakávaný výsledok
  : častejšie využívanie skvalitnených poľnohospodárskych technológií v cieľovej skupine poľnohospodárov | Účel
  : častejšie využívanie skvalitnených poľnohospodárskych technológií farmármi (napr. ryža) | Cieľ projektu
  : prispievať k častejšiemu využívaniu odporúčaných skvalitnených technológií |
| | Očakávaný výsledok
  : poskytnutie/šírenie odporúčaní pre cieľovú skupinu poľnohospodárov | Účel
  : poskytnutie odporúčaní skvalitnených technológií vhodných pre cieľovú skupinu poľnohospodárov |
| | | Očakávané výsledky (napr.):








  1. | určenie technológií na základe priorít poľnohospodárov |

25.

Niektoré členské štáty (napr. Holandsko, Fínsko), ako aj Spojené štáty americké (pozri obrázok 3) majú iný prístup, pričom definovanie intervenčnej logiky je oveľa bežnejšie, a v Kanade je povinné pri všetkých programoch (pozri prílohu III). Definovanie intervenčnej logiky pri navrhovaní programov v týchto štátoch preto vedie k lepšie zameraným a štruktúrovanejším programom. Komisia ich zavádza aj v iných oblastiach politiky Spoločenstva (napr. vonkajšia pomoc) (22).

Obrázok 3

Definícia hierarchie cieľov založenej na modeloch logiky – príklad poľnohospodárskeho výskumu v Spojených štátoch amerických

Politika

Program

Projekt

Cieľ politiky
  : prispievať k zlepšeniu životnej úrovne rodín poľnohospodárov

Účel
  : zvýšenie poľnohospodárskej produkcie, produktivity a príjmov domácností poľnohospodárov

Cieľ programu
  : prispievať k zvyšovaniu poľnohospodárskej produkcie, produktivity a príjmov domácností poľnohospodárov

Očakávaný výsledok
  : častejšie využívanie skvalitnených poľnohospodárskych technológií v cieľovej skupine poľnohospodárov

Účel
  : častejšie využívanie skvalitnených poľnohospodárskych technológií farmármi (napr. ryža)

Cieľ projektu
  : prispievať k častejšiemu využívaniu odporúčaných skvalitnených technológií

Očakávaný výsledok
  : poskytnutie/šírenie odporúčaní pre cieľovú skupinu poľnohospodárov

Účel
  : poskytnutie odporúčaní skvalitnených technológií vhodných pre cieľovú skupinu poľnohospodárov

Očakávané výsledky (napr.):

1.

určenie technológií na základe priorít poľnohospodárov

| 2. | vytvorenie a úprava technológií |
| --- | --- |

2.

vytvorenie a úprava technológií

| 3. | overenie technológií na poľnohospodárskych plochách |
| --- | --- |

3.

overenie technológií na poľnohospodárskych plochách

Zdroj: Národná rada Spojených štátov amerických pre poľnohospodársky výskum.

| 26. | Nestanovenie základnej logiky opatrení verejnej pomoci a očakávaných príčinných súvislostí (na základe ktorých sa potom plánujú podrobnosti programu a implementuje a hodnotí samotný program) sťažuje účinné hodnotenie a monitorovanie rámcových programov. To sa týka najmä spôsobu definovania cieľov a ukazovateľov výkonnosti. |
| --- | --- |

26.

Nestanovenie základnej logiky opatrení verejnej pomoci a očakávaných príčinných súvislostí (na základe ktorých sa potom plánujú podrobnosti programu a implementuje a hodnotí samotný program) sťažuje účinné hodnotenie a monitorovanie rámcových programov. To sa týka najmä spôsobu definovania cieľov a ukazovateľov výkonnosti.

Bez jasného modelu logiky je ťažšie stanoviť koherentné ciele programu

| 27. | Nevyjasnenie základnej logiky opatrení verejnej pomoci sťažuje koherentné stanovenie a štruktúrovanie cieľov programu. To dokazuje skutočnosť, že:






  — | nie je jasné, ako ciele rámcových programov súvisia s cieľmi politiky, napríklad so všeobecným cieľom stanoveným v článku 163 Zmluvy o ES alebo cieľmi uvedenými v Lisabonskej stratégii a barcelonskej deklarácii (pozri body 2 a7), |
| --- | --- | --- |

27.

Nevyjasnenie základnej logiky opatrení verejnej pomoci sťažuje koherentné stanovenie a štruktúrovanie cieľov programu. To dokazuje skutočnosť, že:

—

nie je jasné, ako ciele rámcových programov súvisia s cieľmi politiky, napríklad so všeobecným cieľom stanoveným v článku 163 Zmluvy o ES alebo cieľmi uvedenými v Lisabonskej stratégii a barcelonskej deklarácii (pozri body 2 a7),

| — | vzťah medzi jednotlivými cieľmi programu na rôznych úrovniach legislatívy (napríklad rozhodnutie o rámcových programoch, rozhodnutie o konkrétnom programe a pravidlá účasti a šírenia), ako aj medzi základnými aktmi a programami práce Komisie nie je vždy jasný. |
| --- | --- |

—

vzťah medzi jednotlivými cieľmi programu na rôznych úrovniach legislatívy (napríklad rozhodnutie o rámcových programoch, rozhodnutie o konkrétnom programe a pravidlá účasti a šírenia), ako aj medzi základnými aktmi a programami práce Komisie nie je vždy jasný.

| 28. | Komisia sa pokúsila stanoviť operačné ciele v programoch práce na základe programových cieľov definovaných v právnych predpisoch k rámcovým programom. Takmer vo všetkých prípadoch však tieto iniciatívy nedokázali objasniť základnú logiku programov a ciele stanovené v programoch práce neboli konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a načasované (SMART). V roku 2003 sa táto požiadavka právne stanovila v nariadení o rozpočtových pravidlách (23). |
| --- | --- |

28.

Komisia sa pokúsila stanoviť operačné ciele v programoch práce na základe programových cieľov definovaných v právnych predpisoch k rámcovým programom. Takmer vo všetkých prípadoch však tieto iniciatívy nedokázali objasniť základnú logiku programov a ciele stanovené v programoch práce neboli konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a načasované (SMART). V roku 2003 sa táto požiadavka právne stanovila v nariadení o rozpočtových pravidlách (23).

| 29. | Nie je jasné, v akej miere sa v konkrétnych programoch, programoch práce a vo výzvach na predkladanie návrhov jednotlivých projektov spolufinancovaných Spoločenstvom odrážajú ciele politiky. Kým sa tieto súvislosti neobjasnia, nie je možné posúdiť prispenie rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich k dosiahnutiu týchto cieľov politiky. Pri audite sa zistilo, že Komisia vo svojich hodnoteniach neposkytla žiadne alebo len minimálne presvedčivé dôkazy o dosiahnutí dlhodobejších cieľov na úrovni projektov a na úrovni programu (pozri bod 82). |
| --- | --- |

29.

Nie je jasné, v akej miere sa v konkrétnych programoch, programoch práce a vo výzvach na predkladanie návrhov jednotlivých projektov spolufinancovaných Spoločenstvom odrážajú ciele politiky. Kým sa tieto súvislosti neobjasnia, nie je možné posúdiť prispenie rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich k dosiahnutiu týchto cieľov politiky. Pri audite sa zistilo, že Komisia vo svojich hodnoteniach neposkytla žiadne alebo len minimálne presvedčivé dôkazy o dosiahnutí dlhodobejších cieľov na úrovni projektov a na úrovni programu (pozri bod 82).

Absencia jasnej intervenčnej logiky a jasne stanovených cieľov sťažuje vypracúvanie ukazovateľov výkonnosti

| 30. | Absencia jasného logického modelu a jasne stanovených programových cieľov natoľko sťažila vytvorenie ukazovateľov výkonnosti pre monitorovanie dosiahnutia programových cieľov z hľadiska výstupov, účinkov a dosahu, že doteraz sa vôbec nedefinovali takého ukazovatele „efektívnosti“ pre všetky rámcové programy (pozri bod 73). |
| --- | --- |

30.

Absencia jasného logického modelu a jasne stanovených programových cieľov natoľko sťažila vytvorenie ukazovateľov výkonnosti pre monitorovanie dosiahnutia programových cieľov z hľadiska výstupov, účinkov a dosahu, že doteraz sa vôbec nedefinovali takého ukazovatele „efektívnosti“ pre všetky rámcové programy (pozri bod 73).

| 31. | V tejto situácii je sťažené aj preskúmanie prebiehajúcich projektov financovaných v rámci týchto programov, ako aj následné hodnotenie ukončených programov, čo ďalej komplikuje celkové hodnotenia od úrovne projektov až po úroveň programu (pozri prílohu I a bod 84). |
| --- | --- |

31.

V tejto situácii je sťažené aj preskúmanie prebiehajúcich projektov financovaných v rámci týchto programov, ako aj následné hodnotenie ukončených programov, čo ďalej komplikuje celkové hodnotenia od úrovne projektov až po úroveň programu (pozri prílohu I a bod 84).

ABB/ABM v podobe, v akej sú implementované v súčasnosti, nie sú vhodnými nástrojmi na meranie výkonnosti rámcových programov

| 32. | Niektoré ukazovatele, ktorými sa zisťuje efektívnosť implementácie programu (napr. čas na uzatvorenie zmluvy, čas na vykonanie platby), sú zahrnuté do ročných správ Komisie o monitorovaní a vyskytujú sa aj v kontexte systému Komisie týkajúceho sa riadenia založeného na činnosti (Activity-Based Management – ABM). |
| --- | --- |

32.

Niektoré ukazovatele, ktorými sa zisťuje efektívnosť implementácie programu (napr. čas na uzatvorenie zmluvy, čas na vykonanie platby), sú zahrnuté do ročných správ Komisie o monitorovaní a vyskytujú sa aj v kontexte systému Komisie týkajúceho sa riadenia založeného na činnosti (Activity-Based Management – ABM).

| 33. | Aj keď však „generálne riaditeľstvá pre výskum“ implementovali ten istý špecifický program (alebo podprogram), doteraz neuplatnili štandardizovanú alebo porovnateľnú nomenklatúru zostavovania rozpočtu podľa činností (Activity-Based Budgeting – ABB) a súvisiace ukazovatele. Preto tieto ukazovatele nie je možné použiť na porovnanie výkonnosti medzi programami a v rámci nich.

  Rámček 2ABB/ABM v podobe, v akej ich implementujú „generálne riaditeľstvá pre výskum“V systéme ABB/ABM sa na rámcové programy vzťahujú dve rôzne oblasti politiky, v rámci ktorých sa činnosti v rámcovom programe predkladajú podľa nomenklatúry špecifickej pre jednotlivé generálne riaditeľstvá (24). To sa týka aj tých špecifických programov a podprogramov, ktoré implementujú viaceré generálne riaditeľstvá. Ciele ABM sa definovali podľa rôznych základných zásad (25) a, ako naznačil útvar vnútorného auditu Komisie (26), väčšinou boli formulované všeobecne a opisovali snahy a činnosti. Ukazovatele sa vo všeobecnosti zameriavali na vstupy (napr. počet zasadnutí atď.). Pri niektorých sa zohľadnila efektívnosť procesu (napr. čas na uzatvorenie zmluvy, čas na vykonanie platby), avšak pre rozdiely v nomenklatúre ABB, predpoklady špecifické pre generálne riaditeľstvá (napr. začiatok a ukončenie konkrétnych administratívnych procesov) a odlišnú základnú vzorku (napr. typ dohody o grante, typ platby), ktorá sa brala do úvahy pri ich výpočte, neboli porovnateľné medzi programami a generálnymi riaditeľstvami. |
| --- | --- |

33.

Aj keď však „generálne riaditeľstvá pre výskum“ implementovali ten istý špecifický program (alebo podprogram), doteraz neuplatnili štandardizovanú alebo porovnateľnú nomenklatúru zostavovania rozpočtu podľa činností (Activity-Based Budgeting – ABB) a súvisiace ukazovatele. Preto tieto ukazovatele nie je možné použiť na porovnanie výkonnosti medzi programami a v rámci nich.

Rámček 2ABB/ABM v podobe, v akej ich implementujú „generálne riaditeľstvá pre výskum“V systéme ABB/ABM sa na rámcové programy vzťahujú dve rôzne oblasti politiky, v rámci ktorých sa činnosti v rámcovom programe predkladajú podľa nomenklatúry špecifickej pre jednotlivé generálne riaditeľstvá (24). To sa týka aj tých špecifických programov a podprogramov, ktoré implementujú viaceré generálne riaditeľstvá. Ciele ABM sa definovali podľa rôznych základných zásad (25) a, ako naznačil útvar vnútorného auditu Komisie (26), väčšinou boli formulované všeobecne a opisovali snahy a činnosti. Ukazovatele sa vo všeobecnosti zameriavali na vstupy (napr. počet zasadnutí atď.). Pri niektorých sa zohľadnila efektívnosť procesu (napr. čas na uzatvorenie zmluvy, čas na vykonanie platby), avšak pre rozdiely v nomenklatúre ABB, predpoklady špecifické pre generálne riaditeľstvá (napr. začiatok a ukončenie konkrétnych administratívnych procesov) a odlišnú základnú vzorku (napr. typ dohody o grante, typ platby), ktorá sa brala do úvahy pri ich výpočte, neboli porovnateľné medzi programami a generálnymi riaditeľstvami.

Odporúčania

34.

| 34. | Komisia by mala pri budúcich návrhoch právnych predpisov určených Rade a Európskemu parlamentu stanoviť jasnú intervenčnú logiku pre rámcové programy ako celok, ako aj pre ich jednotlivé časti. |
| --- | --- |

Komisia by mala pri budúcich návrhoch právnych predpisov určených Rade a Európskemu parlamentu stanoviť jasnú intervenčnú logiku pre rámcové programy ako celok, ako aj pre ich jednotlivé časti.

| 35. | V prípade 7. RP by Komisia mala:






  — | jasne opísať ciele rámcového programu a jednotlivých špecifických programov (a podprogramov) v rámci neho a spôsob ich dosiahnutia, |
| --- | --- | --- |

35.

V prípade 7. RP by Komisia mala:

—

jasne opísať ciele rámcového programu a jednotlivých špecifických programov (a podprogramov) v rámci neho a spôsob ich dosiahnutia,

| — | objasniť súvislosť medzi vedeckými a sociálno-ekonomickými cieľmi jednotlivých špecifických programov (a podprogramov), |
| --- | --- |

—

objasniť súvislosť medzi vedeckými a sociálno-ekonomickými cieľmi jednotlivých špecifických programov (a podprogramov),

| — | a definovať relevantné prevádzkové ciele. |
| --- | --- |

—

a definovať relevantné prevádzkové ciele.

| 36. | Na účely systému monitorovania 7. RP by Komisia mala pre každý špecifický program (a podprogram) zaviesť malý, ale vyvážený súbor ukazovateľov výkonnosti na meranie „efektívnosti“ a „účinnosti“ implementácie programu. |
| --- | --- |

36.

Na účely systému monitorovania 7. RP by Komisia mala pre každý špecifický program (a podprogram) zaviesť malý, ale vyvážený súbor ukazovateľov výkonnosti na meranie „efektívnosti“ a „účinnosti“ implementácie programu.

| 37. | „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by mali zosúladiť nomenklatúru ABM/ABB, aby boli ukazovatele výkonnosti porovnateľné z časového hľadiska, ak je to možné, aj medzi špecifickými programami (a podprogramami). |
| --- | --- |

37.

„Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by mali zosúladiť nomenklatúru ABM/ABB, aby boli ukazovatele výkonnosti porovnateľné z časového hľadiska, ak je to možné, aj medzi špecifickými programami (a podprogramami).

Stratégia hodnotenia

| 38. | Stratégia hodnotenia predstavuje koncepčný rámec, v ktorom sa navrhujú, plánujú, uskutočňujú a využívajú činnosti týkajúce sa hodnotenia. Z osvedčených postupov v ostatných rozpočtových oblastiach EÚ a mimo nej vyplýva, že pri stratégii by sa mali zohľadniť hlavné právne, organizačné a metodické otázky týkajúce sa hodnotenia programov. To zahŕňa rozhodnutie o tom, ktoré hodnotenia sa majú uskutočniť, kto a kedy ich má vykonať, ako sa majú zbierať údaje, aké metodické prístupy sa majú použiť a ako sa majú oznamovať zistenia a prijímať k nim následné opatrenia. |
| --- | --- |

38.

Stratégia hodnotenia predstavuje koncepčný rámec, v ktorom sa navrhujú, plánujú, uskutočňujú a využívajú činnosti týkajúce sa hodnotenia. Z osvedčených postupov v ostatných rozpočtových oblastiach EÚ a mimo nej vyplýva, že pri stratégii by sa mali zohľadniť hlavné právne, organizačné a metodické otázky týkajúce sa hodnotenia programov. To zahŕňa rozhodnutie o tom, ktoré hodnotenia sa majú uskutočniť, kto a kedy ich má vykonať, ako sa majú zbierať údaje, aké metodické prístupy sa majú použiť a ako sa majú oznamovať zistenia a prijímať k nim následné opatrenia.

| 39. | Zavedenie a implementácia takejto stratégie je nevyhnutným predpokladom uvedenia hodnotenia do organizačnej kultúry a procesu rozhodovania Komisie. Dvor audítorov však uznáva, že vzhľadom na rozmanitosť vedeckých oblastí, na ktoré sa rámcové programy vzťahujú, by takáto stratégia mala všetkým zodpovedným generálnym riaditeľstvám poskytovať dostatočnú flexibilitu a nemala by byť príliš obmedzujúca. |
| --- | --- |

39.

Zavedenie a implementácia takejto stratégie je nevyhnutným predpokladom uvedenia hodnotenia do organizačnej kultúry a procesu rozhodovania Komisie. Dvor audítorov však uznáva, že vzhľadom na rozmanitosť vedeckých oblastí, na ktoré sa rámcové programy vzťahujú, by takáto stratégia mala všetkým zodpovedným generálnym riaditeľstvám poskytovať dostatočnú flexibilitu a nemala by byť príliš obmedzujúca.

| 40. | Dvor audítorov kontroloval, do akej miery Komisia zaviedla takúto stratégiu hodnotenia rámcových programov. |
| --- | --- |

40.

Dvor audítorov kontroloval, do akej miery Komisia zaviedla takúto stratégiu hodnotenia rámcových programov.

Chýbajúca komplexná stratégia hodnotenia rámcových programov

| 41. | Komisia prvýkrát zverejnila svoj prístup k hodnoteniam rámcových programov v 1980. rokoch (27). Strategický prístup bol aktualizovaný v roku 1996, keď Komisia informovala Európsky parlament a Radu o základných zásadách monitorovania a hodnotenia, ktoré v tom čase považovala za relevantné, a stanovila si plánovaný prístup po prijatí 4. RP (28). To však nepredstavovalo komplexnú stratégiu hodnotenia vymedzenú v predchádzajúcich bodoch (pozri body 38 a 39). Komisia navyše v rokoch 1996 až 2006 podrobnejšie neprehodnotila svoj prístup k hodnoteniu 5. RP a 6. RP napriek tomu, že sa zmenil rozsah aj orientácia rámcových programov (pozri bod 7). Generálne riaditeľstvá pre výskum sa nedohodli na jednotnom prístupe k hodnoteniu rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, odhliadnuc od právnych požiadaviek prijatých v roku 1999 (pre 5. RP), v roku 2002 (pre 6. RP) a v roku 2006 (pre 7. RP) (29). |
| --- | --- |

41.

Komisia prvýkrát zverejnila svoj prístup k hodnoteniam rámcových programov v 1980. rokoch (27). Strategický prístup bol aktualizovaný v roku 1996, keď Komisia informovala Európsky parlament a Radu o základných zásadách monitorovania a hodnotenia, ktoré v tom čase považovala za relevantné, a stanovila si plánovaný prístup po prijatí 4. RP (28). To však nepredstavovalo komplexnú stratégiu hodnotenia vymedzenú v predchádzajúcich bodoch (pozri body 38 a 39). Komisia navyše v rokoch 1996 až 2006 podrobnejšie neprehodnotila svoj prístup k hodnoteniu 5. RP a 6. RP napriek tomu, že sa zmenil rozsah aj orientácia rámcových programov (pozri bod 7). Generálne riaditeľstvá pre výskum sa nedohodli na jednotnom prístupe k hodnoteniu rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, odhliadnuc od právnych požiadaviek prijatých v roku 1999 (pre 5. RP), v roku 2002 (pre 6. RP) a v roku 2006 (pre 7. RP) (29).

| 42. | V prípade súčasného programovacieho obdobia predstavuje chýbajúca stratégia hodnotenia tejto oblasti osobitný problém z hľadiska spoločnej implementácie 7. RP viacerými generálnymi riaditeľstvami, Európskou radou pre výskum a výkonnými agentúrami, ako aj z hľadiska rotácie zamestnancov na citlivých pozíciách, ktorá je stanovená v nariadení o rozpočtových pravidlách. Absencia stratégie hodnotenia je tiež v rozpore s terajšou praxou v oblasti vonkajšej pomoci (ktorá je druhou najväčšou oblasťou priameho riadenia Komisie). Pokiaľ ide o túto oblasť, príslušné generálne riaditeľstvá sa od roku 2002 dohodli na spoločných viacročných stratégiách hodnotenia, ktoré sú prepojené s programovacími obdobiami (pozri bod 52). |
| --- | --- |

42.

V prípade súčasného programovacieho obdobia predstavuje chýbajúca stratégia hodnotenia tejto oblasti osobitný problém z hľadiska spoločnej implementácie 7. RP viacerými generálnymi riaditeľstvami, Európskou radou pre výskum a výkonnými agentúrami, ako aj z hľadiska rotácie zamestnancov na citlivých pozíciách, ktorá je stanovená v nariadení o rozpočtových pravidlách. Absencia stratégie hodnotenia je tiež v rozpore s terajšou praxou v oblasti vonkajšej pomoci (ktorá je druhou najväčšou oblasťou priameho riadenia Komisie). Pokiaľ ide o túto oblasť, príslušné generálne riaditeľstvá sa od roku 2002 dohodli na spoločných viacročných stratégiách hodnotenia, ktoré sú prepojené s programovacími obdobiami (pozri bod 52).

| 43. | Absencia jasne formulovanej stratégie hodnotenia je takisto v ostrom kontraste so situáciou v Spojených štátoch amerických a Kanade, kde sa stanovenie stratégie vyžaduje v právnom rámci (pozri prílohu III). |
| --- | --- |

43.

Absencia jasne formulovanej stratégie hodnotenia je takisto v ostrom kontraste so situáciou v Spojených štátoch amerických a Kanade, kde sa stanovenie stratégie vyžaduje v právnom rámci (pozri prílohu III).

| 44. | Ako je uvedené ďalej, v pokrytí a intenzite hodnotení rámcových programov sú výrazné rozdiely. Okrem toho sa vyskytli aj iné nedostatky, napríklad problémy pri koordinácii, rozdiely v metodických prístupoch, problémy s načasovaním a nedostatky v oznamovaní zistení hodnotenia a prijímaní následných opatrení k nim, čo je predmetom ďalších častí správy. Tieto nedostatky odrážajú absenciu komplexnej stratégie hodnotenia rámcových programov. |
| --- | --- |

44.

Ako je uvedené ďalej, v pokrytí a intenzite hodnotení rámcových programov sú výrazné rozdiely. Okrem toho sa vyskytli aj iné nedostatky, napríklad problémy pri koordinácii, rozdiely v metodických prístupoch, problémy s načasovaním a nedostatky v oznamovaní zistení hodnotenia a prijímaní následných opatrení k nim, čo je predmetom ďalších častí správy. Tieto nedostatky odrážajú absenciu komplexnej stratégie hodnotenia rámcových programov.

Rozdiely v pokrytí a intenzite hodnotení rámcových programov

| 45. | Rámcové programy tvorí niekoľko špecifických programov (a podprogramov), ktoré sa z hľadiska účelu, základnej dynamiky a rozpočtových prostriedkov môžu výrazne líšiť (pre 7. RP pozri prílohu IV). Z celkového hľadiska z konkrétnych ustanovení rozhodnutí o rôznych rámcových programoch, ako aj z ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách (30) (v ktorom sa požaduje hodnotenie programov a činností, na ktoré sa vynakladá značné množstvo výdavkov) vyplýva, že zákonná požiadavka na hodnotenie rámcového programu ako celku a väčšiny jednotlivých špecifických programov v rámci neho platí od 4. RP. |
| --- | --- |

45.

Rámcové programy tvorí niekoľko špecifických programov (a podprogramov), ktoré sa z hľadiska účelu, základnej dynamiky a rozpočtových prostriedkov môžu výrazne líšiť (pre 7. RP pozri prílohu IV). Z celkového hľadiska z konkrétnych ustanovení rozhodnutí o rôznych rámcových programoch, ako aj z ustanovení nariadenia o rozpočtových pravidlách (30) (v ktorom sa požaduje hodnotenie programov a činností, na ktoré sa vynakladá značné množstvo výdavkov) vyplýva, že zákonná požiadavka na hodnotenie rámcového programu ako celku a väčšiny jednotlivých špecifických programov v rámci neho platí od 4. RP.

| 46. | Komisia zatiaľ nestanovila pravidlo o tom, kedy sa majú hodnotiť špecifické programy alebo podprogramy v rámci rámcového programu, a takisto neurčila ani spoločnú hornú hranicu, nad ktorou sa hodnotenie musí vykonať. To viedlo k nejednotným výkladom toho, čo by sa malo hodnotiť a nakoľko podrobne:






  — | GR pre informačnú spoločnosť považovalo program IST za hlavný výdavkový program a v roku 2004 zorganizovalo kompletné päťročné posúdenie súbežne s hodnotením rámcového programu ako celku, |
| --- | --- | --- |

46.

Komisia zatiaľ nestanovila pravidlo o tom, kedy sa majú hodnotiť špecifické programy alebo podprogramy v rámci rámcového programu, a takisto neurčila ani spoločnú hornú hranicu, nad ktorou sa hodnotenie musí vykonať. To viedlo k nejednotným výkladom toho, čo by sa malo hodnotiť a nakoľko podrobne:

—

GR pre informačnú spoločnosť považovalo program IST za hlavný výdavkový program a v roku 2004 zorganizovalo kompletné päťročné posúdenie súbežne s hodnotením rámcového programu ako celku,

| — | GR pre výskum neorganizovalo systematicky takého posúdenie na úrovni špecifických programov napriek tomu, že výška rozpočtových prostriedkov pridelených na niekoľko programov, za ktoré zodpovedá, bola porovnateľná. |
| --- | --- |

—

GR pre výskum neorganizovalo systematicky takého posúdenie na úrovni špecifických programov napriek tomu, že výška rozpočtových prostriedkov pridelených na niekoľko programov, za ktoré zodpovedá, bola porovnateľná.

| 47. | V dôsledku toho sa pri päťročnom posudzovaní v roku 2004 vôbec nehodnotili veľké časti programov v rámci 4. RP a 5. RP (ktoré predstavovali 30 % všetkých rozpočtových prostriedkov na 4. RP a 50 % na 5. RP). To znamená, že Komisia nesplnila požiadavky na hodnotenie stanovené v článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

47.

V dôsledku toho sa pri päťročnom posudzovaní v roku 2004 vôbec nehodnotili veľké časti programov v rámci 4. RP a 5. RP (ktoré predstavovali 30 % všetkých rozpočtových prostriedkov na 4. RP a 50 % na 5. RP). To znamená, že Komisia nesplnila požiadavky na hodnotenie stanovené v článku 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

| 48. | Rozdielne výklady minimálnych právnych požiadaviek na hodnotenie a následné nedostatočné hodnotenie rámcových programov v minulosti poukazujú na chýbajúcu koordináciu a na dôsledok absencie stratégie Komisie týkajúcej sa hodnotenia rámcových programov. |
| --- | --- |

48.

Rozdielne výklady minimálnych právnych požiadaviek na hodnotenie a následné nedostatočné hodnotenie rámcových programov v minulosti poukazujú na chýbajúcu koordináciu a na dôsledok absencie stratégie Komisie týkajúcej sa hodnotenia rámcových programov.

Odporúčania

49.

| 49. | „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by mali bezodkladne vypracovať a schváliť spoločnú stratégiu hodnotenia rámcových programov. Táto stratégia by mala zahŕňať jednotný prístup k hodnoteniu rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, zároveň by však nemala byť príliš obmedzujúca. Takisto by mala poskytovať usmernenie, pokiaľ ide o minimálnu úroveň, na ktorej sa musí vykonať podrobné hodnotenie, aby sa zohľadnil špecifický charakter jednotlivých vedeckých oblastí. |
| --- | --- |

„Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by mali bezodkladne vypracovať a schváliť spoločnú stratégiu hodnotenia rámcových programov. Táto stratégia by mala zahŕňať jednotný prístup k hodnoteniu rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, zároveň by však nemala byť príliš obmedzujúca. Takisto by mala poskytovať usmernenie, pokiaľ ide o minimálnu úroveň, na ktorej sa musí vykonať podrobné hodnotenie, aby sa zohľadnil špecifický charakter jednotlivých vedeckých oblastí.

Organizovanie hodnotenia pri rámcových programoch

| 50. | Hodnotenie rámcových programov musí byť založené na vhodných organizačných opatreniach, ktoré by mali vyplývať zo strategickej orientácie Komisie v súvislosti s hodnotením rámcových programov. Dvor audítorov kontroloval, do akej miery sa prostredníctvom organizačnej štruktúry zabezpečilo, aby bolo hodnotenie náležite koordinované, s primeranými zdrojmi a aby ho zúčastnené strany považovali za dostatočne nezávislé. |
| --- | --- |

50.

Hodnotenie rámcových programov musí byť založené na vhodných organizačných opatreniach, ktoré by mali vyplývať zo strategickej orientácie Komisie v súvislosti s hodnotením rámcových programov. Dvor audítorov kontroloval, do akej miery sa prostredníctvom organizačnej štruktúry zabezpečilo, aby bolo hodnotenie náležite koordinované, s primeranými zdrojmi a aby ho zúčastnené strany považovali za dostatočne nezávislé.

Komisia

Rámcové programy spoločne implementuje niekoľko generálnych riaditeľstiev, pričom zodpovednosť za hodnotenie je decentralizovaná

| 51. | V rámci Komisie zodpovednosť za hodnotenie výdavkových programov spočíva na jednotlivých generálnych riaditeľstvách (pozri bod 8) a v rámci každého generálneho riaditeľstva bol zriadený útvar pre hodnotenie. Tieto útvary zodpovedajú za plánovanie, koordináciu a vykonávanie hodnotení. |
| --- | --- |

51.

V rámci Komisie zodpovednosť za hodnotenie výdavkových programov spočíva na jednotlivých generálnych riaditeľstvách (pozri bod 8) a v rámci každého generálneho riaditeľstva bol zriadený útvar pre hodnotenie. Tieto útvary zodpovedajú za plánovanie, koordináciu a vykonávanie hodnotení.

| 52. | Absencia špecifického orgánu pre koordináciu alebo jediného subjektu zodpovedného za hodnotenie rámcových programov ako celku, napríklad úradu pre hodnotenie „generálnych riaditeľstiev pre výskum“, je v rozpore s ostatnými oblasťami politiky. Napríklad v oblasti vonkajšej pomoci tri generálne riaditeľstvá (rozvoj, vonkajšie vzťahy a EuropeAid) vytvorili spoločný útvar pre hodnotenie, aby zhodnotili rozvojové programy Komisie v tretích krajinách (pozri bod 42). |
| --- | --- |

52.

Absencia špecifického orgánu pre koordináciu alebo jediného subjektu zodpovedného za hodnotenie rámcových programov ako celku, napríklad úradu pre hodnotenie „generálnych riaditeľstiev pre výskum“, je v rozpore s ostatnými oblasťami politiky. Napríklad v oblasti vonkajšej pomoci tri generálne riaditeľstvá (rozvoj, vonkajšie vzťahy a EuropeAid) vytvorili spoločný útvar pre hodnotenie, aby zhodnotili rozvojové programy Komisie v tretích krajinách (pozri bod 42).

| 53. | GR pre výskum prostredníctvom internej hodnotiacej siete Komisie v oblasti výskumu a technologického rozvoja zabezpečuje výmenu informácií medzi útvarmi pre hodnotenie a rôznymi generálnymi riaditeľstvami, nemá však právomoc stanovovať minimálne požiadavky na hodnotenie. Tento mechanizmus však nepostačuje na zabezpečenie primeranej koordinácie hodnotenia rámcových programov Komisie. |
| --- | --- |

53.

GR pre výskum prostredníctvom internej hodnotiacej siete Komisie v oblasti výskumu a technologického rozvoja zabezpečuje výmenu informácií medzi útvarmi pre hodnotenie a rôznymi generálnymi riaditeľstvami, nemá však právomoc stanovovať minimálne požiadavky na hodnotenie. Tento mechanizmus však nepostačuje na zabezpečenie primeranej koordinácie hodnotenia rámcových programov Komisie.

| 54. | Komisia v rokoch 2000 a 2002 a znovu v roku 2007 (pozri bod 14) prehodnotila svoj všeobecný prístup k hodnoteniu. Hoci sa nezaznamenali žiadne výrazné zlepšenia plánovania, navrhovania a vykonávania hodnotení rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, „generálne riaditeľstvá pre výskum“ vo všeobecnosti dodržali formálne požiadavky platné pre celú Komisiu. |
| --- | --- |

54.

Komisia v rokoch 2000 a 2002 a znovu v roku 2007 (pozri bod 14) prehodnotila svoj všeobecný prístup k hodnoteniu. Hoci sa nezaznamenali žiadne výrazné zlepšenia plánovania, navrhovania a vykonávania hodnotení rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, „generálne riaditeľstvá pre výskum“ vo všeobecnosti dodržali formálne požiadavky platné pre celú Komisiu.

Ústredné oddelenia Komisie: úloha stanovenia štandardov, avšak bez právomoci dohliadať nad ich implementáciou

| 55. | Ústredné oddelenia Komisie (najmä GR pre rozpočet a generálny sekretariát) poskytujú metodické poradenstvo, definujú spoločné štandardy v rámci Komisie ako celku a monitorujú spôsob uplatňovania štandardov generálnymi riaditeľstvami a oddeleniami (pozri body 14 a 70). Nemajú však právomoc rozhodovať o spôsobe vykonávania hodnotení. |
| --- | --- |

55.

Ústredné oddelenia Komisie (najmä GR pre rozpočet a generálny sekretariát) poskytujú metodické poradenstvo, definujú spoločné štandardy v rámci Komisie ako celku a monitorujú spôsob uplatňovania štandardov generálnymi riaditeľstvami a oddeleniami (pozri body 14 a 70). Nemajú však právomoc rozhodovať o spôsobe vykonávania hodnotení.

| 56. | Zo skúseností v Spojených štátoch amerických a Kanade vyplýva, že právomoc útvarov dohliadať na implementáciu štandardov, ktoré samy stanovili, napomáha pri zabezpečovaní účinného fungovania systému hodnotenia. V oboch krajinách federálne ministerstvá stanovujú rámec, v ktorom sa posudzuje dosah programu, a zároveň dohliadajú na jeho implementáciu (pozri prílohu III). Hoci je prostredie v týchto krajinách odlišné, ich systémy sú založené na tej istej základnej zásade, že návrh systému hodnotenia má podrobnejšie hodnotiť a jeho efektívnosť skúmať iný orgán ako ten, ktorý program implementuje. Zistilo sa, že niektoré členské štáty [napr. Francúzsko (31), Španielsko (32), Nemecko (33)] uplatňujú ten istý postup, pričom nezávislé orgány dohliadajú na hodnotenia, ktoré vykonávajú financujúce agentúry, alebo dokonca tieto orgány samotné vykonávajú hodnotenia. |
| --- | --- |

56.

Zo skúseností v Spojených štátoch amerických a Kanade vyplýva, že právomoc útvarov dohliadať na implementáciu štandardov, ktoré samy stanovili, napomáha pri zabezpečovaní účinného fungovania systému hodnotenia. V oboch krajinách federálne ministerstvá stanovujú rámec, v ktorom sa posudzuje dosah programu, a zároveň dohliadajú na jeho implementáciu (pozri prílohu III). Hoci je prostredie v týchto krajinách odlišné, ich systémy sú založené na tej istej základnej zásade, že návrh systému hodnotenia má podrobnejšie hodnotiť a jeho efektívnosť skúmať iný orgán ako ten, ktorý program implementuje. Zistilo sa, že niektoré členské štáty [napr. Francúzsko (31), Španielsko (32), Nemecko (33)] uplatňujú ten istý postup, pričom nezávislé orgány dohliadajú na hodnotenia, ktoré vykonávajú financujúce agentúry, alebo dokonca tieto orgány samotné vykonávajú hodnotenia.

Pracovné skupiny

Pracovné skupiny nezávislých expertov: požadujú sa v legislatíve k rámcovým programom od 4. RP

| 57. | Od 4. RP musia všetky hlavné hodnotenia (a ročné monitorovanie) rámcových programov vykonávať pracovné skupiny nezávislých expertov (prípadne sa musia vykonávať s ich pomocou) (pozri prílohu II). Napriek ťažkostiam pri hľadaní vhodných expertov môžu tieto pracovné skupiny potenciálne zabezpečiť transparentnosť, istý stupeň nezávislosti, umožniť zainteresovanosť partnerov a využitie poznatkov o samotných rámcových programoch, hodnotení a základných vedeckých otázkach. |
| --- | --- |

57.

Od 4. RP musia všetky hlavné hodnotenia (a ročné monitorovanie) rámcových programov vykonávať pracovné skupiny nezávislých expertov (prípadne sa musia vykonávať s ich pomocou) (pozri prílohu II). Napriek ťažkostiam pri hľadaní vhodných expertov môžu tieto pracovné skupiny potenciálne zabezpečiť transparentnosť, istý stupeň nezávislosti, umožniť zainteresovanosť partnerov a využitie poznatkov o samotných rámcových programoch, hodnotení a základných vedeckých otázkach.

| 58. | To sa potvrdilo aj pri prieskumoch Dvora audítorov, z ktorých vyplynulo, že respondenti považovali systém hodnotenia Komisie založený na pracovných skupinách za záruku nezávislosti (pozri obrázok 4). |
| --- | --- |

58.

To sa potvrdilo aj pri prieskumoch Dvora audítorov, z ktorých vyplynulo, že respondenti považovali systém hodnotenia Komisie založený na pracovných skupinách za záruku nezávislosti (pozri obrázok 4).

Image

Nedostatky prístupu, pri ktorom sa využívajú pracovné skupiny, v podobe, v akej ho implementuje Komisia

| 59. | Napriek tomuto pozitívnemu vnímaniu členovia pracovných skupín a zúčastnené strany počas auditu Dvora audítorov uviedli, že využívanie pracovných skupín na hodnotenia rámcových programov poznačili tieto nedostatky:






  — | hodnotiace pracovné skupiny sa zväčša vytvárajú menej než rok pred konečnou lehotou ich správy a zasadajú len niekoľkokrát. To členom pracovných skupín sťažuje možnosť ovplyvniť definíciu údajov a analýzy potrebnej pre ich prácu. Keďže sú tieto skupiny okrem toho vytvárané ad hoc a dočasne, nie je jednoduché zhromaždiť informácie o programoch a k relevantným otázkam nie je možné dlhodobo prijímať následné opatrenia. Tento nedostatok sa prejavuje najmä, ak sa (ako pri 7. RP) na celé programovacie obdobie naplánuje niekoľko hlavných hodnotení (pozri prílohu II). Táto prax je tiež v rozpore s postupom Komisie týkajúcim sa expertných poradenských skupín pre rámcové programy, ktoré sú stálymi orgánmi (34). Takisto v Kanade (35) sú hodnotiace pracovné skupiny stále, aby sa zaručil jednotný a konzistentný prístup (pozri prílohu III), |
| --- | --- | --- |

59.

Napriek tomuto pozitívnemu vnímaniu členovia pracovných skupín a zúčastnené strany počas auditu Dvora audítorov uviedli, že využívanie pracovných skupín na hodnotenia rámcových programov poznačili tieto nedostatky:

—

hodnotiace pracovné skupiny sa zväčša vytvárajú menej než rok pred konečnou lehotou ich správy a zasadajú len niekoľkokrát. To členom pracovných skupín sťažuje možnosť ovplyvniť definíciu údajov a analýzy potrebnej pre ich prácu. Keďže sú tieto skupiny okrem toho vytvárané ad hoc a dočasne, nie je jednoduché zhromaždiť informácie o programoch a k relevantným otázkam nie je možné dlhodobo prijímať následné opatrenia. Tento nedostatok sa prejavuje najmä, ak sa (ako pri 7. RP) na celé programovacie obdobie naplánuje niekoľko hlavných hodnotení (pozri prílohu II). Táto prax je tiež v rozpore s postupom Komisie týkajúcim sa expertných poradenských skupín pre rámcové programy, ktoré sú stálymi orgánmi (34). Takisto v Kanade (35) sú hodnotiace pracovné skupiny stále, aby sa zaručil jednotný a konzistentný prístup (pozri prílohu III),

| — | Komisia pri definovaní zadávacích podmienok pracovným skupinám a pri špecifikovaní hodnotiacich otázok nekonzultuje s externými partnermi, napríklad s priemyselnými a veľkými výskumnými organizáciami podieľajúcimi sa na rámcových programoch. Na tento problém upozornila aj pracovná skupina pre monitorovanie v roku 2004: „... potenciálni používatelia by sa mali na procese podieľať už v počiatočnej fáze“ (36), a |
| --- | --- |

—

Komisia pri definovaní zadávacích podmienok pracovným skupinám a pri špecifikovaní hodnotiacich otázok nekonzultuje s externými partnermi, napríklad s priemyselnými a veľkými výskumnými organizáciami podieľajúcimi sa na rámcových programoch. Na tento problém upozornila aj pracovná skupina pre monitorovanie v roku 2004: „... potenciálni používatelia by sa mali na procese podieľať už v počiatočnej fáze“ (36), a

| — | pracovné skupiny fungujú odlišne od nezávislého rovnocenného posúdenia (peer review). Ich členovia nemajú dostatok času na vykonanie vlastných hodnotení a v zásade poskytujú poradenstvo na základe údajov a dôkazov, ktoré získavajú z iných zdrojov. V dôsledku časových obmedzení mali pracovné skupiny len obmedzené možnosti nariadiť vypracovanie dodatočných štúdií potrebných na zodpovedanie otázok uvedených v zadávacích podmienkach. V praxi mali pracovné skupiny pri päťročných posúdeniach až na niekoľko výnimiek k dispozícii len informácie od Komisie. |
| --- | --- |

—

pracovné skupiny fungujú odlišne od nezávislého rovnocenného posúdenia (peer review). Ich členovia nemajú dostatok času na vykonanie vlastných hodnotení a v zásade poskytujú poradenstvo na základe údajov a dôkazov, ktoré získavajú z iných zdrojov. V dôsledku časových obmedzení mali pracovné skupiny len obmedzené možnosti nariadiť vypracovanie dodatočných štúdií potrebných na zodpovedanie otázok uvedených v zadávacích podmienkach. V praxi mali pracovné skupiny pri päťročných posúdeniach až na niekoľko výnimiek k dispozícii len informácie od Komisie.

Zdroje

Žiadne osobitne vyčlenené zdroje na hodnotenie rámcových programov

| 60. | Financovanie hodnotení sa uskutočňuje každoročne v súlade s potrebami, ktoré určia generálne riaditeľstvá implementujúce rámcové programy. Zdroj financovania v súčasnosti tvorí kombinácia zdrojov Komisie z GR pre rozpočet a zdrojov z administratívnej časti rozpočtu na úrovni príslušných generálnych riaditeľstiev. Okrem toho sa z prevádzkového rozpočtu rámcových programov financujú osobitné opatrenia ako nepriame akcie. Z toho vyplýva, že na hodnotenie nie je osobitne vyčlenená suma. |
| --- | --- |

60.

Financovanie hodnotení sa uskutočňuje každoročne v súlade s potrebami, ktoré určia generálne riaditeľstvá implementujúce rámcové programy. Zdroj financovania v súčasnosti tvorí kombinácia zdrojov Komisie z GR pre rozpočet a zdrojov z administratívnej časti rozpočtu na úrovni príslušných generálnych riaditeľstiev. Okrem toho sa z prevádzkového rozpočtu rámcových programov financujú osobitné opatrenia ako nepriame akcie. Z toho vyplýva, že na hodnotenie nie je osobitne vyčlenená suma.

| 61. | V roku 2006 predstavoval odhad priemerného počtu zamestnancov v oblasti hodnotenia a riadenia podľa činností v rámci celej Komisie približne 1 % všetkých zamestnancov (37). Zodpovedajúce údaje pri činnostiach súvisiacich s monitorovaním a hodnotením rámcových programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja v GR pre výskum a GR pre informačnú spoločnosť predstavovali 1,2 % a 1,3 % v danom poradí. Pokiaľ však ide o GR pre výskum, viac než dve tretiny zamestnancov bolo presunutých na oddelenia pre operačné programy, a nie do útvarov pre hodnotenie, a hodnotenie bolo len jednou z úloh, ktoré im boli pridelené. |
| --- | --- |

61.

V roku 2006 predstavoval odhad priemerného počtu zamestnancov v oblasti hodnotenia a riadenia podľa činností v rámci celej Komisie približne 1 % všetkých zamestnancov (37). Zodpovedajúce údaje pri činnostiach súvisiacich s monitorovaním a hodnotením rámcových programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja v GR pre výskum a GR pre informačnú spoločnosť predstavovali 1,2 % a 1,3 % v danom poradí. Pokiaľ však ide o GR pre výskum, viac než dve tretiny zamestnancov bolo presunutých na oddelenia pre operačné programy, a nie do útvarov pre hodnotenie, a hodnotenie bolo len jednou z úloh, ktoré im boli pridelené.

Financovanie hodnotenia rámcových programov je nižšie, než ako odporúča Komisia

| 62. | Zdroje na hodnotenie sa dajú vyjadriť aj ako percentuálny podiel celkových rozpočtových prostriedkov pridelených na program. Z údajov získaných počas auditu vyplýva, že skutočný podiel pri výskumných programoch predstavuje medzi 0,1 % a 2 %. V usmerneniach Komisie sa uvádza, že na hodnotenie by sa malo vyčleniť 0,5 % rozpočtu na program (38). Pri väčších programoch však prínos z hospodárenia znamená, že postačujú aj menšie sumy z rozpočtu. |
| --- | --- |

62.

Zdroje na hodnotenie sa dajú vyjadriť aj ako percentuálny podiel celkových rozpočtových prostriedkov pridelených na program. Z údajov získaných počas auditu vyplýva, že skutočný podiel pri výskumných programoch predstavuje medzi 0,1 % a 2 %. V usmerneniach Komisie sa uvádza, že na hodnotenie by sa malo vyčleniť 0,5 % rozpočtu na program (38). Pri väčších programoch však prínos z hospodárenia znamená, že postačujú aj menšie sumy z rozpočtu.

| 63. | Z porovnania údajov Komisie o výdavkoch na hodnotenie v období 2003 až 2006 a rozpočtových prostriedkov vyčlenených na jednotlivé generálne riaditeľstvá vyplýva, že celkový priemer je približne 0,15 %, čo je výrazne pod úrovňou, ktorú stanovuje Komisia. Pri podrobnejšej analýze údajov za rok 2006 sa zistilo, že GR pre informačnú spoločnosť vynaložilo približne štyrikrát viac prostriedkov na hodnotenie ako GR pre výskum v porovnaní s rozpočtovými prostriedkami, ktoré každé z nich spravuje. V GR pre výskum je okrem toho na hodnotenie vyčlenených len 0,7 % zamestnanca na plný úväzok na milión EUR ročného rozpočtu. Pre porovnanie GR pre informačnú spoločnosť vyčleňuje dvojnásobok tohto množstva. |
| --- | --- |

63.

Z porovnania údajov Komisie o výdavkoch na hodnotenie v období 2003 až 2006 a rozpočtových prostriedkov vyčlenených na jednotlivé generálne riaditeľstvá vyplýva, že celkový priemer je približne 0,15 %, čo je výrazne pod úrovňou, ktorú stanovuje Komisia. Pri podrobnejšej analýze údajov za rok 2006 sa zistilo, že GR pre informačnú spoločnosť vynaložilo približne štyrikrát viac prostriedkov na hodnotenie ako GR pre výskum v porovnaní s rozpočtovými prostriedkami, ktoré každé z nich spravuje. V GR pre výskum je okrem toho na hodnotenie vyčlenených len 0,7 % zamestnanca na plný úväzok na milión EUR ročného rozpočtu. Pre porovnanie GR pre informačnú spoločnosť vyčleňuje dvojnásobok tohto množstva.

| 64. | Ako je uvedené v správe, toto dodatočné úsilie GR pre informačnú spoločnosť viedlo ku komplexnejšiemu hodnoteniu (pozri body 13 a 46) a, ako vyplýva zo vzorky štúdií týkajúcich sa hodnotenia, ktoré Dvor audítorov preskúmal, aj k používaniu metód, ktoré sú vhodnejšie na riešenie potrieb týkajúcich sa hodnotenia (pozri bod 84). |
| --- | --- |

64.

Ako je uvedené v správe, toto dodatočné úsilie GR pre informačnú spoločnosť viedlo ku komplexnejšiemu hodnoteniu (pozri body 13 a 46) a, ako vyplýva zo vzorky štúdií týkajúcich sa hodnotenia, ktoré Dvor audítorov preskúmal, aj k používaniu metód, ktoré sú vhodnejšie na riešenie potrieb týkajúcich sa hodnotenia (pozri bod 84).

| 65. | Z odhadu nákladov, ktorý urobil Dvor audítorov na základe údajov Komisie, vyplýva, že systém hodnotenia založený na návrhoch uvedených v tejto správe by v priemere predstavoval menej než 0,4 % rozpočtových prostriedkov v rámci 7. RP. To by pokrylo náklady na pracovné skupiny, štúdie zadané tretím stranám, zamestnancov úradu pre spoločné hodnotenie, ako aj súčasných útvarov pre hodnotenie v rámci konkrétnych generálnych riaditeľstiev, a taktiež rôzne iné náklady (39). |
| --- | --- |

65.

Z odhadu nákladov, ktorý urobil Dvor audítorov na základe údajov Komisie, vyplýva, že systém hodnotenia založený na návrhoch uvedených v tejto správe by v priemere predstavoval menej než 0,4 % rozpočtových prostriedkov v rámci 7. RP. To by pokrylo náklady na pracovné skupiny, štúdie zadané tretím stranám, zamestnancov úradu pre spoločné hodnotenie, ako aj súčasných útvarov pre hodnotenie v rámci konkrétnych generálnych riaditeľstiev, a taktiež rôzne iné náklady (39).

Odporúčania

66.

| 66. | „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by mali zvážiť zriadenie úradu pre spoločné hodnotenie okrem existujúcich útvarov pre hodnotenie v rámci jednotlivých generálnych riaditeľstiev. V súlade so súčasnou praxou v ostatných oblastiach politiky by tento úrad mohol koordinovať činnosti Komisie súvisiace s hodnotením pri rámcovom programe ako celku. Tieto spoločné pomocné útvary boli už v minulosti predmetom odporúčaní pre generálne riaditeľstvá implementujúce rámcové programy (40) a v budúcnosti môžu byť ešte dôležitejšie pri vytvorení Európskej rady pre výskum a prenesení právomocí za implementáciu programu na výkonné agentúry. |
| --- | --- |

„Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by mali zvážiť zriadenie úradu pre spoločné hodnotenie okrem existujúcich útvarov pre hodnotenie v rámci jednotlivých generálnych riaditeľstiev. V súlade so súčasnou praxou v ostatných oblastiach politiky by tento úrad mohol koordinovať činnosti Komisie súvisiace s hodnotením pri rámcovom programe ako celku. Tieto spoločné pomocné útvary boli už v minulosti predmetom odporúčaní pre generálne riaditeľstvá implementujúce rámcové programy (40) a v budúcnosti môžu byť ešte dôležitejšie pri vytvorení Európskej rady pre výskum a prenesení právomocí za implementáciu programu na výkonné agentúry.

| 67. | Komisia by mala na podporu činností v súvislosti s hodnotením naďalej využívať hodnotiace pracovné skupiny. Mala by však zvážiť, ako zosúladiť štruktúru pracovných skupín s celkovou programovou štruktúrou rámcových programov. To by sa dalo dosiahnuť vytvorením pracovných skupín pre špecifické programy a, ak je to vhodné, aj pre podprogramy (pozri prílohu IV). Tieto pracovné skupiny by navyše mali byť vytvorené dostatočne včas na to, aby Komisii poskytli účinnú podporu na začiatku programovacieho obdobia, počas neho aj po ňom. |
| --- | --- |

67.

Komisia by mala na podporu činností v súvislosti s hodnotením naďalej využívať hodnotiace pracovné skupiny. Mala by však zvážiť, ako zosúladiť štruktúru pracovných skupín s celkovou programovou štruktúrou rámcových programov. To by sa dalo dosiahnuť vytvorením pracovných skupín pre špecifické programy a, ak je to vhodné, aj pre podprogramy (pozri prílohu IV). Tieto pracovné skupiny by navyše mali byť vytvorené dostatočne včas na to, aby Komisii poskytli účinnú podporu na začiatku programovacieho obdobia, počas neho aj po ňom.

| 68. | Komisia by mala prehodnotiť zdroje na hodnotenie rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich. |
| --- | --- |

68.

Komisia by mala prehodnotiť zdroje na hodnotenie rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich.

Metódy a techniky hodnotenia

| 69. | Účinné hodnotenie si vyžaduje používanie primeraných metód a techník. Dvor audítorov preskúmal, do akej miery existovali špecifické usmernenia k hodnoteniu rámcových programov, či sa informačné potreby správne a včas analyzovali a či mali hodnotitelia k dispozícii relevantné údaje. S ohľadom na hodnotiace štúdie, ktoré vypracovala Komisia (alebo boli vypracované v jej mene), Dvor audítorov preskúmal, či techniky použité pri jednotlivých štúdiách predstavovali dostatočný základ na riešenie hodnotiacich otázok stanovených pre päťročné posúdenie. Dvor audítorov zvážil aj potenciálne prispenie hodnotení uskutočnených na národnej úrovni k hodnoteniu rámcových programov. |
| --- | --- |

69.

Účinné hodnotenie si vyžaduje používanie primeraných metód a techník. Dvor audítorov preskúmal, do akej miery existovali špecifické usmernenia k hodnoteniu rámcových programov, či sa informačné potreby správne a včas analyzovali a či mali hodnotitelia k dispozícii relevantné údaje. S ohľadom na hodnotiace štúdie, ktoré vypracovala Komisia (alebo boli vypracované v jej mene), Dvor audítorov preskúmal, či techniky použité pri jednotlivých štúdiách predstavovali dostatočný základ na riešenie hodnotiacich otázok stanovených pre päťročné posúdenie. Dvor audítorov zvážil aj potenciálne prispenie hodnotení uskutočnených na národnej úrovni k hodnoteniu rámcových programov.

Implementácia štandardov a usmernení k rámcovým programom

| 70. | GR pre rozpočet predložilo niekoľko oznámení, v ktorých sa stanovuje politika hodnotení a pravidlá jej implementácie, a vypracovalo súbor štandardov pre celú Komisiu (pozri body 14 a 55) (41). Príslušné generálne riaditeľstvá vytvorili pre ostatné oblasti politiky špecifické príručky na hodnotenie (42). |
| --- | --- |

70.

GR pre rozpočet predložilo niekoľko oznámení, v ktorých sa stanovuje politika hodnotení a pravidlá jej implementácie, a vypracovalo súbor štandardov pre celú Komisiu (pozri body 14 a 55) (41). Príslušné generálne riaditeľstvá vytvorili pre ostatné oblasti politiky špecifické príručky na hodnotenie (42).

| 71. | To však neplatí pri rámcových programoch. Komisia zverejnila (alebo financovala) niekoľko metodických príručiek a nástrojov pre hodnotiace činnosti v oblasti výskumu (43). Tieto však neposkytujú špecifické usmernenie o tom, ako vykonávať hodnotenia rámcových programov, ani sa v nich nedefinuje, ako majú zamestnanci Komisie alebo nezávislí experti používať hlavné koncepty a terminológiu. To prispelo k problémom uvedeným v nasledujúcich bodoch. |
| --- | --- |

71.

To však neplatí pri rámcových programoch. Komisia zverejnila (alebo financovala) niekoľko metodických príručiek a nástrojov pre hodnotiace činnosti v oblasti výskumu (43). Tieto však neposkytujú špecifické usmernenie o tom, ako vykonávať hodnotenia rámcových programov, ani sa v nich nedefinuje, ako majú zamestnanci Komisie alebo nezávislí experti používať hlavné koncepty a terminológiu. To prispelo k problémom uvedeným v nasledujúcich bodoch.

Potreby súvisiace s potrebami a so zhromažďovaním údajov

Nedostatočná analýza informačných potrieb

| 72. | „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ nevenovali dostatočnú pozornosť pochopeniu, aké údaje sú potrebné na účely hodnotenia a monitorovania. Namiesto vykonania systematickej a komplexnej analýzy informačných potrieb Komisia stanovila požiadavky na údaje v neskorej fáze programovacieho obdobia a bez zváženia celkových potrieb v súvislosti s hodnotením. Jediným spoločným pokusom generálnych riaditeľstiev o stanovenie týchto údajov bol sociálno-ekonomický dotazník k 6. RP (pozri bod 76). Tento dotazník však bol dokončený v roku 2004 (tri roky po začatí programovacieho obdobia) a týka sa skôr aspektov ako napríklad účasť podľa pohlaví a environmentálne vplyvy, než vedeckých výstupov (napríklad otázok týkajúcich sa vlastníckych práv, publikácií atď.), účinkov a dosahu. |
| --- | --- |

72.

„Generálne riaditeľstvá pre výskum“ nevenovali dostatočnú pozornosť pochopeniu, aké údaje sú potrebné na účely hodnotenia a monitorovania. Namiesto vykonania systematickej a komplexnej analýzy informačných potrieb Komisia stanovila požiadavky na údaje v neskorej fáze programovacieho obdobia a bez zváženia celkových potrieb v súvislosti s hodnotením. Jediným spoločným pokusom generálnych riaditeľstiev o stanovenie týchto údajov bol sociálno-ekonomický dotazník k 6. RP (pozri bod 76). Tento dotazník však bol dokončený v roku 2004 (tri roky po začatí programovacieho obdobia) a týka sa skôr aspektov ako napríklad účasť podľa pohlaví a environmentálne vplyvy, než vedeckých výstupov (napríklad otázok týkajúcich sa vlastníckych práv, publikácií atď.), účinkov a dosahu.

| 73. | Pri hodnotení programov sa veľmi spolieha na dostupnosť troch typov údajov:






  — | údaje zhromaždené na základe ukazovateľov efektívnosti, ktorých analýza vedie k informáciám o postupe plnenia programových cieľov. Chýbajúca intervenčná logika spomenutá v predchádzajúcich bodoch je príčinou ťažkosti definovať takéto ukazovatele (pozri bod 30). V praxi boli zozbierané údaje málo relevantné na meranie dosiahnutých cieľov programu, |
| --- | --- | --- |

73.

Pri hodnotení programov sa veľmi spolieha na dostupnosť troch typov údajov:

—

údaje zhromaždené na základe ukazovateľov efektívnosti, ktorých analýza vedie k informáciám o postupe plnenia programových cieľov. Chýbajúca intervenčná logika spomenutá v predchádzajúcich bodoch je príčinou ťažkosti definovať takéto ukazovatele (pozri bod 30). V praxi boli zozbierané údaje málo relevantné na meranie dosiahnutých cieľov programu,

| — | údaje o riadení programu (na základe ukazovateľov „účinnosti“) a |
| --- | --- |

—

údaje o riadení programu (na základe ukazovateľov „účinnosti“) a

| — | údaje o účastníkoch (napríklad miera účasti veľkých výskumných organizácií). |
| --- | --- |

—

údaje o účastníkoch (napríklad miera účasti veľkých výskumných organizácií).

| 74. | Komisia by mala mať k dispozícii najmä dva posledné typy údajov. Avšak pre problémy s internými informačnými systémami, ktoré sú zdrojom väčšiny údajov o riadení projektu a účastníkoch (44), sa v súvislosti s uvedeným vyskytli v praxi výrazné problémy (45). |
| --- | --- |

74.

Komisia by mala mať k dispozícii najmä dva posledné typy údajov. Avšak pre problémy s internými informačnými systémami, ktoré sú zdrojom väčšiny údajov o riadení projektu a účastníkoch (44), sa v súvislosti s uvedeným vyskytli v praxi výrazné problémy (45).

| 75. | To potvrdzujú aj výrazné omeškania pri predkladaní správ v súlade s článkom 173 a ročných správ o monitorovaní (až 16 mesiacov v prípade správ podľa článku 173 (46) a sedem mesiacov pri ročných správach o monitorovaní v období od roku 2002 do roku 2005). Keďže boli tieto informácie neustále predkladané neskoro, využívali sa len minimálne. |
| --- | --- |

75.

To potvrdzujú aj výrazné omeškania pri predkladaní správ v súlade s článkom 173 a ročných správ o monitorovaní (až 16 mesiacov v prípade správ podľa článku 173 (46) a sedem mesiacov pri ročných správach o monitorovaní v období od roku 2002 do roku 2005). Keďže boli tieto informácie neustále predkladané neskoro, využívali sa len minimálne.

Neúčinný prístup k zbieraniu údajov od účastníkov

| 76. | Od 5. RP Komisia systematicky zmluvne zaväzovala účastníkov, aby predkladali údaje potrebné na meranie dosiahnutých cieľov programu z hľadiska výstupov, účinkov a dosahu. Robila to týmito spôsobmi:






  — | v rámci 5. RP museli účastníci predložiť „plán technologickej implementácie“ spolu so záverečnou správou po ukončení projektu. Tieto dokumenty mali často nízku kvalitu, prípadne neboli predložené vôbec, |
| --- | --- | --- |

76.

Od 5. RP Komisia systematicky zmluvne zaväzovala účastníkov, aby predkladali údaje potrebné na meranie dosiahnutých cieľov programu z hľadiska výstupov, účinkov a dosahu. Robila to týmito spôsobmi:

—

v rámci 5. RP museli účastníci predložiť „plán technologickej implementácie“ spolu so záverečnou správou po ukončení projektu. Tieto dokumenty mali často nízku kvalitu, prípadne neboli predložené vôbec,

| — | v rámci 6. RP museli účastníci vypracovať „plán šírenia a využívania poznatkov“ a pri predkladaní ročných technických správ museli vyplniť štandardizovaný dotazník o sociálno-ekonomických otázkach. |
| --- | --- |

—

v rámci 6. RP museli účastníci vypracovať „plán šírenia a využívania poznatkov“ a pri predkladaní ročných technických správ museli vyplniť štandardizovaný dotazník o sociálno-ekonomických otázkach.

| 77. | Tieto zmluvné požiadavky na predkladanie údajov pre účastníkov predstavovali zbytočnú administratívnu záťaž. Napríklad údaje v ročnom dotazníku k 6. RP sa zhromažďujú omnoho častejšie, než je potrebné, a z celej vzorky projektov, pričom by postačovala reprezentatívna vzorka. To môže viesť k „vyčerpaniu v dôsledku hodnotenia“. Tieto informácie sa navyše zbierali v nevhodnom čase. Mnohé z dôležitých aspektov, kvôli ktorým sa údaje zhromažďujú, majú strednodobý alebo dlhodobý charakter, takže zbieranie údajov počas zmluvného trvania projektu je vo svojej podstate predčasné (47). Preto mali informácie získané prostredníctvom týchto nástrojov pre hodnotenia v rámci 5. RP a 6. RP len malé praktické využitie. |
| --- | --- |

77.

Tieto zmluvné požiadavky na predkladanie údajov pre účastníkov predstavovali zbytočnú administratívnu záťaž. Napríklad údaje v ročnom dotazníku k 6. RP sa zhromažďujú omnoho častejšie, než je potrebné, a z celej vzorky projektov, pričom by postačovala reprezentatívna vzorka. To môže viesť k „vyčerpaniu v dôsledku hodnotenia“. Tieto informácie sa navyše zbierali v nevhodnom čase. Mnohé z dôležitých aspektov, kvôli ktorým sa údaje zhromažďujú, majú strednodobý alebo dlhodobý charakter, takže zbieranie údajov počas zmluvného trvania projektu je vo svojej podstate predčasné (47). Preto mali informácie získané prostredníctvom týchto nástrojov pre hodnotenia v rámci 5. RP a 6. RP len malé praktické využitie.

| 78. | Avšak v rámci žiadneho zavedeného systému sa nestanovuje, aby sa informácie zbierali na konci projektu (alebo krátko po ňom) štandardizovaným spôsobom. Partneri počas rozhovorov navrhli, aby tieto informácie zahŕňali aj dosiahnutie cieľov projektu, plánovaných (a neplánovaných) výsledkov a údaje o tom, či účastníci vnímali pridanú hodnotu Spoločenstva. Tieto informácie môžu tiež tvoriť základ vonkajších kontrol ukončených projektov (48). |
| --- | --- |

78.

Avšak v rámci žiadneho zavedeného systému sa nestanovuje, aby sa informácie zbierali na konci projektu (alebo krátko po ňom) štandardizovaným spôsobom. Partneri počas rozhovorov navrhli, aby tieto informácie zahŕňali aj dosiahnutie cieľov projektu, plánovaných (a neplánovaných) výsledkov a údaje o tom, či účastníci vnímali pridanú hodnotu Spoločenstva. Tieto informácie môžu tiež tvoriť základ vonkajších kontrol ukončených projektov (48).

| 79. | Spolu s rozsiahlejším využitím scientometrických prístupov (napríklad citačnej analýzy) pri hodnotení výsledkov projektov (pozri bod 83) to môže pre Komisiu predstavovať základ na posunutie smerom k systému financovania činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja spolufinancovaných Spoločenstvom, ktorý je viac zameraný na výsledky (49). |
| --- | --- |

79.

Spolu s rozsiahlejším využitím scientometrických prístupov (napríklad citačnej analýzy) pri hodnotení výsledkov projektov (pozri bod 83) to môže pre Komisiu predstavovať základ na posunutie smerom k systému financovania činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja spolufinancovaných Spoločenstvom, ktorý je viac zameraný na výsledky (49).

Ostatné zdroje údajov sa nevyužívali dostatočne

| 80. | Ostatné existujúce zdroje údajov v rámci Komisie a členských štátov sa nevyužívali dostatočne [napr. databázy národných programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja a financujúcich agentúr a Informačnej služby Spoločenstva pre výskum a vývoj (CORDIS), ktorú riadi Úrad pre publikácie (50)]. |
| --- | --- |

80.

Ostatné existujúce zdroje údajov v rámci Komisie a členských štátov sa nevyužívali dostatočne [napr. databázy národných programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja a financujúcich agentúr a Informačnej služby Spoločenstva pre výskum a vývoj (CORDIS), ktorú riadi Úrad pre publikácie (50)].

Hodnotiace štúdie vypracované Komisiou

Správy, ktoré preskúmal Dvor audítorov

| 81. | Dvor audítorov preskúmal 86 hodnotiacich štúdií, ktoré vypracovala Komisia (alebo boli vypracované v jej mene) od roku 2000. Obsahovali všetkých 36 štúdií, ktoré tvoria základ päťročných posúdení uverejnených v roku 2004, a ďalších 50 štúdií vypracovaných odvtedy. Z tohto počtu sa môže len 23 štúdií považovať za skutočné hodnotenia rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich (pozri obrázok 5).
  Obrázok 5
  Prehľad hodnotiacich štúdií vypracovaných Komisiou (alebo v jej mene) od roku 2000 do roku 2006








  Typ štúdií | Počet | Opis |
| --- | --- | --- | --- |
| Hodnotenie činností rámcových programov | 23 | Hodnotiace štúdie






  — | založené na známych metódach (51), |

81.

Dvor audítorov preskúmal 86 hodnotiacich štúdií, ktoré vypracovala Komisia (alebo boli vypracované v jej mene) od roku 2000. Obsahovali všetkých 36 štúdií, ktoré tvoria základ päťročných posúdení uverejnených v roku 2004, a ďalších 50 štúdií vypracovaných odvtedy. Z tohto počtu sa môže len 23 štúdií považovať za skutočné hodnotenia rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich (pozri obrázok 5).

Obrázok 5

Prehľad hodnotiacich štúdií vypracovaných Komisiou (alebo v jej mene) od roku 2000 do roku 2006

Typ štúdií

Počet

Opis

Hodnotenie činností rámcových programov

23

Hodnotiace štúdie

—

založené na známych metódach (51),

| — | zahrňujú konkrétnu zmienku o programových cieľoch a o tom, v akej miere boli splnené. |
| --- | --- |

—

zahrňujú konkrétnu zmienku o programových cieľoch a o tom, v akej miere boli splnené.

Národné hodnotenia dosahu uskutočnené na úrovni členských štátov

12

Štúdie vypracované členskými štátmi, ktoré sa týkajú hlavne miery účasti v členských štátoch, a nie záverov o programových cieľoch.

Metodické štúdie

5

Štúdie, ktorých vypracovanie organizovala Komisia s cieľom vytvoriť hodnotiace metódy.

Štúdie európskej krajiny z hľadiska výskumu a technologického rozvoja

2

Štúdie týkajúce sa kontextuálnych analýz v súvislosti s oblasťou výskumu v Európe, nie však rámcových programov. Najmä sa neuvádzajú žiadne priame zmienky o účinku, ktorý majú rámcové programy na národné systémy výskumu a inovácie.

Neanalytické deskriptívne a štatistické dokumenty

33

Dokumenty, ktoré sa spravidla veľmi nepriamo týkajú činností rámcových programov, a často sa v nich činnosti len opisujú, no neanalyzujú.

Iné dokumenty

11

Rôzne dokumenty, ktoré sa týkajú otázok všeobecného politického záujmu, nie však preskúmania rámcových programov v tomto kontexte.

Hodnotenia zamerané skôr na monitorovanie, ako na účinky a dosah

| 82. | Z metaanalýzy týchto špecifických hodnotiacich štúdií, ktorú uskutočnil Dvor audítorov, vyplynuli tieto dve hlavné pripomienky:






  — | hoci mnohé štúdie obsahujú závery, ktoré sú v protiklade s programovými cieľmi, ich prezentácia je nejasná a čitateľa nepresvedčia, že v hodnotení sa skutočne riešil daný problém. Dôvodom je, že absencia jasných programových cieľov rozhodujúcim spôsobom ohrozuje tento proces (pozri bod 28), |
| --- | --- | --- |

82.

Z metaanalýzy týchto špecifických hodnotiacich štúdií, ktorú uskutočnil Dvor audítorov, vyplynuli tieto dve hlavné pripomienky:

—

hoci mnohé štúdie obsahujú závery, ktoré sú v protiklade s programovými cieľmi, ich prezentácia je nejasná a čitateľa nepresvedčia, že v hodnotení sa skutočne riešil daný problém. Dôvodom je, že absencia jasných programových cieľov rozhodujúcim spôsobom ohrozuje tento proces (pozri bod 28),

| — | mnohé dokumenty namiesto toho, aby obsahovali hodnotenie účinkov a dosahu rámcových programov alebo špecifických programov (a podprogramov) v rámci nich, sú opisné, a v lepšom prípade sa zameriavajú len na bezprostredné výstupy projektu a záležitosti týkajúce sa projektového riadenia. Tieto správy neobsahujú dostatočne presvedčivé dôkazy o účinkoch a dosahu. |
| --- | --- |

—

mnohé dokumenty namiesto toho, aby obsahovali hodnotenie účinkov a dosahu rámcových programov alebo špecifických programov (a podprogramov) v rámci nich, sú opisné, a v lepšom prípade sa zameriavajú len na bezprostredné výstupy projektu a záležitosti týkajúce sa projektového riadenia. Tieto správy neobsahujú dostatočne presvedčivé dôkazy o účinkoch a dosahu.

Nedostatočné zameranie na vytváranie inovatívnych metód

| 83. | Pri hodnoteniach uskutočnených v období od roku 2000 do roku 2006 prevládalo používanie tradičných metód a techník (najmä prieskumov, preskúmania dokumentov a rozhovorov) (pozri obrázok 6). Okrem toho sa nevyužilo (alebo sa využili len veľmi zriedka) niekoľko sofistikovaných, avšak už zavedených hodnotiacich metód a techník, konkrétne:






  — | scientometrické prístupy (napríklad citačná analýza) (52), |
| --- | --- | --- |

83.

Pri hodnoteniach uskutočnených v období od roku 2000 do roku 2006 prevládalo používanie tradičných metód a techník (najmä prieskumov, preskúmania dokumentov a rozhovorov) (pozri obrázok 6). Okrem toho sa nevyužilo (alebo sa využili len veľmi zriedka) niekoľko sofistikovaných, avšak už zavedených hodnotiacich metód a techník, konkrétne:

—

scientometrické prístupy (napríklad citačná analýza) (52),

| — | kvantitatívne modely (napríklad analýza efektívnosti z hľadiska nákladov, analýza účinnosti z hľadiska nákladov a analýza nákladov a výnosov) (53), |
| --- | --- |

—

kvantitatívne modely (napríklad analýza efektívnosti z hľadiska nákladov, analýza účinnosti z hľadiska nákladov a analýza nákladov a výnosov) (53),

| — | účastnícke modely (alebo modely správania) (ktoré sa sústreďujú na hľadiská zúčastnených strán zásahu, napríklad charakteristiky výskumných sietí a ich zmeny v ďalšom období). |
| --- | --- |

—

účastnícke modely (alebo modely správania) (ktoré sa sústreďujú na hľadiská zúčastnených strán zásahu, napríklad charakteristiky výskumných sietí a ich zmeny v ďalšom období).

Image

| 84. | Hodnotiace štúdie, ktoré sú snahou riešiť niektoré metodické ťažkosti pri hodnotení opatrení verejnej pomoci v oblasti výskumu (pozri prílohu I), sa využili len v minimálnom počte prípadov:






  — | nedávno sa ukončili dve štúdie o intervenčnej logike (54), |
| --- | --- | --- |

84.

Hodnotiace štúdie, ktoré sú snahou riešiť niektoré metodické ťažkosti pri hodnotení opatrení verejnej pomoci v oblasti výskumu (pozri prílohu I), sa využili len v minimálnom počte prípadov:

—

nedávno sa ukončili dve štúdie o intervenčnej logike (54),

| — | len v prípade troch štúdií bola vyvinutá snaha posúdiť účinok financovania Spoločenstva na správanie siete výskumných organizácií na paneurópskej úrovni (55), a to napriek tomu, že predpoklad pozitívnych účinkov vytvárania sietí je stredobodom konceptu Európskeho výskumného priestoru, |
| --- | --- |

—

len v prípade troch štúdií bola vyvinutá snaha posúdiť účinok financovania Spoločenstva na správanie siete výskumných organizácií na paneurópskej úrovni (55), a to napriek tomu, že predpoklad pozitívnych účinkov vytvárania sietí je stredobodom konceptu Európskeho výskumného priestoru,

| — | len v jednom prípade bola vyvinutá snaha o vyvodenie záverov týkajúcich sa dosiahnutých výsledkov na úrovni programu (alebo podprogramu) na základe kombinácie zhromaždených analýz hodnotení uskutočnených na úrovni projektov a ostatných hodnotiacich techník (56) a |
| --- | --- |

—

len v jednom prípade bola vyvinutá snaha o vyvodenie záverov týkajúcich sa dosiahnutých výsledkov na úrovni programu (alebo podprogramu) na základe kombinácie zhromaždených analýz hodnotení uskutočnených na úrovni projektov a ostatných hodnotiacich techník (56) a

| — | o použití iných metód, napríklad „kontrafaktuálneho“ prístupu (alebo prístupu „kontrolných skupín“), sa nenašli žiadne dôkazy. Tento prístup by bol obzvlášť užitočný na ilustráciu pridanej hodnoty programov na úrovni Spoločenstva v porovnaní so situáciou bez akéhokoľvek zásahu (alebo zásahu na národnej alebo regionálnej úrovni). |
| --- | --- |

—

o použití iných metód, napríklad „kontrafaktuálneho“ prístupu (alebo prístupu „kontrolných skupín“), sa nenašli žiadne dôkazy. Tento prístup by bol obzvlášť užitočný na ilustráciu pridanej hodnoty programov na úrovni Spoločenstva v porovnaní so situáciou bez akéhokoľvek zásahu (alebo zásahu na národnej alebo regionálnej úrovni).

| 85. | Partneri pri rozhovoroch s Dvorom audítorov vyjadrili názor, že užitočnosť a relevantnosť hodnotení Komisie možno zlepšiť. Z uvedeného vyplýva potreba ďalšieho metodického rozvoja, aby sa systém hodnotenia mohol vyvinúť tak, aby zohľadnil meniaci sa charakter rámcových programov (pozri bod 7) (57). |
| --- | --- |

85.

Partneri pri rozhovoroch s Dvorom audítorov vyjadrili názor, že užitočnosť a relevantnosť hodnotení Komisie možno zlepšiť. Z uvedeného vyplýva potreba ďalšieho metodického rozvoja, aby sa systém hodnotenia mohol vyvinúť tak, aby zohľadnil meniaci sa charakter rámcových programov (pozri bod 7) (57).

Na základe štúdií špecifických hodnotení Komisie nebolo možné riešiť náročné otázky uvedené v päťročných posúdeniach

| 86. | Príkladom toho sú aj výrazné problémy, ktorým čelila pracovná skupina pre päťročné posúdenie (58), pri odpovediach na hodnotiace otázky stanovené v zadávacích podmienkach. Mnohé z týchto náročných otázok nebolo možné vôbec riešiť pre chýbajúce vhodné štúdie, ktoré by vopred vypracovala Komisia (alebo by sa vypracovali v jej mene), a pretože členovia pracovných skupín nemali možnosť nariadiť včasné vypracovanie takýchto štúdií (pozri obrázok 7).
  Obrázok 7
  Riešenie hodnotiacich otázok v päťročnom posudzovaní | Hodnotiaca otázka | Riešila sa otázka v správe? |
| --- | --- | --- | --- |
| IMPLEMENTÁCIA | Vykonávali sa činnosti efektívne? | čiastočne |
| Boli činnosti efektívne z hľadiska nákladov? | čiastočne |
| Boli činnosti najlepším spôsobom dosiahnutia stanovených cieľov? | nie |
| Boli celkový rámec politiky (vrátane pravidiel účasti a uzatvárania zmlúv), nástroje politiky a modality implementácie zrozumiteľné, primerané a účinné? | nie |
| Boli úroveň financovania a ostatné dostupné zdroje dostatočné? | nie |
| Dokázali cieľové priemyselné a výskumné komunity, vrátane malých a stredných podnikov, vhodne reagovať? | áno |
| DOSIAHNUTÉ VÝSLEDKY | Splnili sa prostredníctvom činností príslušné ciele a do akej miery sa dosiahli neočakávané výsledky? | nie |
| Aké sú hlavné výsledky, najmä z hľadiska vedeckých, technologických, sociálno-ekonomických a environmentálnych výstupov, z hľadiska medzinárodnej spolupráce, prenosu informácií a inovácií, prenormatívnych činností, dostupnosti, šírenia a prijatia výsledkov výskumu, rozvoja ľudských zdrojov, mobility a odborného vzdelávania a z hľadiska podpory a zlepšovania koordinácie výskumných činností? | nie |
| Boli výsledky a ich účinky vcelku uspokojivé z hľadiska priamych a nepriamych príjemcov a zúčastnených strán? | nie |
| Bola príslušným priemyselným a výskumným komunitám, vrátane malých a stredných podnikov venovaná uspokojivá pozornosť? | áno |
| Ako a v akej miere sa prostredníctvom činností prispelo k zlepšeniu konkurencieschopnosti EÚ v oblasti výskumu na medzinárodnej úrovni? Dosiahla EÚ prvenstvo v špecifickej oblasti výskumu? | čiastočne |
| Ako a v akej miere sa prostredníctvom činností prispelo k politikám EÚ vo všeobecnosti a k stratégii EÚ v oblasti udržateľného rozvoja? | nie |
| Existuje dôkaz o štrukturálnej zmene, vrátane vytvárania sietí, integrácie a koordinácie výskumu na národnej a medzinárodnej úrovni, v dôsledku výskumných činností Spoločenstva? | nie |
| Boli programy efektívne, účinné a hospodárne? Mali činnosti pretrvávajúci dosah? | nie |
| VÝVOJ A PERSPEKTÍVY DO BUDÚCNOSTI | Ako sa rámcové programy vyvíjali z hľadiska základnej logiky, cieľov, tematických priorít, rovnováhy medzi prioritami zostavenými zdola nahor a opačným smerom a medzi základným a aplikovaným výskumom, z hľadiska nástrojov, európskej pridanej hodnoty a ďalšieho dosahu, konkrétne s ohľadom na vytvorenie koncepcie Európskeho výskumného priestoru, lisabonských cieľov a hlavných medzinárodných hospodárskych a výskumných porovnávacích štandardov? | áno |
| Ako sa prostredníctvom rámcových programov dosiahla európska pridaná hodnota? | áno |
| Je možné európsku pridanú hodnotu dosiahnuť aj prostredníctvom iných medzinárodných a národných mechanizmov? | nie |
| Sú politické ciele, priority, nástroje a trvanie programu vhodné pre budúcnosť? | áno |

86.

Príkladom toho sú aj výrazné problémy, ktorým čelila pracovná skupina pre päťročné posúdenie (58), pri odpovediach na hodnotiace otázky stanovené v zadávacích podmienkach. Mnohé z týchto náročných otázok nebolo možné vôbec riešiť pre chýbajúce vhodné štúdie, ktoré by vopred vypracovala Komisia (alebo by sa vypracovali v jej mene), a pretože členovia pracovných skupín nemali možnosť nariadiť včasné vypracovanie takýchto štúdií (pozri obrázok 7).

Obrázok 7

Riešenie hodnotiacich otázok v päťročnom posudzovaní

Hodnotiaca otázka

Riešila sa otázka v správe?

IMPLEMENTÁCIA

Vykonávali sa činnosti efektívne?

čiastočne

Boli činnosti efektívne z hľadiska nákladov?

čiastočne

Boli činnosti najlepším spôsobom dosiahnutia stanovených cieľov?

nie

Boli celkový rámec politiky (vrátane pravidiel účasti a uzatvárania zmlúv), nástroje politiky a modality implementácie zrozumiteľné, primerané a účinné?

nie

Boli úroveň financovania a ostatné dostupné zdroje dostatočné?

nie

Dokázali cieľové priemyselné a výskumné komunity, vrátane malých a stredných podnikov, vhodne reagovať?

áno

DOSIAHNUTÉ VÝSLEDKY

Splnili sa prostredníctvom činností príslušné ciele a do akej miery sa dosiahli neočakávané výsledky?

nie

Aké sú hlavné výsledky, najmä z hľadiska vedeckých, technologických, sociálno-ekonomických a environmentálnych výstupov, z hľadiska medzinárodnej spolupráce, prenosu informácií a inovácií, prenormatívnych činností, dostupnosti, šírenia a prijatia výsledkov výskumu, rozvoja ľudských zdrojov, mobility a odborného vzdelávania a z hľadiska podpory a zlepšovania koordinácie výskumných činností?

nie

Boli výsledky a ich účinky vcelku uspokojivé z hľadiska priamych a nepriamych príjemcov a zúčastnených strán?

nie

Bola príslušným priemyselným a výskumným komunitám, vrátane malých a stredných podnikov venovaná uspokojivá pozornosť?

áno

Ako a v akej miere sa prostredníctvom činností prispelo k zlepšeniu konkurencieschopnosti EÚ v oblasti výskumu na medzinárodnej úrovni? Dosiahla EÚ prvenstvo v špecifickej oblasti výskumu?

čiastočne

Ako a v akej miere sa prostredníctvom činností prispelo k politikám EÚ vo všeobecnosti a k stratégii EÚ v oblasti udržateľného rozvoja?

nie

Existuje dôkaz o štrukturálnej zmene, vrátane vytvárania sietí, integrácie a koordinácie výskumu na národnej a medzinárodnej úrovni, v dôsledku výskumných činností Spoločenstva?

nie

Boli programy efektívne, účinné a hospodárne? Mali činnosti pretrvávajúci dosah?

nie

VÝVOJ A PERSPEKTÍVY DO BUDÚCNOSTI

Ako sa rámcové programy vyvíjali z hľadiska základnej logiky, cieľov, tematických priorít, rovnováhy medzi prioritami zostavenými zdola nahor a opačným smerom a medzi základným a aplikovaným výskumom, z hľadiska nástrojov, európskej pridanej hodnoty a ďalšieho dosahu, konkrétne s ohľadom na vytvorenie koncepcie Európskeho výskumného priestoru, lisabonských cieľov a hlavných medzinárodných hospodárskych a výskumných porovnávacích štandardov?

áno

Ako sa prostredníctvom rámcových programov dosiahla európska pridaná hodnota?

áno

Je možné európsku pridanú hodnotu dosiahnuť aj prostredníctvom iných medzinárodných a národných mechanizmov?

nie

Sú politické ciele, priority, nástroje a trvanie programu vhodné pre budúcnosť?

áno

| 87. | Ďalej treba poznamenať, že členovia pracovných skupín boli schopní odpovedať na otázky stanovené v zadávacích podmienkach len pri tých aspektoch, pre ktoré sa v programe definovali jasné a vyčísliteľné ciele (napríklad podiel účasti malých a stredných podnikov). |
| --- | --- |

87.

Ďalej treba poznamenať, že členovia pracovných skupín boli schopní odpovedať na otázky stanovené v zadávacích podmienkach len pri tých aspektoch, pre ktoré sa v programe definovali jasné a vyčísliteľné ciele (napríklad podiel účasti malých a stredných podnikov).

Hodnotenia rámcových programov na národnej úrovni

| 88. | Niekoľko členských štátov a pridružených krajín vykonáva vlastné hodnotenia rámcových programov na národnej úrovni, pri ktorých sa riešia relevantné a zaujímavé otázky z ich vlastného hľadiska (59). Za posledných osem rokov sa v deviatich členských štátoch a jednej pridruženej krajine vypracovalo 14 takýchto správ. |
| --- | --- |

88.

Niekoľko členských štátov a pridružených krajín vykonáva vlastné hodnotenia rámcových programov na národnej úrovni, pri ktorých sa riešia relevantné a zaujímavé otázky z ich vlastného hľadiska (59). Za posledných osem rokov sa v deviatich členských štátoch a jednej pridruženej krajine vypracovalo 14 takýchto správ.

| 89. | Hoci Komisia, pokiaľ je to možné, podporuje štandardizované prístupy, tieto národné štúdie dosahu sú veľmi rôznorodé (60). Keďže tieto štáty nepoužívajú harmonizovanú metódu, možnosti spájania, kombinovania a porovnávania výsledkov sú obmedzené. Vzhľadom na ich národný charakter môžu tieto štúdie okrem toho len čiastočne zachytiť dimenziu európskej spolupráce. |
| --- | --- |

89.

Hoci Komisia, pokiaľ je to možné, podporuje štandardizované prístupy, tieto národné štúdie dosahu sú veľmi rôznorodé (60). Keďže tieto štáty nepoužívajú harmonizovanú metódu, možnosti spájania, kombinovania a porovnávania výsledkov sú obmedzené. Vzhľadom na ich národný charakter môžu tieto štúdie okrem toho len čiastočne zachytiť dimenziu európskej spolupráce.

| 90. | V Zelenej knihe Európskeho výskumného priestoru v roku 2007 Komisia argumentovala, že je nevyhnutné, aby boli na úrovni ERA k dispozícii presné analýzy dosahu a efektívnosti činností a politík v oblasti výskumu, vrátane analýz členských štátov a EÚ. Komisia takisto uznala, že súčasné mechanizmy nepostačujú na riešenie tejto výzvy, pretože na každej úrovni pomoci sa hodnotenia vykonávali nezávisle od ostatných (61). |
| --- | --- |

90.

V Zelenej knihe Európskeho výskumného priestoru v roku 2007 Komisia argumentovala, že je nevyhnutné, aby boli na úrovni ERA k dispozícii presné analýzy dosahu a efektívnosti činností a politík v oblasti výskumu, vrátane analýz členských štátov a EÚ. Komisia takisto uznala, že súčasné mechanizmy nepostačujú na riešenie tejto výzvy, pretože na každej úrovni pomoci sa hodnotenia vykonávali nezávisle od ostatných (61).

Odporúčania

91.

| 91. | Komisia by mala vypracovať príručku na hodnotenie činností financovaných v rámci rámcových programov, ktorá by zahŕňala definície kľúčových konceptov a terminológie a stanovenie radu vhodných metód pre určité hodnotiace činnosti. Táto príručka by mala vychádzať z existujúcich usmernení a nástrojov a mala by byť pravidelne aktualizovaná. |
| --- | --- |

Komisia by mala vypracovať príručku na hodnotenie činností financovaných v rámci rámcových programov, ktorá by zahŕňala definície kľúčových konceptov a terminológie a stanovenie radu vhodných metód pre určité hodnotiace činnosti. Táto príručka by mala vychádzať z existujúcich usmernení a nástrojov a mala by byť pravidelne aktualizovaná.

| 92. | Komisia by mala definovať svoje informačné potreby, pričom by zohľadnila potrebu znížiť administratívnu záťaž na účastníkov. |
| --- | --- |

92.

Komisia by mala definovať svoje informačné potreby, pričom by zohľadnila potrebu znížiť administratívnu záťaž na účastníkov.

| 93. | Komisia by mala včas poskytovať informácie o monitorovaní implementácie rámcových programov. V súlade s požiadavkami pravidiel účasti na 7. RP by sa mali bezodkladne riešiť problémy v súvislosti s informačnými systémami Komisie na spravovanie údajov o riadení projektu a účastníkoch. |
| --- | --- |

93.

Komisia by mala včas poskytovať informácie o monitorovaní implementácie rámcových programov. V súlade s požiadavkami pravidiel účasti na 7. RP by sa mali bezodkladne riešiť problémy v súvislosti s informačnými systémami Komisie na spravovanie údajov o riadení projektu a účastníkoch.

| 94. | Mali by sa výrazne obmedziť povinnosti účastníkov voči Komisii v súvislosti s predkladaním správ a prieskumy by sa mali vykonávať len na základe vzorky. Zmluvná požiadavka o predkladaní údajov o dosahu založených na ukazovateľoch a týkajúcich sa všetkých projektov by mala byť nahradená krátkym sebahodnotením pri ukončení projektu. |
| --- | --- |

94.

Mali by sa výrazne obmedziť povinnosti účastníkov voči Komisii v súvislosti s predkladaním správ a prieskumy by sa mali vykonávať len na základe vzorky. Zmluvná požiadavka o predkladaní údajov o dosahu založených na ukazovateľoch a týkajúcich sa všetkých projektov by mala byť nahradená krátkym sebahodnotením pri ukončení projektu.

| 95. | Komisia by mala pri vlastných hodnoteniach viac využívať existujúce dodatočné zdroje relevantných údajov (ako v rámci Komisie, tak aj v členských štátoch). |
| --- | --- |

95.

Komisia by mala pri vlastných hodnoteniach viac využívať existujúce dodatočné zdroje relevantných údajov (ako v rámci Komisie, tak aj v členských štátoch).

| 96. | Takisto by mala využiť celý rad dostupných hodnotiacich techník. Okrem toho by mala podporovať rozvoj inovatívnych prístupov na riešenie metodických ťažkostí, ktoré sú späté s hodnotením verejnej pomoci v oblasti výskumu (pozri prílohu I), a využiť tieto prístupy pri vlastných hodnoteniach. |
| --- | --- |

96.

Takisto by mala využiť celý rad dostupných hodnotiacich techník. Okrem toho by mala podporovať rozvoj inovatívnych prístupov na riešenie metodických ťažkostí, ktoré sú späté s hodnotením verejnej pomoci v oblasti výskumu (pozri prílohu I), a využiť tieto prístupy pri vlastných hodnoteniach.

| 97. | Komisia by mala prekonzultovať s členskými štátmi spôsob maximalizácie prínosov hodnotení rámcových programov uskutočnených na národnej úrovni. |
| --- | --- |

97.

Komisia by mala prekonzultovať s členskými štátmi spôsob maximalizácie prínosov hodnotení rámcových programov uskutočnených na národnej úrovni.

Šírenie a využívanie zistení hodnotenia

| 98. | Z hodnotenia by mali vyplynúť relevantné informácie a analýza, ktoré by sa mohli účinne využiť pri riadení programu a vytváraní politiky. Hodnotenie by konkrétne malo tvoriť základ úvahy o silných stránkach a nedostatkoch opatrení verejnej pomoci, čo je nevyhnutným predpokladom poučení pre budúcnosť. Dvor audítorov skontroloval, do akej miery boli hodnotenia vhodne načasované, či boli zistenia oznámené a šírené medzi partnermi mimo Komisie a či Komisia zohľadnila odporúčania pri prehodnocovaní prebiehajúcich programov (learning programmes). |
| --- | --- |

98.

Z hodnotenia by mali vyplynúť relevantné informácie a analýza, ktoré by sa mohli účinne využiť pri riadení programu a vytváraní politiky. Hodnotenie by konkrétne malo tvoriť základ úvahy o silných stránkach a nedostatkoch opatrení verejnej pomoci, čo je nevyhnutným predpokladom poučení pre budúcnosť. Dvor audítorov skontroloval, do akej miery boli hodnotenia vhodne načasované, či boli zistenia oznámené a šírené medzi partnermi mimo Komisie a či Komisia zohľadnila odporúčania pri prehodnocovaní prebiehajúcich programov (learning programmes).

Pri načasovaní hodnotení sa nezohľadnil typ informácií, ktoré bolo možné realisticky očakávať

| 99. | Dvor audítorov uznáva, že niektoré typy analýz si vyžadujú dlhodobejšiu perspektívu (napr. hodnotenie účinkov a sociálno-ekonomického dosahu) a isté aspekty sa vzťahujú na konkrétne programovacie obdobie (napr. programové ciele, aj v rámci príslušnej vedeckej oblasti), kým o ostatných to neplatí (pozri obrázok 8). Komisia však pri svojich hodnotiacich činnostiach neprijala prístup, pri ktorom by sa zohľadnili tieto časové horizonty. |
| --- | --- |

99.

Dvor audítorov uznáva, že niektoré typy analýz si vyžadujú dlhodobejšiu perspektívu (napr. hodnotenie účinkov a sociálno-ekonomického dosahu) a isté aspekty sa vzťahujú na konkrétne programovacie obdobie (napr. programové ciele, aj v rámci príslušnej vedeckej oblasti), kým o ostatných to neplatí (pozri obrázok 8). Komisia však pri svojich hodnotiacich činnostiach neprijala prístup, pri ktorom by sa zohľadnili tieto časové horizonty.

| 100. | V právnej úprave sa požaduje, aby sa hlavné hodnotiace činnosti Komisie sústreďovali len na päť rokov pred päťročným posúdením, čím by pokrývali časti dvoch po sebe nasledujúcich programovacích období. Strednodobé účinky a dosah sa preto posudzovali len minimálne. V dôsledku toho boli päťročné posúdenia vo všeobecnosti zamerané hlavne na monitorovacie aspekty, otázky týkajúce sa návrhu krátkodobých programov a všeobecných pripomienok o orientácii rámcových programov. Dvor audítorov víta skutočnosť, že v právnej úprave k 7. RP sa už nevyžaduje vykonávanie päťročných posúdení ani hodnotenie akéhokoľvek iného vopred definovaného obdobia.
  Obrázok 8
  Otázky týkajúce sa monitorovania a hodnotenia podľa rôznych časových horizontov







  Monitorovanie implementácie programu

  (prebiehajúce) | — | Otázky týkajúce sa riadenia programu (napr. čas na uzatvorenie zmluvy, čas na vykonanie platby, miera účasti a miera vybratých návrhov, plnenie rozpočtu, miery financovania atď.) |
| --- | --- | --- | --- |

100.

V právnej úprave sa požaduje, aby sa hlavné hodnotiace činnosti Komisie sústreďovali len na päť rokov pred päťročným posúdením, čím by pokrývali časti dvoch po sebe nasledujúcich programovacích období. Strednodobé účinky a dosah sa preto posudzovali len minimálne. V dôsledku toho boli päťročné posúdenia vo všeobecnosti zamerané hlavne na monitorovacie aspekty, otázky týkajúce sa návrhu krátkodobých programov a všeobecných pripomienok o orientácii rámcových programov. Dvor audítorov víta skutočnosť, že v právnej úprave k 7. RP sa už nevyžaduje vykonávanie päťročných posúdení ani hodnotenie akéhokoľvek iného vopred definovaného obdobia.

Obrázok 8

Otázky týkajúce sa monitorovania a hodnotenia podľa rôznych časových horizontov

Monitorovanie implementácie programu

(prebiehajúce)

—

Otázky týkajúce sa riadenia programu (napr. čas na uzatvorenie zmluvy, čas na vykonanie platby, miera účasti a miera vybratých návrhov, plnenie rozpočtu, miery financovania atď.)

Hodnotenie

krátkodobé

(najskôr napríklad po roku až dvoch rokoch)

| — | Otázky týkajúce sa riadenia programu (napr. efektívnosť administratívnych postupov) |
| --- | --- |

—

Otázky týkajúce sa riadenia programu (napr. efektívnosť administratívnych postupov)

| — | Otázky týkajúce sa návrhu programu (napr. dostupnosť a flexibilita nástrojov, prekážky účasti, vplyv neúspechu pri výzvach na predkladanie návrhov atď.) |
| --- | --- |

—

Otázky týkajúce sa návrhu programu (napr. dostupnosť a flexibilita nástrojov, prekážky účasti, vplyv neúspechu pri výzvach na predkladanie návrhov atď.)

| — | Analýza účastníckeho profilu (v tejto fáze hlavne kvantitatívna) |
| --- | --- |

—

Analýza účastníckeho profilu (v tejto fáze hlavne kvantitatívna)

Hodnotenie

strednodobé

(napríklad po siedmich rokoch)

| — | Otázky týkajúce sa návrhu programu (napr. účinnosť nástrojov) |
| --- | --- |

—

Otázky týkajúce sa návrhu programu (napr. účinnosť nástrojov)

| — | Analýza účasti (kombinácia kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektov, napr. analýza výskumných sietí, dosah na správanie vedcov atď.) |
| --- | --- |

—

Analýza účasti (kombinácia kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektov, napr. analýza výskumných sietí, dosah na správanie vedcov atď.)

| — | Analýza výstupov projektu
   (62)(napr. publikácie, vedecké práce, patenty, licencie, prototypy, vyškolení vedci atď.) |
| --- | --- |

—

Analýza výstupov projektu
   (62)(napr. publikácie, vedecké práce, patenty, licencie, prototypy, vyškolení vedci atď.)

Hodnotenie

dlhodobé

(napríklad po viac než desiatich rokoch)

| — | Posúdenie účinkov a dosahu |
| --- | --- |

—

Posúdenie účinkov a dosahu

Zdroj: Európsky dvor audítorov.

| 101. | Experti Komisie tiež poukázali na nedostatky päťročných posúdení pri hodnotení účinkov a dosahu rámcových programov:






  — | pracovná skupina pre päťročné posúdenie v roku 2004 uviedla, že „... hodnotenie by sa malo týkať a dostatočne sa zameriavať na dlhodobé, ako aj krátkodobé otázky“ a „... mohli by sa uvoľniť zdroje [...] na ambicióznejšie dlhodobé hodnotiace štúdie, v rámci ktorých by sa systematickejšie preskúmali štrukturálne a širšie sociálno-ekonomické otázky“ (63), |
| --- | --- | --- |

101.

Experti Komisie tiež poukázali na nedostatky päťročných posúdení pri hodnotení účinkov a dosahu rámcových programov:

—

pracovná skupina pre päťročné posúdenie v roku 2004 uviedla, že „... hodnotenie by sa malo týkať a dostatočne sa zameriavať na dlhodobé, ako aj krátkodobé otázky“ a „... mohli by sa uvoľniť zdroje [...] na ambicióznejšie dlhodobé hodnotiace štúdie, v rámci ktorých by sa systematickejšie preskúmali štrukturálne a širšie sociálno-ekonomické otázky“ (63),

| — | v rámci štúdie, ktorej vypracovanie zadalo GR pre výskum, sa zistilo, že „... súčasnú prax hodnotenia EÚ v oblasti výskumu a technologického rozvoja (zahŕňajúceho neustále monitorovanie, päťročné posúdenia a hodnotenie v polovici obdobia) charakterizuje silné zameranie na monitorovanie v porovnaní s hodnotením dosahu“ a „... s cieľom posunúť dopyt a očakávania [...] smerom k sociálno-ekonomickému dosahu, je potrebné zaviesť nový rámec hodnotenia a monitorovania, pri ktorom by sa pozornosť zameriavala na vyvinutie väčšieho úsilia na úrovni dosahu než na monitorovanie výstupov“ (64). |
| --- | --- |

—

v rámci štúdie, ktorej vypracovanie zadalo GR pre výskum, sa zistilo, že „... súčasnú prax hodnotenia EÚ v oblasti výskumu a technologického rozvoja (zahŕňajúceho neustále monitorovanie, päťročné posúdenia a hodnotenie v polovici obdobia) charakterizuje silné zameranie na monitorovanie v porovnaní s hodnotením dosahu“ a „... s cieľom posunúť dopyt a očakávania [...] smerom k sociálno-ekonomickému dosahu, je potrebné zaviesť nový rámec hodnotenia a monitorovania, pri ktorom by sa pozornosť zameriavala na vyvinutie väčšieho úsilia na úrovni dosahu než na monitorovanie výstupov“ (64).

| 102. | Otázka načasovania má vplyv aj na špecifické hodnotenia, ktoré sa požadujú v právnych predpisoch. Napríklad predloženie Marimónovej správy v roku 2004, ktorá obsahovala analýzu nového nástroja zavedeného v rámci 6. RP (2003 – 2006), sa vyžadovalo príliš skoro, a v dôsledku toho boli k dispozícii len minimálne praktické skúsenosti a empirické dôkazy, na ktorých mali byť založené závery (65). |
| --- | --- |

102.

Otázka načasovania má vplyv aj na špecifické hodnotenia, ktoré sa požadujú v právnych predpisoch. Napríklad predloženie Marimónovej správy v roku 2004, ktorá obsahovala analýzu nového nástroja zavedeného v rámci 6. RP (2003 – 2006), sa vyžadovalo príliš skoro, a v dôsledku toho boli k dispozícii len minimálne praktické skúsenosti a empirické dôkazy, na ktorých mali byť založené závery (65).

Oznamovanie a šírenie

| 103. | Komisia môže sama vytvoriť a prispôsobiť operačné programy práce na základe krátkodobých cyklov, ktoré schváli príslušný programový výbor. To môže byť príležitosťou na uskutočnenie úprav programového riadenia, ako aj na presunutie rozpočtových prostriedkov medzi podprogramami. O tom, že Komisia využíva túto možnosť, sa nenašli žiadne dôkazy (pozri bod 107). |
| --- | --- |

103.

Komisia môže sama vytvoriť a prispôsobiť operačné programy práce na základe krátkodobých cyklov, ktoré schváli príslušný programový výbor. To môže byť príležitosťou na uskutočnenie úprav programového riadenia, ako aj na presunutie rozpočtových prostriedkov medzi podprogramami. O tom, že Komisia využíva túto možnosť, sa nenašli žiadne dôkazy (pozri bod 107).

| 104. | Okrem uvedených skutočností a s ohľadom na spôsob, akým sa rámcové programy navrhujú a prijímajú, je pre Komisiu možné urobiť výrazné zmeny, napríklad úpravy programových cieľov alebo presunutie pridelených rozpočtových prostriedkov medzi podprogramami. Len zákonodarca môže nariadiť úpravy v takomto veľkom rozsahu počas revízie právnych predpisov k rámcovým programom (ako pri 7. RP v roku 2010) alebo pri prijímaní nasledujúceho rámcového programu. Z tohto dôvodu sa v právnych predpisoch spravidla stanovuje, aby bolo hlavné hodnotenie načasované tak, aby sa jeho výsledky mohli čo najužitočnejšie zohľadniť pri vytváraní politiky. |
| --- | --- |

104.

Okrem uvedených skutočností a s ohľadom na spôsob, akým sa rámcové programy navrhujú a prijímajú, je pre Komisiu možné urobiť výrazné zmeny, napríklad úpravy programových cieľov alebo presunutie pridelených rozpočtových prostriedkov medzi podprogramami. Len zákonodarca môže nariadiť úpravy v takomto veľkom rozsahu počas revízie právnych predpisov k rámcovým programom (ako pri 7. RP v roku 2010) alebo pri prijímaní nasledujúceho rámcového programu. Z tohto dôvodu sa v právnych predpisoch spravidla stanovuje, aby bolo hlavné hodnotenie načasované tak, aby sa jeho výsledky mohli čo najužitočnejšie zohľadniť pri vytváraní politiky.

| 105. | Preto medzi hlavných používateľov hodnotení Komisie patria samotné „generálne riaditeľstvá pre výskum“ (66). V právnych predpisoch k rámcovým programom sa však priamo požaduje aj oznamovanie hodnotení Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

105.

Preto medzi hlavných používateľov hodnotení Komisie patria samotné „generálne riaditeľstvá pre výskum“ (66). V právnych predpisoch k rámcovým programom sa však priamo požaduje aj oznamovanie hodnotení Európskemu parlamentu a Rade.

| 106. | Počas prieskumu Dvora audítorov uskutočnenom vo výbore Európskeho parlamentu ITRE a výbore Rady CREST väčšina respondentov odpovedala, že nemali pocit dostatočnej informovanosti o implementácii a výsledkoch rámcových programov (pozri obrázok 9) (67). |
| --- | --- |

106.

Počas prieskumu Dvora audítorov uskutočnenom vo výbore Európskeho parlamentu ITRE a výbore Rady CREST väčšina respondentov odpovedala, že nemali pocit dostatočnej informovanosti o implementácii a výsledkoch rámcových programov (pozri obrázok 9) (67).

Image

Následné opatrenia k zisteniam hodnotenia

| 107. | Komisia na základe svojich hodnotení v ročných preskúmaniach hodnotení predkladá súhrn zistení a prijatých opatrení (68). Pokiaľ ide o následné opatrenia, Komisia tiež predložila formálne odpovede k zisteniam a odporúčaniam vyplývajúcim z päťročného posúdenia a špecifických hodnotení, ktoré sa vyžadujú v právnych predpisoch, a v najvyššej možnej miere prijala vhodné opatrenia na riešenie zistených nedostatkov. To však neplatilo pre mnohé ďalšie preskúmané hodnotiace správy a Dvor audítorov nenašiel dôkaz o tom, že by sa zistenia a odporúčania zohľadnili pri úpravách programov práce. Takisto z rozpočtových výkazov týkajúcich sa ABB a výročných správ o činnosti generálnych riaditeľstiev nie je zrejmé, do akej miery sa zistenia hodnotení zohľadnili. |
| --- | --- |

107.

Komisia na základe svojich hodnotení v ročných preskúmaniach hodnotení predkladá súhrn zistení a prijatých opatrení (68). Pokiaľ ide o následné opatrenia, Komisia tiež predložila formálne odpovede k zisteniam a odporúčaniam vyplývajúcim z päťročného posúdenia a špecifických hodnotení, ktoré sa vyžadujú v právnych predpisoch, a v najvyššej možnej miere prijala vhodné opatrenia na riešenie zistených nedostatkov. To však neplatilo pre mnohé ďalšie preskúmané hodnotiace správy a Dvor audítorov nenašiel dôkaz o tom, že by sa zistenia a odporúčania zohľadnili pri úpravách programov práce. Takisto z rozpočtových výkazov týkajúcich sa ABB a výročných správ o činnosti generálnych riaditeľstiev nie je zrejmé, do akej miery sa zistenia hodnotení zohľadnili.

Odporúčania

108.

| 108. | Komisia by mala stanoviť, aký typ a rozsah hodnotenia je možné racionálne očakávať v lehotách stanovených v právnych predpisoch (2008, 2010 a 2015), objasniť, ako by sa hodnotenia dali využiť pri úprave programov (learning programmes), a spresniť, ako môžu prispieť k rozhodnutiam o politike. Komisia by konkrétne mala objasniť svoj plánovaný prístup k hodnoteniu dlhodobejších výsledkov predchádzajúcich aj súčasných rámcových programov, keďže tieto výsledky sa môžu prejaviť o sedem až desať rokov (pozri obrázok 8). |
| --- | --- |

Komisia by mala stanoviť, aký typ a rozsah hodnotenia je možné racionálne očakávať v lehotách stanovených v právnych predpisoch (2008, 2010 a 2015), objasniť, ako by sa hodnotenia dali využiť pri úprave programov (learning programmes), a spresniť, ako môžu prispieť k rozhodnutiam o politike. Komisia by konkrétne mala objasniť svoj plánovaný prístup k hodnoteniu dlhodobejších výsledkov predchádzajúcich aj súčasných rámcových programov, keďže tieto výsledky sa môžu prejaviť o sedem až desať rokov (pozri obrázok 8).

| 109. | Komisia by mala prehodnotiť svoj postup pri oznamovaní a šírení zistení hodnotenia, aby zabezpečila, že zúčastnené strany dostanú potrebné informácie. „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by najmä mali formálne reagovať na všetky hodnotenia a včas tieto štúdie zverejniť spoju so svojimi odpoveďami. „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by takisto mali v rozpočtových výkazoch týkajúcich sa ABB a vo výročných správach o činnosti informovať o prijatých následných opatreniach a pri aktualizácii programov práce a navrhovaní ďalších programov využiť odporúčania. |
| --- | --- |

109.

Komisia by mala prehodnotiť svoj postup pri oznamovaní a šírení zistení hodnotenia, aby zabezpečila, že zúčastnené strany dostanú potrebné informácie. „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by najmä mali formálne reagovať na všetky hodnotenia a včas tieto štúdie zverejniť spoju so svojimi odpoveďami. „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ by takisto mali v rozpočtových výkazoch týkajúcich sa ABB a vo výročných správach o činnosti informovať o prijatých následných opatreniach a pri aktualizácii programov práce a navrhovaní ďalších programov využiť odporúčania.

CELKOVÝ ZÁVER

| 110. | Dvor audítorov uznáva, že hodnotenie programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja a posudzovanie dlhodobých výsledkov je vo svojej podstate zložité a je ťažké definovať osvedčené postupy. |
| --- | --- |

110.

Dvor audítorov uznáva, že hodnotenie programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja a posudzovanie dlhodobých výsledkov je vo svojej podstate zložité a je ťažké definovať osvedčené postupy.

| 111. | Dvor audítorov zastáva názor, že hodnotenie je nevyhnutné pre riadenie programu, budúce plánovanie a vytváranie politiky. Hodnotenie predstavuje tiež základ povinnosti zodpovedať sa. Vyplývajú z neho cenné informácie o plánovaných (alebo neplánovaných) výsledkoch, ktoré sa dosiahli, o miere dosiahnutia programových cieľov, relevantnosti a užitočnosti programov a efektívnosti a účinnosti implementácie programu. Keďže o všeobecnej orientácii, rozpočtových záležitostiach a návrhu rámcových programov rozhoduje Európsky parlament a Rada, je nevyhnutné mať k dispozícii transparentný, spoľahlivý a osvedčený systém hodnotenia, ktorý im poskytne primerané informácie. |
| --- | --- |

111.

Dvor audítorov zastáva názor, že hodnotenie je nevyhnutné pre riadenie programu, budúce plánovanie a vytváranie politiky. Hodnotenie predstavuje tiež základ povinnosti zodpovedať sa. Vyplývajú z neho cenné informácie o plánovaných (alebo neplánovaných) výsledkoch, ktoré sa dosiahli, o miere dosiahnutia programových cieľov, relevantnosti a užitočnosti programov a efektívnosti a účinnosti implementácie programu. Keďže o všeobecnej orientácii, rozpočtových záležitostiach a návrhu rámcových programov rozhoduje Európsky parlament a Rada, je nevyhnutné mať k dispozícii transparentný, spoľahlivý a osvedčený systém hodnotenia, ktorý im poskytne primerané informácie.

| 112. | Komisia v rokoch 2000 a 2002 stanovila celkový rámec hodnotenia a následne ho zrevidovala v roku 2007. Hoci sa za obdobie, ktoré sa kontrolovalo prostredníctvom auditu Dvora audítorov, nezistili žiadne zlepšenia spôsobu plánovania, navrhovania a vykonávania rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, „generálne riaditeľstvá pre výskum“ vo všeobecnosti dodržali formálne požiadavky platné pre celú Komisiu. |
| --- | --- |

112.

Komisia v rokoch 2000 a 2002 stanovila celkový rámec hodnotenia a následne ho zrevidovala v roku 2007. Hoci sa za obdobie, ktoré sa kontrolovalo prostredníctvom auditu Dvora audítorov, nezistili žiadne zlepšenia spôsobu plánovania, navrhovania a vykonávania rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich, „generálne riaditeľstvá pre výskum“ vo všeobecnosti dodržali formálne požiadavky platné pre celú Komisiu.

| 113. | Na obdobie, ktorého sa táto správa týka, zaviedli „generálne riaditeľstvá pre výskum“ systém hodnotenia v súlade s požiadavkami právnych predpisov k rámcovým programom, a Komisia môže teda predložiť veľký súbor hodnotiacich štúdií. Faktom však ostáva, že k dispozícii je len minimálne množstvo informácií o dosiahnutých cieľoch programu a výsledkoch rámcových programov, prípadne nie sú k dispozícii žiadne informácie, a to v dôsledku toho, že hodnotenia boli vo všeobecnosti zamerané na krátkodobé otázky súvisiace s implementáciou programu. Následne boli hodnotenia Komisie pre politických činiteľov, partnerov aj pre samotnú Komisiu užitočné len v obmedzenej miere. |
| --- | --- |

113.

Na obdobie, ktorého sa táto správa týka, zaviedli „generálne riaditeľstvá pre výskum“ systém hodnotenia v súlade s požiadavkami právnych predpisov k rámcovým programom, a Komisia môže teda predložiť veľký súbor hodnotiacich štúdií. Faktom však ostáva, že k dispozícii je len minimálne množstvo informácií o dosiahnutých cieľoch programu a výsledkoch rámcových programov, prípadne nie sú k dispozícii žiadne informácie, a to v dôsledku toho, že hodnotenia boli vo všeobecnosti zamerané na krátkodobé otázky súvisiace s implementáciou programu. Následne boli hodnotenia Komisie pre politických činiteľov, partnerov aj pre samotnú Komisiu užitočné len v obmedzenej miere.

| 114. | Keďže hodnotenie riadenia programov a vytvárania politiky je dôležité, treba znovu preskúmať prístup Komisie k hodnoteniu rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich z hľadiska nových politických výziev, zvýšeného financovania, rozšírenej orientácie výskumnej politiky Spoločenstva a nedávnej reformy Komisie. Poradný výbor EURAB to takisto odporučil vo svojej správe za rok 2007. |
| --- | --- |

114.

Keďže hodnotenie riadenia programov a vytvárania politiky je dôležité, treba znovu preskúmať prístup Komisie k hodnoteniu rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich z hľadiska nových politických výziev, zvýšeného financovania, rozšírenej orientácie výskumnej politiky Spoločenstva a nedávnej reformy Komisie. Poradný výbor EURAB to takisto odporučil vo svojej správe za rok 2007.

| 115. | Dvor audítorov zastáva názor, že využívanie jasnej intervenčnej logiky pri navrhovaní budúcich rámcových programov by viedlo k lepšie zameraným a štruktúrovanejším programom. Takisto by prispelo k politike „lepšej právnej úpravy“ Komisie, ktorej cieľom je lepšie navrhnuté, jednoduchšie, účinnejšie a jasnejšie regulačné prostredie (69). |
| --- | --- |

115.

Dvor audítorov zastáva názor, že využívanie jasnej intervenčnej logiky pri navrhovaní budúcich rámcových programov by viedlo k lepšie zameraným a štruktúrovanejším programom. Takisto by prispelo k politike „lepšej právnej úpravy“ Komisie, ktorej cieľom je lepšie navrhnuté, jednoduchšie, účinnejšie a jasnejšie regulačné prostredie (69).

| 116. | Hodnotenie rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich by bolo účinnejšie, keby boli programové ciele a ukazovatele od začiatku jasnejšie, keby sa „generálne riaditeľstvá pre výskum“ dohodli na spoľahlivej, nie však príliš obmedzujúcej stratégii hodnotenia a keby sa používali rozvinutejšie hodnotiace metódy vrátane kvantitatívnych prístupov. |
| --- | --- |

116.

Hodnotenie rámcových programov a jednotlivých programov v rámci nich by bolo účinnejšie, keby boli programové ciele a ukazovatele od začiatku jasnejšie, keby sa „generálne riaditeľstvá pre výskum“ dohodli na spoľahlivej, nie však príliš obmedzujúcej stratégii hodnotenia a keby sa používali rozvinutejšie hodnotiace metódy vrátane kvantitatívnych prístupov.

| 117. | Dvor audítorov zaznamenal, že v niekoľkých súvislostiach existuje priestor, aby Komisia prehodnotila existujúci organizačný mechanizmus na hodnotenie rámcových programov. Nasledujúce úpravy by mohli priniesť výhody:






  — | skoršie zapojenie hodnotiacich pracovných skupín do procesu hodnotenia, aby poskytovali podporu Komisii počas celého programovacieho obdobia aj po ňom. Pracovné skupiny pre jednotlivé špecifické programy, prípadne podprogramy, by okrem toho prispeli k zvýšenej špecializácii, |
| --- | --- | --- |

117.

Dvor audítorov zaznamenal, že v niekoľkých súvislostiach existuje priestor, aby Komisia prehodnotila existujúci organizačný mechanizmus na hodnotenie rámcových programov. Nasledujúce úpravy by mohli priniesť výhody:

—

skoršie zapojenie hodnotiacich pracovných skupín do procesu hodnotenia, aby poskytovali podporu Komisii počas celého programovacieho obdobia aj po ňom. Pracovné skupiny pre jednotlivé špecifické programy, prípadne podprogramy, by okrem toho prispeli k zvýšenej špecializácii,

| — | doplnenie existujúcich hodnotiacich útvarov špecifických pre generálne riaditeľstvá o úrad pre spoločné hodnotenie, ktorý by zodpovedal za koordináciu hodnotení rámcových programov. |
| --- | --- |

—

doplnenie existujúcich hodnotiacich útvarov špecifických pre generálne riaditeľstvá o úrad pre spoločné hodnotenie, ktorý by zodpovedal za koordináciu hodnotení rámcových programov.

| 118. | Odporúčania v tejto správe sú založené buď na zavedených postupoch v Komisii, alebo na medzinárodných osvedčených postupoch. Z hľadiska zdrojov je zrejmé, že zavedenie navrhovaného prístupu k hodnoteniu programov by si vyžadovalo vysoké náklady. Dvor audítorov však zastáva názor, že tento prístup bude s najväčšou pravdepodobnosťou viesť k pozitívnemu výnosu v minimálne tej istej miere. |
| --- | --- |

118.

Odporúčania v tejto správe sú založené buď na zavedených postupoch v Komisii, alebo na medzinárodných osvedčených postupoch. Z hľadiska zdrojov je zrejmé, že zavedenie navrhovaného prístupu k hodnoteniu programov by si vyžadovalo vysoké náklady. Dvor audítorov však zastáva názor, že tento prístup bude s najväčšou pravdepodobnosťou viesť k pozitívnemu výnosu v minimálne tej istej miere.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 22. novembra 2007.

Za Dvor audítorov

Hubert WEBER

predseda

---

(1)  Podľa OECD je možné výskum a rozvoj definovať ako „... tvorivú prácu vykonávanú na systematickom základe s cieľom zvýšiť objem znalostí, vrátane znalostí o človeku, kultúre a spoločnosti, a využitie tohto objemu znalostí na navrhnutie nových aplikácií“ (pozri OECD, Frascati manuál – Navrhnutý štandardný postup na realizáciu prieskumov výskumu a experimentálneho vývoja, Paríž, 2002, s. 30). V kontexte Spoločenstva sa používa akronym RTD (research and technological development), ktorý zahŕňa technológiu, ako aj výskum a rozvoj.

1

(2)  GR pre výskum je hlavným generálnym riaditeľstvom a riadi a koordinuje rámcové programy. Konkrétne programy (alebo ich časti) ďalej riadi päť generálnych riaditeľstiev, z ktorých najdôležitejším je GR pre informačnú spoločnosť a médiá (a zvyšné sú GR pre energetiku a dopravu, GR pre podnikanie a priemysel, GR pre rybné hospodárstvo a spoločné výskumné centrum Komisie).

2

(3)  V roku 2000 Európska rada v Lisabone stanovila za cieľ vytvoriť z EÚ do roku 2010 najdynamickejšiu, najkonkurencieschopnejšiu, udržateľnú znalostnú ekonomiku, v ktorej by sa dosiahla plná zamestnanosť a silná hospodárska a sociálna súdržnosť.

3

(4)  V roku 2002 sa Európska rada dohodla, že celkové výdavky na výskum a technologický rozvoj a inovácie v Európskej únii by sa mali zvýšiť s cieľom priblížiť sa 3 % HDP do roku 2010. Európska rada ďalej bližšie určila, že dve tretiny týchto nových investícií by mali plynúť zo súkromného sektora [pozri Európska komisia – Investovanie do výskumu: akčný plán pre Európu; oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, KOM(2003) 226 v konečnom znení, s. 7].

4

(5)  V prípade priameho hospodárenia vykonáva Komisia operácie potrebné na uskutočňovanie činností v súvislosti s plnením rozpočtu bez účasti členských štátov alebo tretích krajín, v ktorých majú sídlo príjemcovia finančných prostriedkov.

5

(6)  Do roku 2006 sa len na samotnom 6. RP zúčastnilo 22 000 verejných a súkromných právnických osôb, vo všeobecnosti v rámci konzorcií s viacerými partnermi.

6

(7)  Táto metóda je založená na zásade dobrovoľnej medzivládnej spolupráce. Spočíva najmä vo vzájomnom vzdelávaní, porovnávaní a zdieľaní osvedčených postupov.

7

(8)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1), články 27, 48, 59 a 60.

8

(9)  Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Posilnenie využívania hodnotenia ako strategická nevyhnutnosť, návrh komisárky Dalie Grybauskaitėovej po dohode s predsedom Európskej komisie, SEK(2007) 213 z 21. februára 2007; Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Zameranie na výsledky: posilnenie hodnotenia činností Komisie, návrh komisárky Michaele Schreyerovej, SEK(2000) 1051 z 26. júla 2000.

9

(10)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1): článok 7 ods. 1; informácie o monitorovaní, ktoré má Komisia poskytnúť programovým výborom, sú definované v špecifických programových rozhodnutiach (pozri napríklad rozhodnutie Rady 2006/971/ES z 19. decembra 2006 o osobitnom programe Spolupráca, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 400, 30.12.2006, s. 86): článok 8 ods. 4 a príloha V).

10

(11)  Európska komisia, oznámenie Rade o akčnom pláne Spoločenstva týkajúcom sa hodnotenia činností Spoločenstva v oblasti výskumu a rozvoja na roky 1987 až 1991, KOM(86) 660 v konečnom znení z 20. novembra 1986, v reakcii na uznesenie Rady z 28. júna 1983.

11

(12)  Európska komisia, Päťročné posúdenie programov Európskej únie v oblasti výskumu a technologického rozvoja, 1992 – 1996; správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením predsedu Viscounta Davignona (1997); Európska komisia, Päťročné posúdenie programov Európskej únie v oblasti výskumu a technologického rozvoja, 1995 – 1999; správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením predsedu Joana Majóa (júl 2000); Európska komisia, Päťročné posúdenie rámcových programov Európskej únie v oblasti výskumu, 1999 – 2003; správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením predsedu Erkkiho Ormalu (15. decembra 2004).

12

(13)  Európska komisia, Hodnotenie účinnosti nových nástrojov šiesteho rámcového programu, 21. júna 2004, správa pracovnej skupiny expertov na vysokej úrovni pod vedením predsedu profesora Ramona Marimóna.

13

(14)  Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Zameranie na výsledky: posilnenie hodnotenia činností Komisie, návrh komisárky Michaele Schreyerovej, júl 2000, SEK(2000) 1051; Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Štandardy hodnotenia a osvedčené postupy predložené predsedom a komisárkou Michaele Schreyerovou, K(2002) 5276 z 23. decembra 2002.

14

(15)  Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Posilnenie využívania hodnotenia ako strategická nevyhnutnosť, návrh komisárky Dalie Grybauskaitėovej po dohode s predsedom Európskej komisie, SEK(2007) 213 z 21. februára 2007.

15

(16)  Európska komisia, pracovný dokument Hodnotenie dosahu a predbežné hodnotenie, SEK(2005) 430.

16

(17)  Výbor Európskeho parlamentu pre priemysel, výskum, dopravu a energetiku (ITRE) zodpovedá (najmä) za priemyselnú a výskumnú politiku (vrátane šírenia a využívania vedeckých poznatkov), vesmírnu politiku, aktivity spoločného výskumného centra, Zmluvu o Euratome a informačnú spoločnosť a informačné technológie.

17

(18)  Výbor pre vedecký a technický výskum (CREST) bol zriadený na základe uznesenia Rady zo 14. januára 1974 a pozostáva zo zástupcov národných orgánov, ktorí sú zodpovední za politiku členských štátov v oblasti vedy a technológií. CREST pôsobí v úlohe poradcu a informuje Komisiu a Radu najmä o záležitostiach, ktoré sa týkajú koordinácie národných politík v oblasti výskumu a rozvoja a monitorovania a hodnotenia rámcových programov.

18

(19)  Logické modely, ktoré znázorňujú, ako vstupy pri rôznych činnostiach vedú k očakávaným výsledkom, sú najvhodnejším spôsobom ilustrácie intervenčnej logiky. Tieto modely umožňujú jasné vysvetlenie predpokladov, na ktorých je založený návrh projektu, ako aj spôsobu rozdelenia všeobecných cieľov na prevádzkové ciele.

19

(20)  Európska komisia, GR pre rozpočet, Hodnotenie činností EÚ: praktický návod pre oddelenia Komisie, júl 2004, s. 87 a 106.

20

(21)  Päťročné posúdenie rámcových programov Európskej únie v oblasti výskumu, 1999 – 2003, správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením predsedu Erkkiho Ormalu (15. decembra 2004): časť 6 Hodnotenie rámcového programu, s. 19.

21

(22)  Od krajín prijímajúcich vonkajšiu pomoc sa požaduje, aby k svojim žiadostiam o finančné prostriedky Spoločenstva predložili logické modely (Európska komisia, Metódy poskytovania pomoci, zväzok 1, Usmernenia k riadeniu projektového cyklu, marec 2004, časť 5: Prístup logického rámca).

22

(23)  Nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002, článok 27 ods. 3.

23

(24)  V roku 2006 bola štruktúra oblasti politiky „08 výskum“ stanovená na základe špecifických programov (a podprogramov) súčasného programovacieho obdobia 6. RP (a v dôsledku toho sa táto štruktúra nahradila v roku 2007 novou), avšak v oblasti politiky „09 informačná spoločnosť“ boli súčasný a predchádzajúci špecifický program spojené do jednej činnosti v rámci ABB (Európska komisia, GR pre výskum, riaditeľstvo A: koordinácia činností Spoločenstva, plánovanie, programovanie, hodnotenie, ročný plán riadenia na rok 2006 z 20. decembra 2005; Európska komisia, GR pre informačnú spoločnosť a médiá, ročný plán riadenia na rok 2006 z 23. decembra 2005).

24

(25)  V prípade GR pre výskum sa ciele ABM (a ukazovatele na hodnotenie ich dosiahnutia) zmenili z roka na rok. GR pre informačnú spoločnosť na druhej strane uplatnilo viacročné ciele, ktoré sa však líšili od programových cieľov (alebo cieľov stanovených na úrovni programu práce).

25

(26)  Európska komisia, útvar vnútorného auditu, Preskúmanie účinnosti a efektívnosti cyklu SPP/ABM – generálny sekretariát a GR pre rozpočet, 2005: odsek 4.1, s. 31.

26

(27)  Európska komisia, oznámenie Komisie Rade o akčnom pláne Spoločenstva týkajúcom sa hodnotenia programov Spoločenstva v oblasti výskumu a rozvoja, KOM(83) 1 v konečnom znení z 19. januára 1983.

27

(28)  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, Nezávislé externé monitorovanie a hodnotenie činností Spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja, KOM(1996) 220 v konečnom znení z 22. mája 1996.

28

(29)  Každé generálne riaditeľstvo implementujúce rámcové programy dokladá svoje plánované hodnotenia v ročných (a viacročných) plánoch hodnotenia. Tieto plánovacie dokumenty sa však nedajú považovať za stratégiu hodnotenia ako takú.

29

(30)  Nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002, článok 27 ods. 4.

30

(31)  „Loi de programme pour la recherche no 2006 – 450“ z 18. apríla 2006 a „Décret no 2006 – 1334 relatif à l'organisation et au fonctionnement de l'Agence d'évaluation de la recherche et de l'enseignement supérieur (AERES)“ z 3. novembra 2006.

31

o

o

(32)  Agencia Nacional de Evaluación y Prospectiva v rámci ministerstva vzdelávania a vedy: Orden ECI/1252/2005 zo 4. mája 2005, na základe ktorého sa zriaďuje poradná komisia pre hodnotenie a plánovanie (Comisión Asesora de Evaluación y Prospectiva).

32

(33)  V roku 2004 Deutsche Forschungsgemeinschaft (DFG) zriadilo špecializovaný inštitút – Institut für Forschungsinformation und Qualitätssicherung (IFQ) – s právomocou vytvárať a štandardizovať hodnotiace metodiky a zodpovedajúci za záruku kvality a vykonávanie hodnotení činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja, ktoré financuje DFG.

33

(34)  Komisia v rámci 7. RP zriadila 15 expertných poradenských skupín v porovnaní s 12 skupinami v rámci 6. RP a 17 skupinami v prípade 5. RP. Tieto expertné poradenské skupiny Komisii poskytujú poradenstvo týkajúce sa politických a programových otázok v súvislosti s rámcovými programami. Je však potrebné poznamenať, že expertné poradenské skupiny nezapadajú úplne do programovej štruktúry rámcových programov. Inými slovami expertné poradenské skupiny sa nevyužívajú pri každom špecifickom programe (alebo podprograme).

34

(35)  V Kanade takmer všetky ministerstvá federálnej vlády zriadili stále hodnotiace výbory s účasťou vyšších úradníkov a zvyčajne aj externých partnerov, aby dohliadali nad systémom hodnotenia (Výskumná rada Kanady pre spoločenské a humanitné vedy: stály výbor pre hodnotenie – poverenie a členstvo).

35

(36)  Európska komisia, Monitorovacia správa za rok 2004: Implementácia činností v rámci ES a Euratomu a zodpovedajúcich špecifických programov, august 2005, s. 5.

36

(37)  Európska komisia, Plánovanie a optimalizácia ľudských zdrojov Komisie na účely priorít EÚ, SEK(2007) 530 z 24. apríla 2007.

37

(38)  Európska komisia, oznámenie Komisii Štandardy hodnotenia a osvedčené postupy, predložené predsedom a komisárkou Michaele Schreyerovou, K(2002) 5267 z 23. decembra 2002; pracovný dokument Európskej komisie, Hodnotenie dosahu a predbežné hodnotenie, SEK(2005) 430 zo 6. apríla 2005, príloha I, poznámka pod čiarou č. 209.

38

(39)  Európsky poradný výbor pre výskum (EURAB) v roku 2007 tiež odporučil zvýšenie zdrojov na hodnotenie rámcových programov (EURAB, Odporúčania k následnému hodnoteniu dosahu, júl 2007).

39

(40)  Osobitná správa č. 1/2004 týkajúca sa riadenia nepriamych opatrení VTR 5. rámcového programu (5. RP) v oblasti výskumu a technického rozvoja (1998 – 2002) (Ú. v. EÚ C 99, 23.4.2004), body 116 a 122.

40

(41)  Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Reakcia na strategické potreby: posilnenie využívania hodnotenia, návrh komisárky Dalie Grybauskaitėovej po dohode s predsedom, SEK(2007) 213 z 21. februára 2007; Európska komisia, oznámenie predsedu a komisárky Michaele Schreyerovej Komisii, Štandardy hodnotenia a osvedčené postupy, K(2002) 5267 z 23. decembra 2002.

41

(42)  14 generálnych riaditeľstiev má takéto príručky na hodnotenie oblastí politiky a programov, za ktoré zodpovedajú (Európska komisia, GR pre rozpočet – útvar pre hodnotenie, Prehľad hodnotiacich príručiek v Komisii, október 2004).

42

(43)  Fahrenkrog, G. et al, Hodnotiace nástroje pre oblasť výskumu a technolotického rozvoja – posudzovanie sociálno-ekonomického dosahu politík v oblasti výskumu a technologického rozvoja, IPTS-JRC, 2002; PREST et al.; Posudzovanie sociálno-ekonomického dosahu rámcového programu; Univerzita v Manchesteri; 2002.

43

(44)  Kým Komisia má spravidla k dispozícii informácie týkajúce sa účastníkov, často ich nie je možné jednoducho použiť na podrobnú analýzu, pretože údaje o danom účastníkovi sa neuchovávajú na jedinom mieste, a takisto nie sú zaznamenané v kompatibilnom formáte. To sťažuje dlhodobé sledovanie zainteresovanosti účastníka, napríklad posudzovanie dôvodov neúčasti, ako aj vzťahov medzi účastníkmi, napríklad skúmanie účinkov vytvárania a fungovania sietí (pozri bod 84).

44

(45)  Výročná správa za rozpočtový rok 2006, tabuľka 2.3; výročná správa za rozpočtový rok 2005, bod 7.13; výročná správa za rozpočtový rok 2004, body 6.8 a 6.10; výročná správa za rozpočtový rok 2003, body 6.9 a 6.70; osobitná správa č. 1/2004, body 105 až 108; stanovisko č. 1/2006 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a vysokých škôl na akciách v rámci siedmeho rámcového programu a šírenia výsledkov výskumu (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ C 203, 25.8.2006), bod 57.

45

(46)  Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, článok 173: „Komisia na začiatku každého roku zašle správu Európskemu parlamentu a Rade. Správa obsahuje informácie o činnostiach v oblasti výskumu a technologického rozvoja a o šírení výsledkov za uplynulý rok a o pracovnom programe na bežný rok.“

46

(47)  Po ukončení projektu nebola vyvinutá systematická snaha o zhromaždenie údajov od účastníkov okrem špecifických prieskumov v rámci hodnotení. Prekážkou využívania prieskumov bola skutočnosť, že účastníci nie sú právne zaviazaní takéto analytické údaje predkladať, na rozdiel od niektorých národných programov v oblasti výskumu a technologického rozvoja (napr. v Nemecku).

47

(48)  Osobitná správa č. 1/2004, bod 94; stanovisko Dvora audítorov č. 1/2006, bod 56.

48

(49)  Výročná správa za rozpočtový rok 2006, bod 7.33; výročná správa za rozpočtový rok 2005, body 7.8 a 7.29; stanovisko č. 1/2006, body 58 až 61.

49

(50)  CORDIS je jedinou databázou, ktorá obsahuje informácie o návrhoch, projektoch a výsledkoch, ktoré sú spoločné pre rámcové programy ako celok, vzťahuje sa na viaceré programovacie obdobia a je dostupná aj mimo Komisie. Avšak po vybratí návrhu sa údaje v databáze CORDIS týkajúce sa jednotlivých projektov už často neaktualizujú. Do 6. RP (vrátane) nemuseli účastníci rámcových programov z verejného a súkromného sektora zverejňovať svoje výsledky (Európsky poradný výbor pre výskum (EURAB), „Vydávanie vedeckých publikácií: politika otvoreného prístupu“, december 2006).

50

(51)  Hanne Foss Hansen, Výber modelov hodnotenia: diskusia o návrhu hodnotenia, Hodnotenie, zv. 11 č. 4, 2005, s. 447 – 462.

51

(52)  Do 6. RP (vrátane) nemuseli účastníci v rámcových programoch z verejeného a súkromného sektora zverejňovať svoje vedecké výsledky. EURAB v decembri 2006 odporučil, aby sa umožnil voľný prístup verejnosti k výskumu financovanému Spoločenstvom, a to zavedním povinnosti uverejňovať výsledky. Výbor takisto navrhol, aby Komisia zriadila internetový archív uverejnených výsledkov projektov (pozri EURAB, Vydávanie vedeckých publikácií: politika otvoreného prístupu, december 2006).

52

(53)  Je treba poznamenať, že takéto modely sa používali pri predpovediach mikro- a makroekonomických účinkov plánovaného 7. RP (pozri Európska komisia, Monitorovacia správa za rok 2004: implementácia činností v rámci ES a Euratomu a zodpovedajúcich špecifických programov, august 2005, s. 23 – 25). Neexistuje však dôkaz o tom, že toto hodnotenie potenciálneho ekonomického dosahu rámcových programov je prepojené s plánom následného hodnotenia.

53

(54)  GR pre informačnú spoločnosť a médiá, Monitorovanie a hodnotenie IST-VTR: výsledky a ukazovatele dosahu (2003 – 2004), 2005; Siete inovácií v oblasti rozvoja a zavádzania informačnej spoločnosti v Európe, 2006.

54

(55)  GR pre informačnú spoločnosť a médiá: ERAnets – Hodnotenie sietí spolupráce medzi účastníkmi výskumu IST a ich transformácia na spoluprácu v Európskom výskumnom priestore (záverečná správa), 2005; Hodnotenie postupu šírenia Európskeho výskumného priestoru pre technológie informačnej spoločnosti, 2005; Siete inovácií v oblasti rozvoja a zavádzania informačnej spoločnosti v Európe, 2006.

55

(56)  GR pre informačnú spoločnosť a médiá, Rámcová zmluva týkajúca sa hodnotenia dosahu výskumu v oblasti technológií informačnej spoločnosti.

56

(57)  EURAB, Odporúčania k následnému hodnoteniu dosahu, júl 2007.

57

(58)  Európska komisia, Päťročné posúdenie rámcových programov Európskej únie v oblasti výskumu, 1999 – 2003. Správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením Erkkiho Ormalu (15. decembra 2004), príloha I.

58

(59)  Európska komisia, Dosah politiky ES v oblasti výskumu a rozvoja na európsku vedeckú a technologickú komunitu; Súhrnná záverečná správa národných štúdií dosahu (1995).

59

(60)  Európska komisia, Návrh harmonizovanej metodiky na štúdium dosahu rámcových programov EÚ v oblasti výskumu a rozvoja, 1992.

60

(61)  Európska komisia, pracovný dokument zamestnancov, Európsky výskumný priestor: nové perspektívy, SEK(2007) 412/2 z 4. apríla 2007, časť 3.3.3 Európsky výskumný priestor a dôsledky monitorovania a hodnotenia založených na dôkazoch, s. 93.

61

(62)  Je potrebné poznamenať, že dohody o grantoch na projekty sa uzatvárajú počas celého programovacieho obdobia a prvé dohody zväčša nadobúdajú platnosť koncom prvého roku programu. Trvanie dohôd je väčšinou tri až päť rokov, v dôsledku čoho je možné očakávať konečné výstupy najskôr o štyri až šesť rokov.

62

Zdroj: Európsky dvor audítorov.

Zdroj:

(63)  Európska komisia, Päťročné posúdenie rámcových programov Európskej únie v oblasti výskumu, 1999 – 2003, správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením predsedu Erkkiho Ormalu (15. decembra 2004): časť 6 Hodnotenie rámcového programu, s. 19.

63

(64)  Európska komisia, Hodnotiace nástroje – posudzovanie sociálno-ekonomického dosahu politík v oblasti výskumu a technologického rozvoja upravené spoločným výskumným centrom (Joint Research Centre – JRC) – inštitút pre prípadné technologické štúdie a Joanneum Research (august 2002), zhrnutie, s. 9. a 12.

64

(65)  Európska komisia, Hodnotenie účinnosti nových nástrojov šiesteho rámcového programu, 21. júna 2004, správa pracovnej skupiny expertov na vysokej úrovni pod vedením predsedu profesora Ramona Marimóna, s. 20.

65

(66)  European Policy Evaluation Consortium (EPEC), Technopolis Francúzsko, Štúdia o využívaní výsledkov hodnotení v Komisii: záverečná správa, zložka č. 1 súhrnná správa a prílohy, máj 2005.

66

(67)  Respondenti z výboru CREST, ktorí sú často aj členmi programových výborov, vyjadrili vyššiu spokojnosť, čo môže byť v dôsledku ich formálnej úlohy pri monitorovaní implementácie programu.

67

(68)  Európska komisia, pracovný dokument, Ročné preskúmanie hodnotení za rok 2004 – prehľad zistení a činností Komisie na základe hodnotenia, SEK(2005) 587 z 28. apríla 2005.

68

(69)  Európska komisia, GR pre rozpočet, oznámenie Komisii Reakcia na strategické potreby: posilnenie využívania hodnotenia, návrh komisárky Dalie Grybauskaitėovej po dohode s predsedom, SEK(2007) 213 z 21. februára 2007, s. 4.

69

---

PRÍLOHA I

MERANIE DOSAHU A VÝSLEDKOV OPATRENÍ VEREJNEJ POMOCI V OBLASTI VÝSKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJA

Niektorými z hlavných metodických ťažkostí pri meraní dosahu a výsledkov opatrení verejnej pomoci v oblasti výskumu a technologického rozvoja sú:

| — | „Atribučné problémy“: atribučné problémy sa prejavujú pri hodnoteniach a meraní výkonnosti. Úzko súvisia s otázkou „doplnkovosti“, v ktorej sa rieši, či by k zmenám nedošlo aj bez opatrení pomoci. Problém stanovenia súvislosti medzi výsledkami a konkrétnym opatrením pomoci ovplyvňuje aj mnoho vonkajších faktorov (napríklad účinky iných politík a programov, zmeny právneho rámca, spoločenské zmeny atď.). V oblasti výskumu okrem toho nedosiahnutie očakávaných výsledkov môže tiež znamenať úspech. Ďalšiu komplikáciu predstavuje zjavný problém presne priradiť výstupy výskumu, nehovoriac o účinkoch a dosahu, ku konkrétnym aspektom procesu v oblasti výskumu a technologického rozvoja, a dokonca k jednotlivým subjektom, ktoré sa zúčastňujú na výskumnej činnosti. |
| --- | --- |

—

„Atribučné problémy“: atribučné problémy sa prejavujú pri hodnoteniach a meraní výkonnosti. Úzko súvisia s otázkou „doplnkovosti“, v ktorej sa rieši, či by k zmenám nedošlo aj bez opatrení pomoci. Problém stanovenia súvislosti medzi výsledkami a konkrétnym opatrením pomoci ovplyvňuje aj mnoho vonkajších faktorov (napríklad účinky iných politík a programov, zmeny právneho rámca, spoločenské zmeny atď.). V oblasti výskumu okrem toho nedosiahnutie očakávaných výsledkov môže tiež znamenať úspech. Ďalšiu komplikáciu predstavuje zjavný problém presne priradiť výstupy výskumu, nehovoriac o účinkoch a dosahu, ku konkrétnym aspektom procesu v oblasti výskumu a technologického rozvoja, a dokonca k jednotlivým subjektom, ktoré sa zúčastňujú na výskumnej činnosti.

| — | „Problémy pri meraní“:







  — | „dostupnosť údajov“: vo všeobecnosti sa väčšina dostupných údajov, najmä údaje zhromaždené pomocou monitorovacích systémov, týka vstupov a výstupov činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja, a nie účinkov a dosahu, |
| --- | --- | --- |

—

„Problémy pri meraní“:

—

„dostupnosť údajov“: vo všeobecnosti sa väčšina dostupných údajov, najmä údaje zhromaždené pomocou monitorovacích systémov, týka vstupov a výstupov činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja, a nie účinkov a dosahu,

| — | „pochopenie dynamiky“: vzhľadom na zjavný problém pri vytváraní modelu príčinných vzťahov medzi vstupmi a výstupmi je vnútorné fungovanie výskumného procesu nejasné; a pri chýbajúcej jasnej intervenčnej logike sa samotný proces väčšinou považuje za akúsi „čiernu skrinku“, |
| --- | --- |

—

„pochopenie dynamiky“: vzhľadom na zjavný problém pri vytváraní modelu príčinných vzťahov medzi vstupmi a výstupmi je vnútorné fungovanie výskumného procesu nejasné; a pri chýbajúcej jasnej intervenčnej logike sa samotný proces väčšinou považuje za akúsi „čiernu skrinku“,

| — | „porovnateľnosť výsledkov“: výsledky rôznych vedeckých oblastí sa dajú porovnať len v obmedzenom rozsahu, takže ich treba interpretovať v kontexte špecifických programov a podprogramov. Okrem toho sa výsledky ťažšie hodnotia pri základnom (alebo fundamentálnom) výskume ako pri aplikovanom výskume alebo technologickom rozvoji. Hlavným dôvodom je, že základný výskum spravidla pozostáva z jedinečných postupov, ktoré nemožno zopakovať. Dokonca aj v oblasti aplikovaného výskumu sa výsledky výrazne líšia, a preto ich nie je možné jednoducho porovnať, |
| --- | --- |

—

„porovnateľnosť výsledkov“: výsledky rôznych vedeckých oblastí sa dajú porovnať len v obmedzenom rozsahu, takže ich treba interpretovať v kontexte špecifických programov a podprogramov. Okrem toho sa výsledky ťažšie hodnotia pri základnom (alebo fundamentálnom) výskume ako pri aplikovanom výskume alebo technologickom rozvoji. Hlavným dôvodom je, že základný výskum spravidla pozostáva z jedinečných postupov, ktoré nemožno zopakovať. Dokonca aj v oblasti aplikovaného výskumu sa výsledky výrazne líšia, a preto ich nie je možné jednoducho porovnať,

| — | „nahromadené výsledky“: problémy vznikajú pri prijímaní záverov na základe výsledkov hodnotenia z hľadiska výstupov, účinkov a dosahu, ku ktorým sa dospelo na nižšej úrovni, pri prechode na vyššiu úroveň (napríklad pri hromadení výsledkov projektov od skupín projektov, k oblastiam v rámci programu až k samotnému programu), |
| --- | --- |

—

„nahromadené výsledky“: problémy vznikajú pri prijímaní záverov na základe výsledkov hodnotenia z hľadiska výstupov, účinkov a dosahu, ku ktorým sa dospelo na nižšej úrovni, pri prechode na vyššiu úroveň (napríklad pri hromadení výsledkov projektov od skupín projektov, k oblastiam v rámci programu až k samotnému programu),

| — | „primeranosť ukazovateľov“: ďalšou otázkou je, či hodnotitelia merajú tie správne aspekty. Posudzované hodnoty musia byť ľahko merateľné, ťažko manipulovateľné a musia vyvolávať vhodné správanie. „Merateľný“ ukazovateľ výstupu však nevyhnutne neumožňuje vyvodenie záverov o účinkoch a dosahu. |
| --- | --- |

—

„primeranosť ukazovateľov“: ďalšou otázkou je, či hodnotitelia merajú tie správne aspekty. Posudzované hodnoty musia byť ľahko merateľné, ťažko manipulovateľné a musia vyvolávať vhodné správanie. „Merateľný“ ukazovateľ výstupu však nevyhnutne neumožňuje vyvodenie záverov o účinkoch a dosahu.

| — | „Problémy s načasovaním“: ďalšou prekážkou je veľký časový rozdiel medzi výskumnou činnosťou a vytvorením výstupov a účinkov, aby bolo možné posúdiť dosah. Údaje sa musia zhromažďovať dlhodobo, aby bolo možné vyvodiť zmysluplné a podložené závery. Takýto časový rozsah hodnotenia často nezodpovedá očakávaniam a potrebám politických činiteľov a musí sa nájsť rovnováha medzi skorým predložením politiky a primeraným časom potrebným na prejavenie účinkov. |
| --- | --- |

—

„Problémy s načasovaním“: ďalšou prekážkou je veľký časový rozdiel medzi výskumnou činnosťou a vytvorením výstupov a účinkov, aby bolo možné posúdiť dosah. Údaje sa musia zhromažďovať dlhodobo, aby bolo možné vyvodiť zmysluplné a podložené závery. Takýto časový rozsah hodnotenia často nezodpovedá očakávaniam a potrebám politických činiteľov a musí sa nájsť rovnováha medzi skorým predložením politiky a primeraným časom potrebným na prejavenie účinkov.

| — | „Klamné predstavy o projekte“: pri hodnotení účinkov a dosahu jednotlivých projektov v rámci programu sa musí zohľadniť dilema, že technologické a vedecké výsledky sa dosiahli vďaka využitiu práce uskutočnenej v minulosti. Pred zverejnením a využitím vedeckých výsledkov môžu účastníci využiť výsledky projektu na inú prácu. Samotný projekt preto nevyhnutne netvorí vhodný rámec hodnotenia, najmä pokiaľ ide o dlhodobejšie účinky a dosah. |
| --- | --- |

—

„Klamné predstavy o projekte“: pri hodnotení účinkov a dosahu jednotlivých projektov v rámci programu sa musí zohľadniť dilema, že technologické a vedecké výsledky sa dosiahli vďaka využitiu práce uskutočnenej v minulosti. Pred zverejnením a využitím vedeckých výsledkov môžu účastníci využiť výsledky projektu na inú prácu. Samotný projekt preto nevyhnutne netvorí vhodný rámec hodnotenia, najmä pokiaľ ide o dlhodobejšie účinky a dosah.

| — | „Spoľahlivosť, integrita, nezávislosť“: kvalita hodnotenia závisí najmä od miery zainteresovanosti hodnotiteľov vo vzťahu k predmetu hodnotenia. Pri tejto zainteresovanosti je dôležitá rovnováha medzi znalosťami a expertízou na jednej strane a nezávislosťou a objektivitou na druhej. Kvalita hodnotenia tiež závisí od predpokladov a záujmov politických činiteľov a základnej logiky a účelu hodnotenia. |
| --- | --- |

—

„Spoľahlivosť, integrita, nezávislosť“: kvalita hodnotenia závisí najmä od miery zainteresovanosti hodnotiteľov vo vzťahu k predmetu hodnotenia. Pri tejto zainteresovanosti je dôležitá rovnováha medzi znalosťami a expertízou na jednej strane a nezávislosťou a objektivitou na druhej. Kvalita hodnotenia tiež závisí od predpokladov a záujmov politických činiteľov a základnej logiky a účelu hodnotenia.

---

PRÍLOHA II

USTANOVENIA LEGISLATÍVNYCH ROZHODNUTÍ TÝKAJÚCE SA MONITOROVANIA A HODNOTENIA 4. RP AŽ 7. RP

| 4. RP (1995 až 1998)
   (1) | 5. RP (1999 až 2002)
   (2) | 6. RP (2003 až 2006)
   (3) | 7. RP (2007 až 2013)
   (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rozhodnutie o rámcovom programe – Rada a Európsky parlament |
| Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1110/94/ES z 26. apríla 1994 o štvrtom rámcovom programe Európskeho spoločenstva (1994 až 1998) v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností: článok 4 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 182/1999/ES z 22. decembra 1998 o piatom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (1998 až 2002): články 5 a 6 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka šiesteho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a inovácií (2002 až 2006): odôvodnenie 20, články 4 a 6, príloha III | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007až 2013): článok 7 |
| Monitorovanie |
| — | priebežne a systematicky monitorovať, s využitím primeranej pomoci nezávislých odborníkov, priebeh vo vzťahu k pôvodným cieľom (článok 4 ods. 1) |

4. RP (1995 až 1998)
   (1)

5. RP (1999 až 2002)
   (2)

6. RP (2003 až 2006)
   (3)

7. RP (2007 až 2013)
   (4)

Rozhodnutie o rámcovom programe – Rada a Európsky parlament

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1110/94/ES z 26. apríla 1994 o štvrtom rámcovom programe Európskeho spoločenstva (1994 až 1998) v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností: článok 4

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 182/1999/ES z 22. decembra 1998 o piatom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (1998 až 2002): články 5 a 6

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka šiesteho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a inovácií (2002 až 2006): odôvodnenie 20, články 4 a 6, príloha III

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007až 2013): článok 7

Monitorovanie

—

priebežne a systematicky monitorovať, s využitím primeranej pomoci nezávislých odborníkov, priebeh vo vzťahu k pôvodným cieľom (článok 4 ods. 1)

| — | priebežne a systematicky monitorovať každý rok, s pomocou nezávislých kvalifikovaných odborníkov, vykonávanie rámcového programu a jeho osobitných programov vo vzťahu ku kritériám stanoveným v prílohe I a k vedeckým a technologickým cieľom stanoveným v prílohe II (článok 5 ods. 1) |
| --- | --- |

—

priebežne a systematicky monitorovať každý rok, s pomocou nezávislých kvalifikovaných odborníkov, vykonávanie rámcového programu a jeho osobitných programov vo vzťahu ku kritériám stanoveným v prílohe I a k vedeckým a technologickým cieľom stanoveným v prílohe II (článok 5 ods. 1)

| — | priebežne a systematicky monitorovať (každý rok), s pomocou nezávislých kvalifikovaných odborníkov, priebeh rámcového programu a jeho osobitných programov (článok 4 a článok 6 ods. 1) |
| --- | --- |

—

priebežne a systematicky monitorovať (každý rok), s pomocou nezávislých kvalifikovaných odborníkov, priebeh rámcového programu a jeho osobitných programov (článok 4 a článok 6 ods. 1)

| — | priebežne a systematicky monitorovať vykonávanie rámcového programu a jeho osobitných programov (článok 7 ods. 1) |
| --- | --- |

—

priebežne a systematicky monitorovať vykonávanie rámcového programu a jeho osobitných programov (článok 7 ods. 1)

| — | hodnotiť, či sú ciele, priority a finančné zdroje naďalej primerané v meniacej sa situácii; a v prípade, že nie, predložiť návrhy prispôsobenia alebo doplnenia rámcových programov a/alebo osobitných programov (článok 5 ods. 1) |
| --- | --- |

—

hodnotiť, či sú ciele, priority a finančné zdroje naďalej primerané v meniacej sa situácii; a v prípade, že nie, predložiť návrhy prispôsobenia alebo doplnenia rámcových programov a/alebo osobitných programov (článok 5 ods. 1)

| — | pravidelne skúmať všetky výskumné činnosti, najmä vrátane monitorovania úrovne výskumnej špičky (príloha III, 1. Nástroje) |
| --- | --- |

—

pravidelne skúmať všetky výskumné činnosti, najmä vrátane monitorovania úrovne výskumnej špičky (príloha III, 1. Nástroje)

| — | pravidelne oznamovať a šíriť výsledky monitorovania (článok 7 ods. 1) |
| --- | --- |

—

pravidelne oznamovať a šíriť výsledky monitorovania (článok 7 ods. 1)

Článok 173 – výročná správa

| — | predložiť podrobnú správu o pokroku vo vykonávaní rámcového programu, a predovšetkým o pokroku pri dosahovaní cieľov a priorít stanovených pod každou hlavičkou v prílohe I, vrátane informácií o finančných hľadiskách a využití nástrojov, v rámci výročnej správy, ktorú má Komisia predložiť v súlade s článkom 173 Zmluvy o ES (článok 4) |
| --- | --- |

—

predložiť podrobnú správu o pokroku vo vykonávaní rámcového programu, a predovšetkým o pokroku pri dosahovaní cieľov a priorít stanovených pod každou hlavičkou v prílohe I, vrátane informácií o finančných hľadiskách a využití nástrojov, v rámci výročnej správy, ktorú má Komisia predložiť v súlade s článkom 173 Zmluvy o ES (článok 4)

Priebežné hodnotenie

| — | preskúmať pokrok programu v polovici trvania rámcového programu (článok 6) |
| --- | --- |

—

preskúmať pokrok programu v polovici trvania rámcového programu (článok 6)

| — | na základe hodnotení rôznych špecifických programov predložiť Európskemu parlamentu a Rade oznámenie, prípadne spolu s návrhom prispôsobenia rozhodnutia (článok 6) |
| --- | --- |

—

na základe hodnotení rôznych špecifických programov predložiť Európskemu parlamentu a Rade oznámenie, prípadne spolu s návrhom prispôsobenia rozhodnutia (článok 6)

| — | do roku 2010 uskutočniť v spolupráci s externými odborníkmi priebežné hodnotenie rámcového programu a jeho osobitných programov na základe konkrétnych údajov, pričom nadviaže na následné hodnotenie šiesteho rámcového programu. Toto hodnotenie sa vzťahuje na kvalitu prebiehajúcich výskumných činností, ako aj na kvalitu vykonávania a riadenia a na pokrok pri dosahovaní stanovených cieľov (článok 7 ods. 2) |
| --- | --- |

—

do roku 2010 uskutočniť v spolupráci s externými odborníkmi priebežné hodnotenie rámcového programu a jeho osobitných programov na základe konkrétnych údajov, pričom nadviaže na následné hodnotenie šiesteho rámcového programu. Toto hodnotenie sa vzťahuje na kvalitu prebiehajúcich výskumných činností, ako aj na kvalitu vykonávania a riadenia a na pokrok pri dosahovaní stanovených cieľov (článok 7 ods. 2)

| — | oznamovať závery spolu s pripomienkami a prípadnými návrhmi na úpravu rámcového programu Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov (článok 7 ods. 2) |
| --- | --- |

—

oznamovať závery spolu s pripomienkami a prípadnými návrhmi na úpravu rámcového programu Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov (článok 7 ods. 2)

| — | pravidelne informovať Európsky parlament a Radu o celkovom pokroku vykonávania rámcového programu a osobitných programov (článok 5 ods. 4) |
| --- | --- |

—

pravidelne informovať Európsky parlament a Radu o celkovom pokroku vykonávania rámcového programu a osobitných programov (článok 5 ods. 4)

| — | predložiť Európskemu parlamentu a Rade pravidelnú správu o pokroku vo vykonávaní rámcového programu (odôvodnenie 20) |
| --- | --- |

—

predložiť Európskemu parlamentu a Rade pravidelnú správu o pokroku vo vykonávaní rámcového programu (odôvodnenie 20)

| — | predkladať správu o pokroku (pred priebežným hodnotením), ktorá sa vypracuje, len čo bude k dispozícii dostatok údajov, a ktorá poskytne počiatočné zistenia o účinnosti nových akcií začatých v rámci siedmeho rámcového programu a o úsilí v záujme zjednodušenia (článok 7 ods. 2) |
| --- | --- |

—

predkladať správu o pokroku (pred priebežným hodnotením), ktorá sa vypracuje, len čo bude k dispozícii dostatok údajov, a ktorá poskytne počiatočné zistenia o účinnosti nových akcií začatých v rámci siedmeho rámcového programu a o úsilí v záujme zjednodušenia (článok 7 ods. 2)

| — | v roku 2004 nezávislí odborníci vykonajú hodnotenie účinnosti každého typu nástrojov pri vykonávaní tohto programu (príloha III, 1. Nástroje) |
| --- | --- |

—

v roku 2004 nezávislí odborníci vykonajú hodnotenie účinnosti každého typu nástrojov pri vykonávaní tohto programu (príloha III, 1. Nástroje)

Päťročné posúdenie

| — | nezávislí kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie riadenia a postupu činností Spoločenstva vykonávaných počas piatich rokov pred hodnotením (článok 4 ods. 2) |
| --- | --- |

—

nezávislí kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie riadenia a postupu činností Spoločenstva vykonávaných počas piatich rokov pred hodnotením (článok 4 ods. 2)

| — | nezávislí vysoko kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie vykonávania a dosiahnutých výsledkov činností Spoločenstva uskutočňovaných počas piatich rokov pred hodnotením s ohľadom na kritériá stanovené v prílohe I a na vedecké a technologické ciele stanovené v prílohe II (článok 5 ods. 2) |
| --- | --- |

—

nezávislí vysoko kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie vykonávania a dosiahnutých výsledkov činností Spoločenstva uskutočňovaných počas piatich rokov pred hodnotením s ohľadom na kritériá stanovené v prílohe I a na vedecké a technologické ciele stanovené v prílohe II (článok 5 ods. 2)

| — | nezávislí vysoko kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie vykonávania a dosiahnutých výsledkov činností Spoločenstva uskutočňovaných počas piatich rokov pred hodnotením (článok 6 ods. 2) [týkajúce sa vykonávania činností, pričom sa zohľadňuje prispenie 6. RP k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru (odôvodnenie 20)] |
| --- | --- |

—

nezávislí vysoko kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie vykonávania a dosiahnutých výsledkov činností Spoločenstva uskutočňovaných počas piatich rokov pred hodnotením (článok 6 ods. 2) [týkajúce sa vykonávania činností, pričom sa zohľadňuje prispenie 6. RP k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru (odôvodnenie 20)]

| — | oznamovať hodnotenie spolu s pripomienkami Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (článok 4 ods. 2) |
| --- | --- |

—

oznamovať hodnotenie spolu s pripomienkami Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (článok 4 ods. 2)

| — | oznamovať hodnotenie spolu s pripomienkami Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (článok 5 ods. 2) |
| --- | --- |

—

oznamovať hodnotenie spolu s pripomienkami Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (článok 5 ods. 2)

| — | oznamovať závery hodnotenia spolu s pripomienkami Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov (článok 6 ods. 2) dostatočne včas a pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (odôvodnenie 20) |
| --- | --- |

—

oznamovať závery hodnotenia spolu s pripomienkami Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov (článok 6 ods. 2) dostatočne včas a pred predložením návrhu nasledujúceho rámcového programu (odôvodnenie 20)

Záverečné hodnotenie

[pozri rozhodnutie o osobitnom programe]

| — | vykonať externé hodnotenie opodstatnenosti programu, jeho vykonávania a dosiahnutých výsledkov dva roky po ukončení 7. RP (t. j. 2015) nezávislými odborníkmi (článok 7 ods. 3) |
| --- | --- |

—

vykonať externé hodnotenie opodstatnenosti programu, jeho vykonávania a dosiahnutých výsledkov dva roky po ukončení 7. RP (t. j. 2015) nezávislými odborníkmi (článok 7 ods. 3)

| — | oznamovať závery spolu s pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov (článok 7 ods. 3) |
| --- | --- |

—

oznamovať závery spolu s pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov (článok 7 ods. 3)

Nezávislí experti

| — | pri výbere nezávislých odborníkov zabezpečiť, že sa primerane berú do úvahy rôzne vedecké, priemyselné a používateľské komunity a po vymenovaní odborníkov uverejniť ich mená a kvalifikáciu (článok 5 ods. 3)
  [ďalšie ustanovenia týkajúce sa nezávislých odborníkov pozri v rozhodnutí Rady 1999/65/ES, článok 9] |
| --- | --- |

—

pri výbere nezávislých odborníkov zabezpečiť, že sa primerane berú do úvahy rôzne vedecké, priemyselné a používateľské komunity a po vymenovaní odborníkov uverejniť ich mená a kvalifikáciu (článok 5 ods. 3)

[ďalšie ustanovenia týkajúce sa nezávislých odborníkov pozri v rozhodnutí Rady 1999/65/ES, článok 9]

| — | Komisia určí nezávislých odborníkov, ktorí poskytnú pomoc pri hodnotení požadovanom v rámci šiesteho rámcového programu a osobitných programov, ako aj v súvislosti s pomocou uvedenou v článku 10 ods. 6 a článku 18 ods. 1 druhom pododseku |
| --- | --- |

—

Komisia určí nezávislých odborníkov, ktorí poskytnú pomoc pri hodnotení požadovanom v rámci šiesteho rámcového programu a osobitných programov, ako aj v súvislosti s pomocou uvedenou v článku 10 ods. 6 a článku 18 ods. 1 druhom pododseku

| — | okrem toho môže zriadiť skupiny nezávislých odborníkov, ktorí budú poskytovať poradenstvo v súvislosti s implementáciou výskumnej politiky Spoločenstva |
| --- | --- |

—

okrem toho môže zriadiť skupiny nezávislých odborníkov, ktorí budú poskytovať poradenstvo v súvislosti s implementáciou výskumnej politiky Spoločenstva

| — | [ustanovenia týkajúce sa nezávislých odborníkov pozri v nariadení (ES) č. 2321/2002, článok 11] |
| --- | --- |

—

[ustanovenia týkajúce sa nezávislých odborníkov pozri v nariadení (ES) č. 2321/2002, článok 11]

Príklad rozhodnutia o špecifickom programe – Rada

Rozhodnutie Rady 94/801/ES z 23. novembra 1994: článok 4

Rozhodnutie Rady 1999/168/ES z 25. januára 1999: články 4 a 6

Rozhodnutia Rady 2002/834/ES a 2002/835/ES z 30. septembra 2002: článok 8

Rozhodnutie Rady 2006/971/ES z 19. decembra 2006 týkajúce sa osobitného programu Spolupráca: článok 8

Monitorovanie

| — | priebežne a systematicky monitorovať, s využitím primeranej pomoci nezávislých odborníkov, priebeh v rámci programu (článok 4 ods. 1) |
| --- | --- |

—

priebežne a systematicky monitorovať, s využitím primeranej pomoci nezávislých odborníkov, priebeh v rámci programu (článok 4 ods. 1)

| — | s primeranou pomocou nezávislých externých odborníkov monitorovať vykonávanie osobitného programu a prípadne predložiť návrhy Rade týkajúce sa úpravy v súlade s článkom 5 ods. 1 rozhodnutia k 5. RP [článok 4 písm. a)] |
| --- | --- |

—

s primeranou pomocou nezávislých externých odborníkov monitorovať vykonávanie osobitného programu a prípadne predložiť návrhy Rade týkajúce sa úpravy v súlade s článkom 5 ods. 1 rozhodnutia k 5. RP [článok 4 písm. a)]

| — | zaistiť nezávislé monitorovanie a hodnotenie stanovené v článku 6 6. RP, ktoré sa vykoná v súvislosti s činnosťami osobitného programu (článok 8 ods. 2) |
| --- | --- |

—

zaistiť nezávislé monitorovanie a hodnotenie stanovené v článku 6 6. RP, ktoré sa vykoná v súvislosti s činnosťami osobitného programu (článok 8 ods. 2)

| — | zaistiť nezávislé monitorovanie a hodnotenie stanovené v článku 7 rámcového programu, ktoré sa vykoná v súvislosti s činnosťami osobitného programu (článok 9) |
| --- | --- |

—

zaistiť nezávislé monitorovanie a hodnotenie stanovené v článku 7 rámcového programu, ktoré sa vykoná v súvislosti s činnosťami osobitného programu (článok 9)

| — | informácie o monitorovaní, ktoré má Komisia poskytnúť programovému výboru v súlade s článkom 8 ods. 4, sa bližšie stanovujú v prílohe V |
| --- | --- |

—

informácie o monitorovaní, ktoré má Komisia poskytnúť programovému výboru v súlade s článkom 8 ods. 4, sa bližšie stanovujú v prílohe V

Článok 173 – výročná správa

| — | pravidelne informovať o vykonávaní osobitného programu, vrátane informácií o finančných hľadiskách a používaní nástrojov, v súlade s článkom 4 rozhodnutia o 6. RP (článok 8 ods. 1) |
| --- | --- |

—

pravidelne informovať o vykonávaní osobitného programu, vrátane informácií o finančných hľadiskách a používaní nástrojov, v súlade s článkom 4 rozhodnutia o 6. RP (článok 8 ods. 1)

| — | zahŕňať hlavné zistenia [týkajúce sa finančného nástroja s rozdelením rizika] do výročnej správy o činnostiach v oblasti výskumu a technologického rozvoja, ktorá sa zasiela Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkom 173 Zmluvy o ES (príloha III) |
| --- | --- |

—

zahŕňať hlavné zistenia [týkajúce sa finančného nástroja s rozdelením rizika] do výročnej správy o činnostiach v oblasti výskumu a technologického rozvoja, ktorá sa zasiela Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkom 173 Zmluvy o ES (príloha III)

Päťročné posúdenie

| — | nezávislí kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie činností vykonávaných v rámci oblastí programu a ich riadenia počas piatich rokov pred hodnotením (článok 4 ods. 2) |
| --- | --- |

—

nezávislí kvalifikovaní odborníci vykonajú externé hodnotenie činností vykonávaných v rámci oblastí programu a ich riadenia počas piatich rokov pred hodnotením (článok 4 ods. 2)

| — | zaistiť externé hodnotenie stanovené v článku 5 ods. 2 rozhodnutia o 5. RP, ktoré sa vykoná v súvislosti s činnosťami uskutočnenými v oblastiach osobitného programu [článok 4 písm. b)] |
| --- | --- |

—

zaistiť externé hodnotenie stanovené v článku 5 ods. 2 rozhodnutia o 5. RP, ktoré sa vykoná v súvislosti s činnosťami uskutočnenými v oblastiach osobitného programu [článok 4 písm. b)]

Záverečné hodnotenie

| — | pri ukončení jednotlivých osobitných programov uskutočniť nezávislé záverečné hodnotenie dosiahnutých výsledkov vo vzťahu k cieľom (článok 4 ods. 3) |
| --- | --- |

—

pri ukončení jednotlivých osobitných programov uskutočniť nezávislé záverečné hodnotenie dosiahnutých výsledkov vo vzťahu k cieľom (článok 4 ods. 3)

| — | zaslať toto hodnotenie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru (článok 4 ods. 3) |
| --- | --- |

—

zaslať toto hodnotenie Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru (článok 4 ods. 3)

Nezávislí experti

| — | vypracovať zadávacie podmienky na externé hodnotenie stanovené v článku 5 ods. 2 rozhodnutia o 5. RP (článok 6 ods. 2) |
| --- | --- |

—

vypracovať zadávacie podmienky na externé hodnotenie stanovené v článku 5 ods. 2 rozhodnutia o 5. RP (článok 6 ods. 2)

Základné informácie o štruktúre rámcových programov

| — | 4. RP (ES): 7 osobitných programov zložených zo 17 podprogramov plus 2 skupiny činností |
| --- | --- |

—

4. RP (ES): 7 osobitných programov zložených zo 17 podprogramov plus 2 skupiny činností

| — | 5. RP (ES): 7 osobitných programov, z ktorých 4 sú tematické programy a 3 horizontálne programy |
| --- | --- |

—

5. RP (ES): 7 osobitných programov, z ktorých 4 sú tematické programy a 3 horizontálne programy

| — | 6. RP (ES): 20 programov, z ktorých 10 je zoskupených v rámci 7 tematických priorít, a 4 programy, ktoré sa týkajú medzisektorových výskumných činností, v osobitnom programe Zameranie a integrovanie výskumu Spoločenstva. Osobitný program Štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru predstavuje 4 programy a osobitný program Posilnenie základov Európskeho výskumného priestoru 2 osobitné programy |
| --- | --- |

—

6. RP (ES): 20 programov, z ktorých 10 je zoskupených v rámci 7 tematických priorít, a 4 programy, ktoré sa týkajú medzisektorových výskumných činností, v osobitnom programe Zameranie a integrovanie výskumu Spoločenstva. Osobitný program Štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru predstavuje 4 programy a osobitný program Posilnenie základov Európskeho výskumného priestoru 2 osobitné programy

| — | 7. RP (ES): 24 osobitných podprogramov, z ktorých 10 je zoskupených v osobitnom programe Spolupráca, jeden sa týka osobitného programu Myšlienky, 5 podprogramov sa týka osobitného programu Ľudia a 8 podprogramov sa týka osobitného programu Kapacity (jeden sa týka nejadrových činností Spoločného výskumného centra) |
| --- | --- |

—

7. RP (ES): 24 osobitných podprogramov, z ktorých 10 je zoskupených v osobitnom programe Spolupráca, jeden sa týka osobitného programu Myšlienky, 5 podprogramov sa týka osobitného programu Ľudia a 8 podprogramov sa týka osobitného programu Kapacity (jeden sa týka nejadrových činností Spoločného výskumného centra)

| — | Celkový rozpočet (ES): 11 046 mil. EUR (t. j. 2 761 mil. EUR na rok) |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 11 046 mil. EUR (t. j. 2 761 mil. EUR na rok)

| — | Celkový rozpočet (ES): 13 700 mil. EUR (t. j. 3 425 mil. EUR na rok; +24 %) |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 13 700 mil. EUR (t. j. 3 425 mil. EUR na rok; +24 %)

| — | Celkový rozpočet (ES): 16 270 mil. EUR (t. j. 4 061 mil. EUR na rok; +19 %) po rozšírení EÚ 25 zvýšený na |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 16 270 mil. EUR (t. j. 4 061 mil. EUR na rok; +19 %) po rozšírení EÚ 25 zvýšený na

| — | Celkový rozpočet (ES): 17 883 mil. EUR (t. j. 4 447 mil. EUR na rok; +10 %) |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 17 883 mil. EUR (t. j. 4 447 mil. EUR na rok; +10 %)

| — | Celkový rozpočet (ES): 50 521 mil. EUR (t. j. 7 217 mil. EUR na rok; +62 %) |
| --- | --- |

—

Celkový rozpočet (ES): 50 521 mil. EUR (t. j. 7 217 mil. EUR na rok; +62 %)

| — | Sedem generálnych riaditeľstiev: RTD, INFSO, energetika, doprava, rybné hospodárstvo, poľnohospodárstvo, podnikanie |
| --- | --- |

—

Sedem generálnych riaditeľstiev: RTD, INFSO, energetika, doprava, rybné hospodárstvo, poľnohospodárstvo, podnikanie

| — | Päť generálnych riaditeľstiev: RTD, INFSO, TREN, rybné hospodárstvo, podnikanie |
| --- | --- |

—

Päť generálnych riaditeľstiev: RTD, INFSO, TREN, rybné hospodárstvo, podnikanie

| — | Štyri generálne riaditeľstvá: RTD, INFSO, TREN, podnikanie |
| --- | --- |

—

Štyri generálne riaditeľstvá: RTD, INFSO, TREN, podnikanie

| — | Päť generálnych riaditeľstiev: RTD, informačná spoločnosť a médiá, energetika a doprava, podnikanie a priemysel, Spoločné výskumné centrum; okrem toho Európska rada pre výskum (ERC) a výkonné agentúry |
| --- | --- |

—

Päť generálnych riaditeľstiev: RTD, informačná spoločnosť a médiá, energetika a doprava, podnikanie a priemysel, Spoločné výskumné centrum; okrem toho Európska rada pre výskum (ERC) a výkonné agentúry

---

(1)  4. RP: informačné a komunikačné technológie [Rozvinuté komunikačné technológie a služby (ACTS); informačné technológie (ESPRIT); telematické aplikácie]; priemyselné technológie [priemyselné a materiálové technológie (BRITE/EURAM); štandardy, meranie a testovanie (SMT)]; životné prostredie [životné prostredie a klimatické podmienky, námorné vedy a technológie (MAST III)]; prírodné vedy a technológie (biotechnológie BIOTECH 2), biomedicína a zdravie (BIOMED 2), poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo (FAIR), etické, právne a spoločenské aspekty (ELSA); energetika [výskum a rozvoj (JOULE), demonštrácie (THERMIE)]; doprava (výskumný program v oblasti dopravy), cielený sociálno-ekonomický výskum [cielený sociálno-ekonomický výskum (TSER), Európska sieť pre hodnotenie technológií (ETAN)]; spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami [medzinárodná spolupráca (INCO)]; šírenie a využívanie výsledkov (inovačný program); podpora vzdelávania a mobility výskumných pracovníkov [odborné vzdelávanie a mobilita výskumných pracovníkov (TMR), štipendiá združenia Marie Curie].

(2)  5. RP: 4 tematické programy [kvalita života a riadenie živých zdrojov (kvalita života), užívateľsky príťažlivá informačná spoločnosť (IST), konkurencieschopnosť a udržateľný rast (GROWTH), energetika, životné prostredie a udržateľný rozvoj (EESD)]; 3 horizontálne programy [potvrdenie medzinárodnej pozície výskumu Spoločenstva (INCO 2), podpora inovácií a účasti malých a stredných podnikov (Innovation/SMEs), zlepšenie ľudského výskumného potenciálu a sociálno-ekonomického znalostného základu (Improving)].

(3)  6. RP: „Zameranie a integrovanie výskumu Spoločenstva“

| — | 7 tematických priorít predstavujúcich 10 programov: prírodné vedy, genomika a biotechnológie pre zdravie (vrátane pokročilej genomiky a jej využitia pre zdravie, boja proti hlavným chorobám), technológie informačnej spoločnosti, nanotechnológie a nanovedy, multifunkčné materiály založené na znalostiach a nové výrobné postupy a zariadenia, aeronautika a vesmír, kvalita a bezpečnosť potravín, udržateľný rozvoj, globálne zmeny a ekosystémy (vrátane systémov udržateľnej energie, udržateľnej pozemnej dopravy, globálnych zmien a ekosystémov), občania a vládnutie v znalostnej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

7 tematických priorít predstavujúcich 10 programov: prírodné vedy, genomika a biotechnológie pre zdravie (vrátane pokročilej genomiky a jej využitia pre zdravie, boja proti hlavným chorobám), technológie informačnej spoločnosti, nanotechnológie a nanovedy, multifunkčné materiály založené na znalostiach a nové výrobné postupy a zariadenia, aeronautika a vesmír, kvalita a bezpečnosť potravín, udržateľný rozvoj, globálne zmeny a ekosystémy (vrátane systémov udržateľnej energie, udržateľnej pozemnej dopravy, globálnych zmien a ekosystémov), občania a vládnutie v znalostnej spoločnosti,

| — | medzisektorové výskumné činnosti pokrývajúce širšiu oblasť výskumu predstavujúce 4 programy: podpora politiky a predvídanie vedeckých a technologických potrieb, horizontálne výskumné činnosti s účasťou malých a stredných podnikov, osobitné opatrenia na podporu medzinárodnej spolupráce; nejadrové aktivity Spoločného výskumného centra; Štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru predstavuje 4 programy: výskum a inovácie, ľudské zdroje, výskumné infraštruktúry, veda a spoločnosť; „posilnenie základov Európskeho výskumného priestoru“ predstavuje 2 programy: podpora koordinácie činností, podpora jednotného rozvoja politík. |
| --- | --- |

—

medzisektorové výskumné činnosti pokrývajúce širšiu oblasť výskumu predstavujúce 4 programy: podpora politiky a predvídanie vedeckých a technologických potrieb, horizontálne výskumné činnosti s účasťou malých a stredných podnikov, osobitné opatrenia na podporu medzinárodnej spolupráce; nejadrové aktivity Spoločného výskumného centra; Štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru predstavuje 4 programy: výskum a inovácie, ľudské zdroje, výskumné infraštruktúry, veda a spoločnosť; „posilnenie základov Európskeho výskumného priestoru“ predstavuje 2 programy: podpora koordinácie činností, podpora jednotného rozvoja politík.

(4)  7. RP: osobitný program Spolupráca predstavuje 10 podprogramov [zdravie; potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológie; informačné a komunikačné technológie; nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie; energetika; životné prostredie (vrátane klimatických zmien); doprava (vrátane aeronautiky); sociálno-ekonomické vedy a humanitné vedy; bezpečnosť a vesmír], osobitný program Myšlienky predstavuje jeden podprogram (Európska rada pre výskum), osobitný program Ľudia predstavuje 5 podprogramov (úvodné školenie; celoživotné vzdelávanie; priemyselná akadémia; medzinárodná dimenzia; osobitné opatrenia), osobitný program Kapacity predstavuje 8 podprogramov (výskumné infraštruktúry; výskum s cieľom podporiť malé a stredné podniky; oblasti znalostí; výskumný potenciál; miesto vedy v spoločnosti; jednotný rozvoj výskumných politík; medzinárodná spolupráca; nejadrové činnosti Spoločného výskumného centra).

---

PRÍLOHA III

HLAVNÉ ROZDIELY NÁSLEDNÉHO HODNOTENIA PROGRAMOV V OBLASTI VÝSKUMU MEDZI EÚ (4. RP – 6. RP), SPOJENÝMI ŠTÁTMI AMERICKÝMI A KANADOU

| | EÚ (4. RP – 6. RP) | Spojené štáty americké | Kanada |
| --- | --- | --- | --- |
| Systémové otázky |
| Intervenčná logika | nejasná | spravidla zavedená, nepriamo sa požaduje v rámci PART (1) | požaduje sa v rámci RMAF (2) ako súčasť návrhu programu |
| Stratégia hodnotenia | nie komplexná | požaduje sa v rámci PART (1) | požaduje sa v rámci RMAF (2) ako súčasť návrhu programu |
| Stanovené očakávané výsledky | nie | požadujú sa v rámci PART (1) (vrátane používania vyčísliteľných ukazovateľov) | požadujú sa v rámci RMAF (2) ako súčasť návrhu programu |
| Hodnotiace otázky formuluje | Komisia v úlohe programového manažéra | agentúra v úlohe programového manažéra (hodnotí sa v rámci OBM) | agentúra v úlohe programového
  manažéra (hodnotí sa v rámci TBS) |
| Otázky týkajúce sa organizácie |
| Fáza návrhu | počas programovacieho obdobia | počas programovacieho obdobia | ukončená pred začiatkom programu |
| Využívanie pracovných skupín | ad hoc pracovné skupiny pre špecifické hodnotenia | v závislosti od agentúry/programu | permanentné pracovné skupiny ako stále výbory |
| Periodicita | stanovené dátumy (prepojené s programovacím obdobím, týkajúce sa predchádzajúcich piatich rokov) | dvoj- až trojročný cyklus
  (prepojený so schválením rozpočtu) | pri obnovení programu |

EÚ (4. RP – 6. RP)

Spojené štáty americké

Kanada

Systémové otázky

Intervenčná logika

nejasná

spravidla zavedená, nepriamo sa požaduje v rámci PART (1)

požaduje sa v rámci RMAF (2) ako súčasť návrhu programu

Stratégia hodnotenia

nie komplexná

požaduje sa v rámci PART (1)

požaduje sa v rámci RMAF (2) ako súčasť návrhu programu

Stanovené očakávané výsledky

nie

požadujú sa v rámci PART (1) (vrátane používania vyčísliteľných ukazovateľov)

požadujú sa v rámci RMAF (2) ako súčasť návrhu programu

Hodnotiace otázky formuluje

Komisia v úlohe programového manažéra

agentúra v úlohe programového manažéra (hodnotí sa v rámci OBM)

agentúra v úlohe programového

manažéra (hodnotí sa v rámci TBS)

Otázky týkajúce sa organizácie

Fáza návrhu

počas programovacieho obdobia

počas programovacieho obdobia

ukončená pred začiatkom programu

Využívanie pracovných skupín

ad hoc pracovné skupiny pre špecifické hodnotenia

v závislosti od agentúry/programu

permanentné pracovné skupiny ako stále výbory

Periodicita

stanovené dátumy (prepojené s programovacím obdobím, týkajúce sa predchádzajúcich piatich rokov)

dvoj- až trojročný cyklus

(prepojený so schválením rozpočtu)

pri obnovení programu

---

(1)  Nástroj na hodnotenie programu (Programme Assessment Rating Tool – PART) od roku 2002: pozri úrad pre riadenie a rozpočet (Office of Management of the Budget – OMB), výkonný úrad prezidenta, Spojené štáty americké.

(2)  Rámec pre riadenie a povinnosť zodpovedať založený na výsledkoch (Results-based Management and Accountability Framework – RMAF): pozri sekretariát výboru pre štátnu pokladnicu Kanady (Treasury Board of Canada Secretariat – TBS).

---

PRÍLOHA IV

NAVRHOVANÁ ŠTRUKTÚRA PRACOVNEJ SKUPINY PRE 7. RP

Image

---

ODPOVEDE KOMISIE

| I. | Rámcové programy (RP) Spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja sa za posledné desaťročia rozvinuli na rozsiahly, ale súdržný systém mechanizmov pomoci výskumníkom v 27 členských štátoch EÚ, v pridružených krajinách a inde.
  Dnes sú RP najväčším systémom verejného nadnárodného financovania výskumu na celom svete.
  RP v súčasnosti predstavuje približne 5 % z celkového verejného financovania výskumu v EÚ. Z pohľadu ročnej finančnej účasti Spoločenstva bude 7. RP asi o 60 % väčší ako 6. RP.
  Hodnotenie takéhoto jedinečného systému je mimoriadnou úlohou pre všetky zainteresované strany. Mechanizmy hodnotenia a monitorovania prešli v posledných rokoch výraznými zmenami, najnovšie v súvislosti s uvedením 7. RP v roku 2007.
  Systém hodnotenia a monitorovania používaný Komisiou sa zakladá na priamej zodpovednosti vykonávacích útvarov Komisie. Práve tu je k dispozícii najvyšší stupeň technických znalostí.
  Všetky generálne riaditeľstvá (GR) vykonávajú hodnotenia na úrovni rámcového programu prostredníctvom koordinovaného úsilia. |
| --- | --- |

I.

Rámcové programy (RP) Spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja sa za posledné desaťročia rozvinuli na rozsiahly, ale súdržný systém mechanizmov pomoci výskumníkom v 27 členských štátoch EÚ, v pridružených krajinách a inde.

Dnes sú RP najväčším systémom verejného nadnárodného financovania výskumu na celom svete.

RP v súčasnosti predstavuje približne 5 % z celkového verejného financovania výskumu v EÚ. Z pohľadu ročnej finančnej účasti Spoločenstva bude 7. RP asi o 60 % väčší ako 6. RP.

Hodnotenie takéhoto jedinečného systému je mimoriadnou úlohou pre všetky zainteresované strany. Mechanizmy hodnotenia a monitorovania prešli v posledných rokoch výraznými zmenami, najnovšie v súvislosti s uvedením 7. RP v roku 2007.

Systém hodnotenia a monitorovania používaný Komisiou sa zakladá na priamej zodpovednosti vykonávacích útvarov Komisie. Práve tu je k dispozícii najvyšší stupeň technických znalostí.

Všetky generálne riaditeľstvá (GR) vykonávajú hodnotenia na úrovni rámcového programu prostredníctvom koordinovaného úsilia.

| IV. | Komisia víta pripomienku Dvora audítorov, že GR implementujúce RP (ďalej len „generálne riaditeľstvá pre výskum“) dodržali požiadavky Komisie vrátane požiadaviek špecifikovaných v oznámeniach o hodnotení z roku 2000 a 2002.
  Do hodnotenia RP boli zavedené značné zmeny vrátane veľkej reštrukturalizácie 7. RP.
  Komisia sa ďalej domnieva, že:






  i) | RP sa vždy zakladali na jasnej logike pomoci. V 7. RP je to ešte očividnejšie, čím sa ďalej posilní systém hodnotenia a monitorovania Komisie. |
| --- | --- | --- |

IV.

Komisia víta pripomienku Dvora audítorov, že GR implementujúce RP (ďalej len „generálne riaditeľstvá pre výskum“) dodržali požiadavky Komisie vrátane požiadaviek špecifikovaných v oznámeniach o hodnotení z roku 2000 a 2002.

Do hodnotenia RP boli zavedené značné zmeny vrátane veľkej reštrukturalizácie 7. RP.

Komisia sa ďalej domnieva, že:

i)

RP sa vždy zakladali na jasnej logike pomoci. V 7. RP je to ešte očividnejšie, čím sa ďalej posilní systém hodnotenia a monitorovania Komisie.

| ii) | Hlavné strategické prvky prístupu Komisie k hodnoteniu a monitorovaniu boli definované v následných legislatívnych aktoch pre RP od polovice 90. rokov.
  Odvtedy, ako Komisia prijala svoje posledné oznámenie o hodnotení výskumu v roku 1996, sa začal proces nepretržitého zdokonaľovania prístupu Komisie k hodnoteniu RP a vykonávanie hodnotení prešlo výraznými zmenami.
  Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov, sa každé štyri roky uskutočnili veľké hodnotenia RP, tzv. „päťročné posudzovania“. |
| --- | --- |

ii)

Hlavné strategické prvky prístupu Komisie k hodnoteniu a monitorovaniu boli definované v následných legislatívnych aktoch pre RP od polovice 90. rokov.

Odvtedy, ako Komisia prijala svoje posledné oznámenie o hodnotení výskumu v roku 1996, sa začal proces nepretržitého zdokonaľovania prístupu Komisie k hodnoteniu RP a vykonávanie hodnotení prešlo výraznými zmenami.

Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov, sa každé štyri roky uskutočnili veľké hodnotenia RP, tzv. „päťročné posudzovania“.

| iii) | RP spoločne implementujú „generálne riaditeľstvá pre výskum“, ktoré konajú nezávisle a v prípade potreby spolupracujú. Ústredné útvary Komisie, a predovšetkým GR pre rozpočet, sa aktívne podieľajú na rozličných krokoch súvisiacich s procesom hodnotení.
  Vzhľadom na decentralizovanú organizáciu Komisie a špecifiká jednotlivých vedeckých oblastí musia hodnotenia spravovať zodpovedné prevádzkové útvary.
  Ako veľmi užitočná pre koordináciu sa osvedčila vnútorná „sieť Komisie na hodnotenie výskumu a technologického rozvoja“.
  Komisia súhlasí, že pracovné skupiny by mali zohrávať významnú úlohu pri hodnotení, a víta zistenie auditu, podľa ktorého inštitucionálne zainteresované strany vnímajú jej pracovné skupiny zaoberajúce sa „päťročnými posudzovaniami“ a ďalšími významnými hodnoteniami ako záruku nezávislosti prístupu Komisie počas celého obdobia podliehajúceho auditu. |
| --- | --- |

iii)

RP spoločne implementujú „generálne riaditeľstvá pre výskum“, ktoré konajú nezávisle a v prípade potreby spolupracujú. Ústredné útvary Komisie, a predovšetkým GR pre rozpočet, sa aktívne podieľajú na rozličných krokoch súvisiacich s procesom hodnotení.

Vzhľadom na decentralizovanú organizáciu Komisie a špecifiká jednotlivých vedeckých oblastí musia hodnotenia spravovať zodpovedné prevádzkové útvary.

Ako veľmi užitočná pre koordináciu sa osvedčila vnútorná „sieť Komisie na hodnotenie výskumu a technologického rozvoja“.

Komisia súhlasí, že pracovné skupiny by mali zohrávať významnú úlohu pri hodnotení, a víta zistenie auditu, podľa ktorého inštitucionálne zainteresované strany vnímajú jej pracovné skupiny zaoberajúce sa „päťročnými posudzovaniami“ a ďalšími významnými hodnoteniami ako záruku nezávislosti prístupu Komisie počas celého obdobia podliehajúceho auditu.

| iv) | Poskytovanie priamych metodických usmernení pri hodnoteniach obmedzuje potreba zachovať nezávislosť hodnotiteľov. Komisia si uvedomuje minulé problémy so zhromažďovaním údajov a uznáva, že o dlhodobejších výsledkoch a účinkoch RP sa vie len málo, čo platí o väčšine hodnotení verejnej pomoci v oblasti výskumu a v iných oblastiach. |
| --- | --- |

iv)

Poskytovanie priamych metodických usmernení pri hodnoteniach obmedzuje potreba zachovať nezávislosť hodnotiteľov. Komisia si uvedomuje minulé problémy so zhromažďovaním údajov a uznáva, že o dlhodobejších výsledkoch a účinkoch RP sa vie len málo, čo platí o väčšine hodnotení verejnej pomoci v oblasti výskumu a v iných oblastiach.

| v) | Načasovanie väčšiny hodnotení je špecifikované v právnych predpisoch o RP prijatých Európskym parlamentom a Radou. Celkove Komisia považuje svoj systém hodnotenia a monitorovania za efektívny. S týmto názorom sa stotožnili v roku 2006 aj Európsky parlament a Rada pri prijímaní najnovších legislatívnych návrhov Komisie pre 7. RP. |
| --- | --- |

v)

Načasovanie väčšiny hodnotení je špecifikované v právnych predpisoch o RP prijatých Európskym parlamentom a Radou. Celkove Komisia považuje svoj systém hodnotenia a monitorovania za efektívny. S týmto názorom sa stotožnili v roku 2006 aj Európsky parlament a Rada pri prijímaní najnovších legislatívnych návrhov Komisie pre 7. RP.

| V. | V súvislosti s odporúčaniami Dvora audítorov Komisia:






  i) | upozorňuje na jasnejšie vyjadrenú logiku pomoci v právnych predpisoch o 7. RP (prijatých Európskym parlamentom a Radou v roku 2006) a bude presadzovať používanie jasnej logiky pomoci aj vo svojich budúcich legislatívnych návrhoch. Okrem toho má Komisia v úmysle ďalej objasniť svoje prevádzkové ciele pre 7. RP na úrovni pracovných programov a ďalej rozvíjať svoj prístup k meraniu výkonnosti; |
| --- | --- | --- |

V.

V súvislosti s odporúčaniami Dvora audítorov Komisia:

i)

upozorňuje na jasnejšie vyjadrenú logiku pomoci v právnych predpisoch o 7. RP (prijatých Európskym parlamentom a Radou v roku 2006) a bude presadzovať používanie jasnej logiky pomoci aj vo svojich budúcich legislatívnych návrhoch. Okrem toho má Komisia v úmysle ďalej objasniť svoje prevádzkové ciele pre 7. RP na úrovni pracovných programov a ďalej rozvíjať svoj prístup k meraniu výkonnosti;

| ii) | bude ďalej rozvíjať svoju stratégiu hodnotenia pre 7. RP na základe návrhov uvedených v hodnotení vplyvu 7. RP. Pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu primeranej úrovne flexibility, aby každý prevádzkový útvar mohol určiť svoje konkrétne potreby na hodnotenie; |
| --- | --- |

ii)

bude ďalej rozvíjať svoju stratégiu hodnotenia pre 7. RP na základe návrhov uvedených v hodnotení vplyvu 7. RP. Pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu primeranej úrovne flexibility, aby každý prevádzkový útvar mohol určiť svoje konkrétne potreby na hodnotenie;

| iii) | hoci nepovažuje za potrebné zriadiť úrad na spoločné hodnotenie, súhlasí s tým, že zváži iné možnosti zlepšenia koordinácie.
  Pracovné skupiny na podporu špecifického hodnotenia by sa mali vytvoriť čo najskôr. Je však pravdepodobnejšie, že vyčlenené pracovné skupiny vytvorené na osobitné účely budú väčším prínosom vzhľadom na jednoznačnosť a zameranie; |
| --- | --- |

iii)

hoci nepovažuje za potrebné zriadiť úrad na spoločné hodnotenie, súhlasí s tým, že zváži iné možnosti zlepšenia koordinácie.

Pracovné skupiny na podporu špecifického hodnotenia by sa mali vytvoriť čo najskôr. Je však pravdepodobnejšie, že vyčlenené pracovné skupiny vytvorené na osobitné účely budú väčším prínosom vzhľadom na jednoznačnosť a zameranie;

| iv) | Komisia už prijala opatrenia na lepšie využívanie súčasných a nových zdrojov údajov pre svoje hodnotenia.
  Požiadavky na predkladanie správ o 7. RP boli čiastočne zrevidované na základe potrieb hodnotenia a monitorovania.
  Okrem toho Komisia v súčasnosti vyvíja nový IT systém pre 7. RP, ktorý má poskytnúť pevnejší základ v súvislosti s údajmi o projektoch.
  Komisia zváži možnosť vydania novej príručky na hodnotenie RP, pričom zohľadní najnovšie príklady; |
| --- | --- |

iv)

Komisia už prijala opatrenia na lepšie využívanie súčasných a nových zdrojov údajov pre svoje hodnotenia.

Požiadavky na predkladanie správ o 7. RP boli čiastočne zrevidované na základe potrieb hodnotenia a monitorovania.

Okrem toho Komisia v súčasnosti vyvíja nový IT systém pre 7. RP, ktorý má poskytnúť pevnejší základ v súvislosti s údajmi o projektoch.

Komisia zváži možnosť vydania novej príručky na hodnotenie RP, pričom zohľadní najnovšie príklady;

| v) | Komisia chce vyvinúť a posilniť plánovanie hodnotení v rámci 7. RP, vyjadrujúce možné výhody na dosiahnutie zhody, a zhromažďovanie výsledkov. |
| --- | --- |

v)

Komisia chce vyvinúť a posilniť plánovanie hodnotení v rámci 7. RP, vyjadrujúce možné výhody na dosiahnutie zhody, a zhromažďovanie výsledkov.

| 1 – 13. | Rámcové programy Spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja (RP) sa za posledné desaťročia rozvinuli na rozsiahly, ale súdržný systém mechanizmov pomoci výskumníkom v 27 členských štátoch EÚ, pridružených krajinách a inde.
  Dnes sú RP najväčším systémom verejného nadnárodného financovania výskumu na celom svete (pozri bod 6 textu Dvora audítorov). Z pohľadu ročnej finančnej účasti Spoločenstva bude 7. RP asi o 60 % väčší ako 6. RP (pozri obrázok 1 textu Dvora audítorov).
  Hodnotenie takéhoto jedinečného systému je mimoriadnou úlohou pre všetky zainteresované subjekty. Požiadavky na hodnotenie prešli za posledné roky výraznými zmenami (pozri obrázok 2 textu Dvora audítorov), naposledy spustením 7. RP v roku 2007 (pozri napríklad odpovede na body 23, 30, 41, 46, 72, 76 – 78, 93). |
| --- | --- |

1 – 13.

Rámcové programy Spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja (RP) sa za posledné desaťročia rozvinuli na rozsiahly, ale súdržný systém mechanizmov pomoci výskumníkom v 27 členských štátoch EÚ, pridružených krajinách a inde.

Dnes sú RP najväčším systémom verejného nadnárodného financovania výskumu na celom svete (pozri bod 6 textu Dvora audítorov). Z pohľadu ročnej finančnej účasti Spoločenstva bude 7. RP asi o 60 % väčší ako 6. RP (pozri obrázok 1 textu Dvora audítorov).

Hodnotenie takéhoto jedinečného systému je mimoriadnou úlohou pre všetky zainteresované subjekty. Požiadavky na hodnotenie prešli za posledné roky výraznými zmenami (pozri obrázok 2 textu Dvora audítorov), naposledy spustením 7. RP v roku 2007 (pozri napríklad odpovede na body 23, 30, 41, 46, 72, 76 – 78, 93).

| 14. | Generálne riaditeľstvá implementujúce RP v oblasti výskumu a technologického rozvoja (VTR) („generálne riaditeľstvá pre výskum“) oficiálne vyhoveli požiadavkám Komisie na hodnotenie, vrátane požiadaviek špecifikovaných v oznámeniach o hodnotení z roku 2000 a 2002 (pozri bod 54 textu Dvora audítorov). |
| --- | --- |

14.

Generálne riaditeľstvá implementujúce RP v oblasti výskumu a technologického rozvoja (VTR) („generálne riaditeľstvá pre výskum“) oficiálne vyhoveli požiadavkám Komisie na hodnotenie, vrátane požiadaviek špecifikovaných v oznámeniach o hodnotení z roku 2000 a 2002 (pozri bod 54 textu Dvora audítorov).

| 22. | Komisia súhlasí s významom jasnej logiky pomoci pre návrh programu a zdieľa názor, že mandát špecifikovaný v článku 163 zmluvy je v tejto súvislosti kľúčovým prvkom. Okrem toho príspevok činností v oblasti VTR financovaných Komisiou má veľký význam pre iné politiky a ciele Spoločenstva. Najnovšie Komisia podrobne prezentovala svoj názor na úlohu investícií EÚ v oblasti VTR v obnovenej Lisabonskej stratégii a v stratégii trvalo udržateľného rozvoja (1). |
| --- | --- |

22.

Komisia súhlasí s významom jasnej logiky pomoci pre návrh programu a zdieľa názor, že mandát špecifikovaný v článku 163 zmluvy je v tejto súvislosti kľúčovým prvkom. Okrem toho príspevok činností v oblasti VTR financovaných Komisiou má veľký význam pre iné politiky a ciele Spoločenstva. Najnovšie Komisia podrobne prezentovala svoj názor na úlohu investícií EÚ v oblasti VTR v obnovenej Lisabonskej stratégii a v stratégii trvalo udržateľného rozvoja (1).

| 23. | RP sa vždy zakladali na jasnej logike pomoci. V 7. RP je to ešte očividnejšie (2), čím sa ďalej posilní systém hodnotenia a monitorovania Komisie. |
| --- | --- |

23.

RP sa vždy zakladali na jasnej logike pomoci. V 7. RP je to ešte očividnejšie (2), čím sa ďalej posilní systém hodnotenia a monitorovania Komisie.

| 25. | Tento prístup prijalo niekoľko krajín vrátane niektorých členských štátov, ale v žiadnom prípade nejde o jednotný prístup. Skúsenosti z USA a Kanady sa môžu prenášať horšie ako skúsenosti z členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

25.

Tento prístup prijalo niekoľko krajín vrátane niektorých členských štátov, ale v žiadnom prípade nejde o jednotný prístup. Skúsenosti z USA a Kanady sa môžu prenášať horšie ako skúsenosti z členských štátov EÚ.

| 26. | Komisia sa domnieva, že v období, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov, mala zavedený účinný systém hodnotenia a monitorovania (pozri aj odpoveď na bod 23). |
| --- | --- |

26.

Komisia sa domnieva, že v období, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov, mala zavedený účinný systém hodnotenia a monitorovania (pozri aj odpoveď na bod 23).

| 28. | Predovšetkým vzhľadom na neurčitosť výskumu je náročné zabezpečiť, aby všetky ciele dokonale vyhovovali prísnym definíciám kritérií SMART. Všetky pracovné programy v rámci 7. RP obsahujú určenie predpokladaných účinkov, ktoré zodpovedajú cieľom, odôvodneniam a činnostiam stanoveným v špecifických programoch. |
| --- | --- |

28.

Predovšetkým vzhľadom na neurčitosť výskumu je náročné zabezpečiť, aby všetky ciele dokonale vyhovovali prísnym definíciám kritérií SMART. Všetky pracovné programy v rámci 7. RP obsahujú určenie predpokladaných účinkov, ktoré zodpovedajú cieľom, odôvodneniam a činnostiam stanoveným v špecifických programoch.

| 29. | Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov, sa venovala väčšia pozornosť krátkodobejším výsledkom; existuje priestor aj na dlhodobejšie analýzy. |
| --- | --- |

29.

Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov, sa venovala väčšia pozornosť krátkodobejším výsledkom; existuje priestor aj na dlhodobejšie analýzy.

| 30. | Komisia v súčasnosti vyvíja na úrovni RP monitorovací systém pre 7. RP s cieľom zabezpečiť súdržnejšie a systematickejšie využívanie ukazovateľov výkonnosti. V rámci rozličných útvarov implementujúcich 7. RP prebiehajú aj viaceré samostatné iniciatívy zamerané na vývoj ukazovateľov účinnosti. |
| --- | --- |

30.

Komisia v súčasnosti vyvíja na úrovni RP monitorovací systém pre 7. RP s cieľom zabezpečiť súdržnejšie a systematickejšie využívanie ukazovateľov výkonnosti. V rámci rozličných útvarov implementujúcich 7. RP prebiehajú aj viaceré samostatné iniciatívy zamerané na vývoj ukazovateľov účinnosti.

| 34. | Komisia sa už zaviazala, že zabezpečí väčšiu jednoznačnosť logiky programovej pomoci, pričom bude vychádzať z dosiahnutého pokroku zahrnutého v právnych predpisoch 7. RP a v hodnotení vplyvu a zváži odporúčania Dvora audítorov pre budúce legislatívne návrhy. |
| --- | --- |

34.

Komisia sa už zaviazala, že zabezpečí väčšiu jednoznačnosť logiky programovej pomoci, pričom bude vychádzať z dosiahnutého pokroku zahrnutého v právnych predpisoch 7. RP a v hodnotení vplyvu a zváži odporúčania Dvora audítorov pre budúce legislatívne návrhy.

| 35. | Komisia víta odporúčania Dvora audítorov ďalej objasniť programové ciele 7. RP a v rámci obmedzení príslušných základných aktov prijatých Európskym parlamentom a Radou sa bude usilovať o ich dosiahnutie. |
| --- | --- |

35.

Komisia víta odporúčania Dvora audítorov ďalej objasniť programové ciele 7. RP a v rámci obmedzení príslušných základných aktov prijatých Európskym parlamentom a Radou sa bude usilovať o ich dosiahnutie.

| 36 – 37. | Komisia víta odporúčania Dvora audítorov a vyvíja iniciatívu na ďalší rozvoj hodnotenia výkonnosti a na úpravu nomenklatúry ABM/ABB. |
| --- | --- |

36 – 37.

Komisia víta odporúčania Dvora audítorov a vyvíja iniciatívu na ďalší rozvoj hodnotenia výkonnosti a na úpravu nomenklatúry ABM/ABB.

| 38 – 39. | Komisia sa domnieva, že jej stratégia hodnotenia RP by mala určovať spoločné zásady organizácie a rozvoja hodnotenia a monitorovania RP. Stratégia by mala poskytovať určenie účelu, definovať kľúčové komponenty systému, vrátane hlavných činností, a vypracovať víziu do budúcnosti. Mala by sa zameriavať na strategickú úroveň vzhľadom na decentralizovaný systém hodnotenia RP používaný Komisiou. |
| --- | --- |

38 – 39.

Komisia sa domnieva, že jej stratégia hodnotenia RP by mala určovať spoločné zásady organizácie a rozvoja hodnotenia a monitorovania RP. Stratégia by mala poskytovať určenie účelu, definovať kľúčové komponenty systému, vrátane hlavných činností, a vypracovať víziu do budúcnosti. Mala by sa zameriavať na strategickú úroveň vzhľadom na decentralizovaný systém hodnotenia RP používaný Komisiou.

| 41. | Hlavné strategické prvky prístupu Komisie k hodnoteniu a monitorovaniu boli definované v následných základných aktoch pre RP od polovice 90. rokov (pozri prílohu II).
  Odvtedy, ako Komisia v roku 1996 prijala svoje oznámenie o hodnotení výskumu, prebieha proces nepretržitého zdokonaľovania jej prístupu k hodnoteniu RP a hodnotiace činnosti prešli výraznými zmenami (pozri obrázok 2 textu Dvora audítorov).
  Pokiaľ ide o súčasné programovacie obdobie, Komisiou naplánovaná stratégia hodnotenia je presnejšie stanovená v ex ante hodnotení vplyvu 7. RP [SEK(2005) 430]. Zahŕňa návrh systému hodnotenia, spôsob jeho implementácie a podrobný časový harmonogram plánovaných hodnotení na úrovni RP.
  Na premietnutie tejto stratégie do konkrétnych plánov treba ešte vynaložiť určité úsilie a Komisia využije na tento účel osobitné koordinačné štruktúry. |
| --- | --- |

41.

Hlavné strategické prvky prístupu Komisie k hodnoteniu a monitorovaniu boli definované v následných základných aktoch pre RP od polovice 90. rokov (pozri prílohu II).

Odvtedy, ako Komisia v roku 1996 prijala svoje oznámenie o hodnotení výskumu, prebieha proces nepretržitého zdokonaľovania jej prístupu k hodnoteniu RP a hodnotiace činnosti prešli výraznými zmenami (pozri obrázok 2 textu Dvora audítorov).

Pokiaľ ide o súčasné programovacie obdobie, Komisiou naplánovaná stratégia hodnotenia je presnejšie stanovená v ex ante hodnotení vplyvu 7. RP [SEK(2005) 430]. Zahŕňa návrh systému hodnotenia, spôsob jeho implementácie a podrobný časový harmonogram plánovaných hodnotení na úrovni RP.

Na premietnutie tejto stratégie do konkrétnych plánov treba ešte vynaložiť určité úsilie a Komisia využije na tento účel osobitné koordinačné štruktúry.

| 43. | Komisia síce uznáva pripomienku Dvora audítorov, ale upozorňuje na to, že situácia v USA a Kanade je omnoho rozmanitejšia, než by sa dalo prezentovať v jednotných stratégiách hodnotenia. |
| --- | --- |

43.

Komisia síce uznáva pripomienku Dvora audítorov, ale upozorňuje na to, že situácia v USA a Kanade je omnoho rozmanitejšia, než by sa dalo prezentovať v jednotných stratégiách hodnotenia.

| 44. | Rozdiely v používaní hodnotenia a v prístupe k nemu v rámci RP odzrkadľujú decentralizovaný systém Komisie, ktorý spája hodnotenie s rozhodovaním. |
| --- | --- |

44.

Rozdiely v používaní hodnotenia a v prístupe k nemu v rámci RP odzrkadľujú decentralizovaný systém Komisie, ktorý spája hodnotenie s rozhodovaním.

| 46. | Vzhľadom na decentralizovanú organizáciu Komisie musia otázku primeranej úrovne hodnotiacej činnosti riešiť zodpovedné prevádzkové útvary (pozri aj odpovede na body 41 a 49).






  — | (druhá zarážka) Päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003), ktoré koordinovalo GR pre výskum, poskytlo hodnotenie na celkovej úrovni RP. Rozhodnutie o tom, či sa vykonajú samostatné posúdenia na úrovni programov, vyjadrovalo potreby zainteresovaných útvarov a rozličné súvislosti a rozsah príslušných činností. |
| --- | --- | --- |

46.

Vzhľadom na decentralizovanú organizáciu Komisie musia otázku primeranej úrovne hodnotiacej činnosti riešiť zodpovedné prevádzkové útvary (pozri aj odpovede na body 41 a 49).

—

(druhá zarážka) Päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003), ktoré koordinovalo GR pre výskum, poskytlo hodnotenie na celkovej úrovni RP. Rozhodnutie o tom, či sa vykonajú samostatné posúdenia na úrovni programov, vyjadrovalo potreby zainteresovaných útvarov a rozličné súvislosti a rozsah príslušných činností.

| 47. | Päťročné posúdenie z roku 2004 poskytlo koordinované, komplexné a včasné hodnotenie na celkovej úrovni RP v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Uskutočnili ho význační externí odborníci a jeho výsledky sú široko dostupné. |
| --- | --- |

47.

Päťročné posúdenie z roku 2004 poskytlo koordinované, komplexné a včasné hodnotenie na celkovej úrovni RP v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Uskutočnili ho význační externí odborníci a jeho výsledky sú široko dostupné.

| 48. | Pozri odpovede na body 41 a 46. |
| --- | --- |

48.

Pozri odpovede na body 41 a 46.

| 49. | Pokiaľ ide o súčasné programovacie obdobie, Komisiou naplánovaná stratégia hodnotenia je stanovená v ex ante hodnotení vplyvu 7. RP [SEK(2005) 430]. Zahŕňa návrh systému hodnotenia, spôsob jeho implementácie a podrobný časový harmonogram plánovaných hodnotení na úrovni RP.
  Komisia uznáva, že na premietnutie tejto stratégie do konkrétnych plánov treba ešte vynaložiť určité úsilie a na tento účel využije osobitné koordinačné štruktúry.
  Komisia sa však domnieva, že nie je vždy možné stanoviť minimálnu úroveň podrobného hodnotenia, pretože je potrebné ponechať dostatočnú flexibilitu manažmentu pri určovaní príslušných potrieb hodnotenia. |
| --- | --- |

49.

Pokiaľ ide o súčasné programovacie obdobie, Komisiou naplánovaná stratégia hodnotenia je stanovená v ex ante hodnotení vplyvu 7. RP [SEK(2005) 430]. Zahŕňa návrh systému hodnotenia, spôsob jeho implementácie a podrobný časový harmonogram plánovaných hodnotení na úrovni RP.

Komisia uznáva, že na premietnutie tejto stratégie do konkrétnych plánov treba ešte vynaložiť určité úsilie a na tento účel využije osobitné koordinačné štruktúry.

Komisia sa však domnieva, že nie je vždy možné stanoviť minimálnu úroveň podrobného hodnotenia, pretože je potrebné ponechať dostatočnú flexibilitu manažmentu pri určovaní príslušných potrieb hodnotenia.

| 51. | RP spoločne implementujú „generálne riaditeľstvá pre výskum“, ktoré konajú nezávisle a v prípade potreby spolupracujú. |
| --- | --- |

51.

RP spoločne implementujú „generálne riaditeľstvá pre výskum“, ktoré konajú nezávisle a v prípade potreby spolupracujú.

| 52. | EuropeAid nesie prevádzkovú a riadiacu zodpovednosť, ktorú uplatňuje v spolupráci s delegáciami Komisie a výkonnými orgánmi tretích krajín. Preto nie je možné považovať túto súčasť Komisie za vzor, keďže nie je porovnateľná s decentralizovaným systémom zodpovedností a úloh v oblasti výskumu. |
| --- | --- |

52.

EuropeAid nesie prevádzkovú a riadiacu zodpovednosť, ktorú uplatňuje v spolupráci s delegáciami Komisie a výkonnými orgánmi tretích krajín. Preto nie je možné považovať túto súčasť Komisie za vzor, keďže nie je porovnateľná s decentralizovaným systémom zodpovedností a úloh v oblasti výskumu.

| 53. | Vnútorná „sieť Komisie na hodnotenie výskumu a technologického rozvoja“ poskytuje neformálne prostriedky na vypracovanie stratégie hodnotenia a na koordináciu hodnotiacich činností na úrovni RP. Tento flexibilný mechanizmus sa osvedčil ako veľmi užitočný. |
| --- | --- |

53.

Vnútorná „sieť Komisie na hodnotenie výskumu a technologického rozvoja“ poskytuje neformálne prostriedky na vypracovanie stratégie hodnotenia a na koordináciu hodnotiacich činností na úrovni RP. Tento flexibilný mechanizmus sa osvedčil ako veľmi užitočný.

| 55. | Posledná revízia noriem vnútornej kontroly Komisie prijatá 16. októbra 2007 [SEK(2007) 1341] zahŕňa 21 noriem hodnotenia, a zhoda s týmito normami bude teda súčasťou výročných správ o činnosti GR.
  Ústredné útvary Komisie, predovšetkým GR pre rozpočet, sa aktívne podieľajú na rozličných krokoch súvisiacich s procesom hodnotenia.
  Hodnotiace činnosti útvarov môžu byť podrobené auditu zo strany oddelenia vnútorného auditu a útvaru vnútorného auditu.
  V budúcnosti sa bude pri posudzovaní minimálnych požiadaviek na kvalitu používať nedávno vypracovaný „rámec na posudzovanie kvality“ (3). Od roku 2007 pri kontrole kvality prípadných hodnotení vplyvu asistuje „Rada Komisie na hodnotenie vplyvu“. |
| --- | --- |

55.

Posledná revízia noriem vnútornej kontroly Komisie prijatá 16. októbra 2007 [SEK(2007) 1341] zahŕňa 21 noriem hodnotenia, a zhoda s týmito normami bude teda súčasťou výročných správ o činnosti GR.

Ústredné útvary Komisie, predovšetkým GR pre rozpočet, sa aktívne podieľajú na rozličných krokoch súvisiacich s procesom hodnotenia.

Hodnotiace činnosti útvarov môžu byť podrobené auditu zo strany oddelenia vnútorného auditu a útvaru vnútorného auditu.

V budúcnosti sa bude pri posudzovaní minimálnych požiadaviek na kvalitu používať nedávno vypracovaný „rámec na posudzovanie kvality“ (3). Od roku 2007 pri kontrole kvality prípadných hodnotení vplyvu asistuje „Rada Komisie na hodnotenie vplyvu“.

| 56. | Porovnanie uvedené v prílohe III pokrýva obdobie, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov. Preto nezohľadňuje výrazné zlepšenia v rámci 7. RP, najmä v súvislosti s novou stratégiou hodnotenia, jasnejšou logikou pomoci a jednoznačným určením očakávaných výsledkov v pracovných programoch.
  Dvor audítorov uvádza príklady určitých členských štátov, kde je zodpovednosť za hodnotenie a financovanie oddelená. Rovnako však existujú iné príklady (napríklad Spojené kráľovstvo), kde je hodnotenie súčasťou riadenia programu (rovnako ako v Komisii). Ku kľúčovej otázke nezávislosti Dvor audítorov uviedol, že externé zainteresované strany sú spokojné s výsledkami Komisie v tejto oblasti (pozri bod 58 a obrázok 4 textu Dvora audítorov). |
| --- | --- |

56.

Porovnanie uvedené v prílohe III pokrýva obdobie, na ktoré sa vzťahuje audit Dvora audítorov. Preto nezohľadňuje výrazné zlepšenia v rámci 7. RP, najmä v súvislosti s novou stratégiou hodnotenia, jasnejšou logikou pomoci a jednoznačným určením očakávaných výsledkov v pracovných programoch.

Dvor audítorov uvádza príklady určitých členských štátov, kde je zodpovednosť za hodnotenie a financovanie oddelená. Rovnako však existujú iné príklady (napríklad Spojené kráľovstvo), kde je hodnotenie súčasťou riadenia programu (rovnako ako v Komisii). Ku kľúčovej otázke nezávislosti Dvor audítorov uviedol, že externé zainteresované strany sú spokojné s výsledkami Komisie v tejto oblasti (pozri bod 58 a obrázok 4 textu Dvora audítorov).

| 59. | — | (prvá zarážka) Ťažko zabezpečiť primerané zaangažovanie členov na vysokej úrovni pre pracovné skupiny vytvorené na dlhé obdobia. |
| --- | --- | --- |

59.

—

(prvá zarážka) Ťažko zabezpečiť primerané zaangažovanie členov na vysokej úrovni pre pracovné skupiny vytvorené na dlhé obdobia.

| — | (druhá zarážka) Zadávacie podmienky pre pracovné skupiny na úrovni RP sa stanovujú rozhodnutím Komisie na základe rozsiahlych neformálnych konzultácií so zainteresovanými stranami, vrátane oficiálneho stanoviska programových výborov 7. RP pozostávajúcich zo zástupcov členských štátov a pridružených krajín. Takto to bude aj v nadchádzajúcom hodnotení ex post 6. RP v roku 2008. |
| --- | --- |

—

(druhá zarážka) Zadávacie podmienky pre pracovné skupiny na úrovni RP sa stanovujú rozhodnutím Komisie na základe rozsiahlych neformálnych konzultácií so zainteresovanými stranami, vrátane oficiálneho stanoviska programových výborov 7. RP pozostávajúcich zo zástupcov členských štátov a pridružených krajín. Takto to bude aj v nadchádzajúcom hodnotení ex post 6. RP v roku 2008.

| 62. | Komisia odporúča, aby sa na hodnotenie vyčlenila priemerná cieľová suma vo výške 0,5 % programového rozpočtu. Skutočne pridelené zdroje závisia vo veľkej miere od charakteru programu. |
| --- | --- |

62.

Komisia odporúča, aby sa na hodnotenie vyčlenila priemerná cieľová suma vo výške 0,5 % programového rozpočtu. Skutočne pridelené zdroje závisia vo veľkej miere od charakteru programu.

| 66. | Hoci Komisia nepovažuje za potrebné zriadiť úrad na spoločné hodnotenie, súhlasí s tým, že zváži iné možnosti zlepšenia koordinácie.
  Prepojenie medzi rozhodovaním o hodnotení a riadení sa môže najlepšie dosiahnuť prostredníctvom funkcií hodnotenia existujúcich v rámci jednotlivých GR a poskytnutím novej stimulácie pre vnútornú „sieť Komisie na hodnotenie VTR“ za podpory ústredných útvarov. Zároveň je to v súlade aj s legislatívnym a rozpočtovým procesom požadovaným nariadením o rozpočtových pravidlách, s oznámením Komisie o hodnotení z roku 2007 a s postupmi súvisiacimi s ABM. |
| --- | --- |

66.

Hoci Komisia nepovažuje za potrebné zriadiť úrad na spoločné hodnotenie, súhlasí s tým, že zváži iné možnosti zlepšenia koordinácie.

Prepojenie medzi rozhodovaním o hodnotení a riadení sa môže najlepšie dosiahnuť prostredníctvom funkcií hodnotenia existujúcich v rámci jednotlivých GR a poskytnutím novej stimulácie pre vnútornú „sieť Komisie na hodnotenie VTR“ za podpory ústredných útvarov. Zároveň je to v súlade aj s legislatívnym a rozpočtovým procesom požadovaným nariadením o rozpočtových pravidlách, s oznámením Komisie o hodnotení z roku 2007 a s postupmi súvisiacimi s ABM.

| 67. | Komisia súhlasí s tým, že pracovné skupiny môžu zohrávať pri hodnotení významnú úlohu. Súhlasí aj s tým, že pracovné skupiny by sa mali vytvoriť čo najskôr, aby podporili konkrétne hodnotenia, ale nepovažuje za vhodné zriaďovať stále pracovné skupiny na celé programovacie obdobie.
  Je pravdepodobnejšie, že účelová pracovná skupina vytvorená na osobitný účel bude prínosom vzhľadom na jednoznačnosť a zameranie. |
| --- | --- |

67.

Komisia súhlasí s tým, že pracovné skupiny môžu zohrávať pri hodnotení významnú úlohu. Súhlasí aj s tým, že pracovné skupiny by sa mali vytvoriť čo najskôr, aby podporili konkrétne hodnotenia, ale nepovažuje za vhodné zriaďovať stále pracovné skupiny na celé programovacie obdobie.

Je pravdepodobnejšie, že účelová pracovná skupina vytvorená na osobitný účel bude prínosom vzhľadom na jednoznačnosť a zameranie.

| 68. | Komisia dôsledne posúdi potrebu zdrojov na vykonanie hodnotení RP v nasledujúcich rokoch. |
| --- | --- |

68.

Komisia dôsledne posúdi potrebu zdrojov na vykonanie hodnotení RP v nasledujúcich rokoch.

| 70 – 71. | Metodické usmernenia na hodnotenie vrátane dostupných nástrojov a slovníka pojmov poskytuje príručka GR pre rozpočet (4), ktorého útvary vrátane „generálnych riaditeľstiev pre výskum“ ju v súčasnosti aktualizujú.
  Okrem toho GR pre podnikanie vypracovalo v roku 2002 osobitné usmernenia na hodnotenie pokrývajúce všetky činnosti, za ktoré je GR zodpovedné vrátane RP.
  Uvažuje sa o ďalších pomocných iniciatívach pre opätovne otvorenú „európsku sieť na hodnotenie VTR“ (pozostávajúcu z odborníkov z členských štátov a pridružených krajín) a vnútornú „sieť Komisie na hodnotenie VTR“. Komisia bude ďalej pokračovať v podpore nezávislých štúdií a seminárov o metodikách hodnotenia. |
| --- | --- |

70 – 71.

Metodické usmernenia na hodnotenie vrátane dostupných nástrojov a slovníka pojmov poskytuje príručka GR pre rozpočet (4), ktorého útvary vrátane „generálnych riaditeľstiev pre výskum“ ju v súčasnosti aktualizujú.

Okrem toho GR pre podnikanie vypracovalo v roku 2002 osobitné usmernenia na hodnotenie pokrývajúce všetky činnosti, za ktoré je GR zodpovedné vrátane RP.

Uvažuje sa o ďalších pomocných iniciatívach pre opätovne otvorenú „európsku sieť na hodnotenie VTR“ (pozostávajúcu z odborníkov z členských štátov a pridružených krajín) a vnútornú „sieť Komisie na hodnotenie VTR“. Komisia bude ďalej pokračovať v podpore nezávislých štúdií a seminárov o metodikách hodnotenia.

| 72. | Komisia súhlasí, že proces rutinného zhromažďovania údajov z projektov bol účinný len čiastočne. Postupy predkladania správ o projektoch boli zrevidované v rámci 6. RP a budú sa ďalej vylepšovať pre 7. RP (napr. zjednoduší sa pravidelné predkladanie správ; zrušili sa priebežné dotazníky; záverečné správy sa stanú užitočnejšími, predovšetkým vzhľadom na zhromažďovanie údajov o implementácii a výsledkoch projektu). |
| --- | --- |

72.

Komisia súhlasí, že proces rutinného zhromažďovania údajov z projektov bol účinný len čiastočne. Postupy predkladania správ o projektoch boli zrevidované v rámci 6. RP a budú sa ďalej vylepšovať pre 7. RP (napr. zjednoduší sa pravidelné predkladanie správ; zrušili sa priebežné dotazníky; záverečné správy sa stanú užitočnejšími, predovšetkým vzhľadom na zhromažďovanie údajov o implementácii a výsledkoch projektu).

| 74. | „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ v súčasnosti vyvíjajú nový IT systém pre 7. RP za podpory GR pre informatiku. Takáto rozšírená IT podpora má za cieľ zabezpečiť pevnejší základ na hodnotenie a monitorovanie. |
| --- | --- |

74.

„Generálne riaditeľstvá pre výskum“ v súčasnosti vyvíjajú nový IT systém pre 7. RP za podpory GR pre informatiku. Takáto rozšírená IT podpora má za cieľ zabezpečiť pevnejší základ na hodnotenie a monitorovanie.

| 76 – 78. | Získavanie údajov o hodnotení bolo v priebehu obdobia, na ktoré sa vzťahuje audit, účinné len čiastočne. Komisia zavádza v rámci 7. RP určité vylepšenia (pozri odpoveď na bod 72). |
| --- | --- |

76 – 78.

Získavanie údajov o hodnotení bolo v priebehu obdobia, na ktoré sa vzťahuje audit, účinné len čiastočne. Komisia zavádza v rámci 7. RP určité vylepšenia (pozri odpoveď na bod 72).

| 79. | Komisia sa usiluje o presadzovanie tých typov kvantitatívnych štúdií, ktoré navrhuje Dvor audítorov. |
| --- | --- |

79.

Komisia sa usiluje o presadzovanie tých typov kvantitatívnych štúdií, ktoré navrhuje Dvor audítorov.

| 81. | Podľa názoru Komisie sa v poslednom čase uskutočnilo veľa metodicky zaujímavejších hodnotení (pozri bod 84), pričom treba rozlišovať medzi rozsiahlym hodnotením a rutinnejšou činnosťou. |
| --- | --- |

81.

Podľa názoru Komisie sa v poslednom čase uskutočnilo veľa metodicky zaujímavejších hodnotení (pozri bod 84), pričom treba rozlišovať medzi rozsiahlym hodnotením a rutinnejšou činnosťou.

| 82. | Komisia uznáva, že vo všeobecnosti sa v rámci hodnotiacej práce venovala väčšia pozornosť krátkodobejším výsledkom, a súhlasí s tým, že existuje priestor pre rozsiahlejšiu analýzu vzhľadom na výsledky a vplyvy. Takýto prístup však vyžaduje dlhodobejšiu perspektívu, a preto sú hodnotenia Komisie typicky porovnateľné s podobnou prácou v iných oblastiach. |
| --- | --- |

82.

Komisia uznáva, že vo všeobecnosti sa v rámci hodnotiacej práce venovala väčšia pozornosť krátkodobejším výsledkom, a súhlasí s tým, že existuje priestor pre rozsiahlejšiu analýzu vzhľadom na výsledky a vplyvy. Takýto prístup však vyžaduje dlhodobejšiu perspektívu, a preto sú hodnotenia Komisie typicky porovnateľné s podobnou prácou v iných oblastiach.

| 83. | Komisia sa usiluje rešpektovať nezávislosť hodnotiacich odborníkov, predovšetkým v prípade výberu vhodných metodík.
  Pre nadchádzajúce ex post hodnotenie 6. RP v roku 2008 sa navrhuje vypracovať štúdie o behaviorálnej doplnkovosti, sieťovej analýze a využívaní scientometrických prístupov. |
| --- | --- |

83.

Komisia sa usiluje rešpektovať nezávislosť hodnotiacich odborníkov, predovšetkým v prípade výberu vhodných metodík.

Pre nadchádzajúce ex post hodnotenie 6. RP v roku 2008 sa navrhuje vypracovať štúdie o behaviorálnej doplnkovosti, sieťovej analýze a využívaní scientometrických prístupov.

| 84. | Nezávislý odborník vypracoval pre päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003) metaanalýzu predchádzajúcich hodnotiacich štúdií (5).






  — | (druhá zarážka) Okrem štúdií, ktoré uvádza Dvor audítorov, sa v roku 2007 uskutočnili aj ďalšie významné štúdie (6). |
| --- | --- | --- |

84.

Nezávislý odborník vypracoval pre päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003) metaanalýzu predchádzajúcich hodnotiacich štúdií (5).

—

(druhá zarážka) Okrem štúdií, ktoré uvádza Dvor audítorov, sa v roku 2007 uskutočnili aj ďalšie významné štúdie (6).

| 85. | Komisia súhlasí, že existuje potreba vyvinúť nové metodické prístupy vzhľadom na meniaci sa charakter RP. Takýto metodický vývoj Komisia podporuje a bude podporovať. |
| --- | --- |

85.

Komisia súhlasí, že existuje potreba vyvinúť nové metodické prístupy vzhľadom na meniaci sa charakter RP. Takýto metodický vývoj Komisia podporuje a bude podporovať.

| 86. | Keďže otázky uvedené v zadávacích podmienkach pre päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003) boli len indikatívne, pracovná skupina si mohla ľubovoľne vybrať oblasti, na ktoré sa sústredí, a určiť svoje pracovné postupy. Členovia pracovnej skupiny hovorili o vysokej úrovni tejto činnosti (7). |
| --- | --- |

86.

Keďže otázky uvedené v zadávacích podmienkach pre päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003) boli len indikatívne, pracovná skupina si mohla ľubovoľne vybrať oblasti, na ktoré sa sústredí, a určiť svoje pracovné postupy. Členovia pracovnej skupiny hovorili o vysokej úrovni tejto činnosti (7).

| 87. | Skutočný charakter výskumného programu zaoberajúceho sa neurčitosťou znamená, že existujú limity rozsahu, v akom je možné špecifikovať kvantifikovateľné ciele. |
| --- | --- |

87.

Skutočný charakter výskumného programu zaoberajúceho sa neurčitosťou znamená, že existujú limity rozsahu, v akom je možné špecifikovať kvantifikovateľné ciele.

| 90. | V roku 2007 Komisia opätovne otvorila „európsku sieť na hodnotenie VTR“ pozostávajúcu zo zástupcov členských štátov a odborníkov v oblasti hodnotenia a plánuje ju využiť na podporu väčšej súdržnosti činností hodnotenia výskumu v EÚ, predovšetkým v súvislosti so štúdiami vplyvu na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

90.

V roku 2007 Komisia opätovne otvorila „európsku sieť na hodnotenie VTR“ pozostávajúcu zo zástupcov členských štátov a odborníkov v oblasti hodnotenia a plánuje ju využiť na podporu väčšej súdržnosti činností hodnotenia výskumu v EÚ, predovšetkým v súvislosti so štúdiami vplyvu na úrovni členských štátov.

| 91. | Komisia zváži možnosť vydania novej príručky na hodnotenie RP, zohľadňujúc najnovšie príklady (8). |
| --- | --- |

91.

Komisia zváži možnosť vydania novej príručky na hodnotenie RP, zohľadňujúc najnovšie príklady (8).

| 92. | Postupy predkladania správ o projektoch boli zrevidované v rámci 6. RP a budú sa ďalej vylepšovať pre 7. RP (pozri odpoveď na bod 72). |
| --- | --- |

92.

Postupy predkladania správ o projektoch boli zrevidované v rámci 6. RP a budú sa ďalej vylepšovať pre 7. RP (pozri odpoveď na bod 72).

| 93. | Na úrovni RP Komisia v súčasnosti vyvíja systém monitorovania pre 7. RP s cieľom zabezpečiť súdržnejšie a systematickejšie používanie ukazovateľov výkonnosti (pozri odpoveď na bod 30).
  „Generálne riaditeľstvá pre výskum“ v súčasnosti vyvíjajú nový IT systém pre 7. RP za podpory GR pre informatiku. Takáto rozšírená IT podpora má za cieľ zabezpečiť pevnejší základ na hodnotenie a monitorovanie. |
| --- | --- |

93.

Na úrovni RP Komisia v súčasnosti vyvíja systém monitorovania pre 7. RP s cieľom zabezpečiť súdržnejšie a systematickejšie používanie ukazovateľov výkonnosti (pozri odpoveď na bod 30).

„Generálne riaditeľstvá pre výskum“ v súčasnosti vyvíjajú nový IT systém pre 7. RP za podpory GR pre informatiku. Takáto rozšírená IT podpora má za cieľ zabezpečiť pevnejší základ na hodnotenie a monitorovanie.

| 94. | Komisia zdieľa obavy Dvora audítorov v súvislosti s problémom zaťaženia predkladaním správ a osobitne tento problém zohľadnila v rámci špecifikácie požiadaviek na predkladanie správ pre 7. RP (pozri odpoveď na bod 72). |
| --- | --- |

94.

Komisia zdieľa obavy Dvora audítorov v súvislosti s problémom zaťaženia predkladaním správ a osobitne tento problém zohľadnila v rámci špecifikácie požiadaviek na predkladanie správ pre 7. RP (pozri odpoveď na bod 72).

| 95. | Komisia sa v súčasnosti venuje snahe o využitie súčasných a nových zdrojov údajov na hodnotenie a monitorovanie (pozri odpoveď na bod 72). |
| --- | --- |

95.

Komisia sa v súčasnosti venuje snahe o využitie súčasných a nových zdrojov údajov na hodnotenie a monitorovanie (pozri odpoveď na bod 72).

| 96. | V rámci 7. RP existuje osobitná oblasť činnosti v rámci témy 8 (Spoločenské a humanitné vedy), ktorá rieši inovačné prístupy k hodnoteniu a monitorovaniu. |
| --- | --- |

96.

V rámci 7. RP existuje osobitná oblasť činnosti v rámci témy 8 (Spoločenské a humanitné vedy), ktorá rieši inovačné prístupy k hodnoteniu a monitorovaniu.

| 97. | Komisia v roku 2007 opätovne otvorila svoju európsku sieť na hodnotenie VTR (pozri odpovede na body 70 – 71 a 90) a plánuje ju využívať na podporu väčšej súdržnosti činností hodnotenia výskumu v EÚ, predovšetkým štúdií vplyvu v členských štátoch.
  Komisia má ďalej v úmysle zachovať svoje postavenie predvoja podpory medzinárodnej siete a zdieľania postupov hodnotenia výskumu prostredníctvom seminárov a iných podujatí. |
| --- | --- |

97.

Komisia v roku 2007 opätovne otvorila svoju európsku sieť na hodnotenie VTR (pozri odpovede na body 70 – 71 a 90) a plánuje ju využívať na podporu väčšej súdržnosti činností hodnotenia výskumu v EÚ, predovšetkým štúdií vplyvu v členských štátoch.

Komisia má ďalej v úmysle zachovať svoje postavenie predvoja podpory medzinárodnej siete a zdieľania postupov hodnotenia výskumu prostredníctvom seminárov a iných podujatí.

| 99. | Načasovanie hodnotenia je určené požiadavkami špecifikovanými v základných aktoch prijatých Európskym parlamentom a Radou. Komisia uznáva, že o dlhodobých účinkoch sa vie len málo, a súhlasí s tým, že v tejto oblasti existuje priestor pre ďalšiu prácu. |
| --- | --- |

99.

Načasovanie hodnotenia je určené požiadavkami špecifikovanými v základných aktoch prijatých Európskym parlamentom a Radou. Komisia uznáva, že o dlhodobých účinkoch sa vie len málo, a súhlasí s tým, že v tejto oblasti existuje priestor pre ďalšiu prácu.

| 100. | Komisia súhlasí, že päťročné posudzovania sú zamerané skôr na krátkodobejšie posudzovanie, než na dlhodobejšie. Vysvetľujú to také faktory, ako je záujem externých zainteresovaných strán, napríklad Európskeho parlamentu a Rady, o rýchlu spätnú väzbu o výsledkoch RP, úloha priradiť vplyvy k výskumu z dlhodobejšieho pohľadu a zameranie zvolené nezávislými pracovnými skupinami vykonávajúcimi hodnotiace činnosti. Komisia však uznáva, že je potrebné venovať väčšiu pozornosť posudzovaniu dlhodobejších účinkov. |
| --- | --- |

100.

Komisia súhlasí, že päťročné posudzovania sú zamerané skôr na krátkodobejšie posudzovanie, než na dlhodobejšie. Vysvetľujú to také faktory, ako je záujem externých zainteresovaných strán, napríklad Európskeho parlamentu a Rady, o rýchlu spätnú väzbu o výsledkoch RP, úloha priradiť vplyvy k výskumu z dlhodobejšieho pohľadu a zameranie zvolené nezávislými pracovnými skupinami vykonávajúcimi hodnotiace činnosti. Komisia však uznáva, že je potrebné venovať väčšiu pozornosť posudzovaniu dlhodobejších účinkov.

| 108. | Komisia sa nachádza v procese plánovania hlavných činností hodnotenia v rámci 7. RP a dôsledne zohľadní odporúčania Dvora audítorov. Komisia uznáva, že o dlhodobých účinkoch sa nevie veľa, a súhlasí s tým, že v tejto oblasti existuje priestor na ďalšiu prácu. |
| --- | --- |

108.

Komisia sa nachádza v procese plánovania hlavných činností hodnotenia v rámci 7. RP a dôsledne zohľadní odporúčania Dvora audítorov. Komisia uznáva, že o dlhodobých účinkoch sa nevie veľa, a súhlasí s tým, že v tejto oblasti existuje priestor na ďalšiu prácu.

| 109. | Ako poznamenal Dvor audítorov v bode 107, Komisia poskytuje zhrnutie všetkých zistení a opatrení prijatých na hodnotenie výskumu vo svojom ročnom prehľade hodnotení. Komisia sa zaviazala k plnej transparentnosti svojej hodnotiacej práce a odporúčania Dvora audítorov využije pri preskúmaní prostriedkov na oznamovanie a šírenie zistení. |
| --- | --- |

109.

Ako poznamenal Dvor audítorov v bode 107, Komisia poskytuje zhrnutie všetkých zistení a opatrení prijatých na hodnotenie výskumu vo svojom ročnom prehľade hodnotení. Komisia sa zaviazala k plnej transparentnosti svojej hodnotiacej práce a odporúčania Dvora audítorov využije pri preskúmaní prostriedkov na oznamovanie a šírenie zistení.

| 110 – 111. | Komisia súhlasí s Dvorom audítorov, že hodnotenie výskumu, najmä takého rozsiahleho programu, akým je RP, je veľmi náročné.
  Pripomína, že za posledných 25 rokov bol systém podrobený veľmi významným vylepšeniam a že celkovo sa stal účinným pre tvorcov politiky, vedúcich výskumných pracovníkov a pre ďalšie zainteresované strany. |
| --- | --- |

110 – 111.

Komisia súhlasí s Dvorom audítorov, že hodnotenie výskumu, najmä takého rozsiahleho programu, akým je RP, je veľmi náročné.

Pripomína, že za posledných 25 rokov bol systém podrobený veľmi významným vylepšeniam a že celkovo sa stal účinným pre tvorcov politiky, vedúcich výskumných pracovníkov a pre ďalšie zainteresované strany.

| 112. | Komisia víta zistenie Dvora audítorov, že GR implementujúce RP splnili požiadavky Komisie, vrátane požiadaviek špecifikovaných v oznámeniach o hodnotení z roku 2000 a 2002.
  Hodnotenie RP prešlo značnými zmenami, vrátane veľkej reštrukturalizácie pre 7. RP, stanovenej v stratégii v rámci hodnotenia vplyvu [SEK(2005) 430]. |
| --- | --- |

112.

Komisia víta zistenie Dvora audítorov, že GR implementujúce RP splnili požiadavky Komisie, vrátane požiadaviek špecifikovaných v oznámeniach o hodnotení z roku 2000 a 2002.

Hodnotenie RP prešlo značnými zmenami, vrátane veľkej reštrukturalizácie pre 7. RP, stanovenej v stratégii v rámci hodnotenia vplyvu [SEK(2005) 430].

| 113. | V súvislosti s významom a užitočnosťou hodnotení Komisia môže poukázať na všeobecne pozitívnu spätnú väzbu, ktorú dostala, najmä v súvislosti s najnovšími kľúčovými činnosťami, akým je napríklad päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003). Zistenia päťročného posúdenia sa všeobecne rozšírili, vrátane ich poskytnutia kľúčovým subjektom, akými sú Európsky parlament, Rada, CREST a programový výbor RP. Vzhľadom na to, že platila záväzná požiadavka, že táto činnosť sa má vykonať pred predložením návrhu Komisie na nový rámcový program (v tomto prípade 7. RP), jej celková prijateľnosť bola vyjadrená neskorším prijatím 7. RP.
  To neznamená, že nie sú možné ešte ďalšie vylepšenia, a Komisia v plnej miere uznáva potrebu uskutočňovať dôsledne zvážené zmeny vychádzajúce z prvkov súčasného prístupu, ktoré sa osvedčili ako dobré. |
| --- | --- |

113.

V súvislosti s významom a užitočnosťou hodnotení Komisia môže poukázať na všeobecne pozitívnu spätnú väzbu, ktorú dostala, najmä v súvislosti s najnovšími kľúčovými činnosťami, akým je napríklad päťročné posúdenie z roku 2004 (1999 – 2003). Zistenia päťročného posúdenia sa všeobecne rozšírili, vrátane ich poskytnutia kľúčovým subjektom, akými sú Európsky parlament, Rada, CREST a programový výbor RP. Vzhľadom na to, že platila záväzná požiadavka, že táto činnosť sa má vykonať pred predložením návrhu Komisie na nový rámcový program (v tomto prípade 7. RP), jej celková prijateľnosť bola vyjadrená neskorším prijatím 7. RP.

To neznamená, že nie sú možné ešte ďalšie vylepšenia, a Komisia v plnej miere uznáva potrebu uskutočňovať dôsledne zvážené zmeny vychádzajúce z prvkov súčasného prístupu, ktoré sa osvedčili ako dobré.

| 114. | Komisia víta skutočnosť, že Dvor audítorov uznal význam hodnotenia a monitorovania, a vychádzajúc z už uskutočnených vylepšení, bude pokračovať v ďalšom zdokonaľovaní svojich súčasných postupov na základe novej politickej a praktickej reality. |
| --- | --- |

114.

Komisia víta skutočnosť, že Dvor audítorov uznal význam hodnotenia a monitorovania, a vychádzajúc z už uskutočnených vylepšení, bude pokračovať v ďalšom zdokonaľovaní svojich súčasných postupov na základe novej politickej a praktickej reality.

| 115. | Komisia sa zaviazala, že zabezpečí väčšiu jasnosť logiky programov pomoci, vychádzajúc z pokroku obsiahnutého v právnych predpisoch pre 7. RP a v hodnoteniach vplyvu, a posúdi odporúčania Dvora audítorov pre budúce legislatívne návrhy. |
| --- | --- |

115.

Komisia sa zaviazala, že zabezpečí väčšiu jasnosť logiky programov pomoci, vychádzajúc z pokroku obsiahnutého v právnych predpisoch pre 7. RP a v hodnoteniach vplyvu, a posúdi odporúčania Dvora audítorov pre budúce legislatívne návrhy.

| 116. | Komisia na základe už uskutočnených výrazných vylepšení hodnotenia RP súhlasí, že ešte stále existuje priestor na zdokonaľovanie vrátane lepšej koordinácie zainteresovaných útvarov na prevádzkovej úrovni. Komisia bude pokračovať vo svojich snahách o podporu rozvoja metodiky hodnotenia. |
| --- | --- |

116.

Komisia na základe už uskutočnených výrazných vylepšení hodnotenia RP súhlasí, že ešte stále existuje priestor na zdokonaľovanie vrátane lepšej koordinácie zainteresovaných útvarov na prevádzkovej úrovni. Komisia bude pokračovať vo svojich snahách o podporu rozvoja metodiky hodnotenia.

| 117. | V súvislosti s organizačnými mechanizmami sa Komisia domnieva, že:






  — | (prvá zarážka) pracovné skupiny na podporu konkrétneho hodnotenia by sa mali vytvoriť čo najskôr. Je však pravdepodobnejšie, že vyčlenené pracovné skupiny vytvorené na osobitné účely budú väčším prínosom vzhľadom na jednoznačnosť a zameranie, |
| --- | --- | --- |

117.

V súvislosti s organizačnými mechanizmami sa Komisia domnieva, že:

—

(prvá zarážka) pracovné skupiny na podporu konkrétneho hodnotenia by sa mali vytvoriť čo najskôr. Je však pravdepodobnejšie, že vyčlenené pracovné skupiny vytvorené na osobitné účely budú väčším prínosom vzhľadom na jednoznačnosť a zameranie,

| — | (druhá zarážka) musí sa posilniť koordinácia medzi GR implementujúcimi RP. Okrem novej stratégie hodnotenia v rámci 7. RP sa to dosiahne použitím osobitných koordinačných štruktúr dopĺňajúcich vnútornú „sieť Komisie na hodnotenie VTR“, skôr ako zriadením úradu na spoločné hodnotenie. |
| --- | --- |

—

(druhá zarážka) musí sa posilniť koordinácia medzi GR implementujúcimi RP. Okrem novej stratégie hodnotenia v rámci 7. RP sa to dosiahne použitím osobitných koordinačných štruktúr dopĺňajúcich vnútornú „sieť Komisie na hodnotenie VTR“, skôr ako zriadením úradu na spoločné hodnotenie.

---

(1)  Oznámenie Komisie jarnému zasadnutiu Európskej rady – Implementácia obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť [KOM(2006) 816].

(2)  Napríklad návrh Komisie pre 7. RP bol vypracovaný na základe podrobného ex ante hodnotenia vplyvu, ktoré obsahovalo ekonometrické modelovanie potenciálnych vplyvov výskumnej činnosti na také oblasti, ako je hospodársky rast a zamestnanosť [pozri pracovný dokument útvarov Komisie Hodnotenie vplyvu a ex ante hodnotenie pre návrhy rozhodnutia Rady a Európskeho parlamentu o 7. rámcovom programe (ES a Euratom), SEK(2005) 430]. Rozhodnutia o 7. RP poskytujú jasnú štruktúru, ktorá spája ciele, odôvodnenia a činnosti. Okrem toho rozhodnutia o špecifických programoch 7. RP stanovujú ciele, prístup a činnosti.

(3)  „Rámec na posudzovanie kvality“ je k dispozícii na stránke http://ec.europa.eu/budget/documents/evaluation_en.htm.

(4)  Európska Komisia, GR pre rozpočet, Hodnotenie činností EÚ – Praktická príručka pre útvary Komisie, júl 2004, k dispozícii na stránke http://ec.europa.eu/budget/publications/other_en.htm.

(5)  E. Arnold, Čo nám hovoria záznamy z hodnotenia o výkonnosti rámcového programu, 2004.

(6)  GR pre výskum, Účinky štruktúrovania výskumu Spoločenstva – Vplyv rámcového programu na vytváranie siete pre výskum a technologický rozvoj (VTR), 2007; GR pre informačnú spoločnosť a médiá, Efektívnosť vplyvov IST-VTR na systém inovácie EÚ, 2007.

(7)  Pozri C. Mandl, Hodnotenie hodnotenia alebo prípad akčného výskumu, Austrian Platform Newsletter, č. 30, jún 2007.

(8)  Pozri napríklad: Európska komisia, Spoločné výskumné centrum, Hodnotenie sociálno-ekonomického vplyvu politík VTR (EPUB), 2002, a Univerzita v Manchestri, Posúdenie sociálno-ekonomických vplyvov rámcového programu (ASIF), 2002, obidva k dispozícii na stránke http://circa.europa.eu/Public/irc/rtd/fiveyearasskb/library?l=/iii-knowledge_base/040-evaluation_methodolo&vm=detailed&sb=Title. Tieto správy boli široko distribuované a sprístupnené kontrahentom a odborníkom uskutočňujúcim hodnotiace štúdie v mene Komisie.

---