# Úřední věstník C 101/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 101 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5123. dubna 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 101

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5123. dubna 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2008/C 101/01 | Stanovisko Evropského inspektora ochrany osobních údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o identifikaci na základě rádiové frekvence (RFID) v Evropě: kroky k rámci politiky KOM(2007) 96 | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

2008/C 101/01

Stanovisko Evropského inspektora ochrany osobních údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o identifikaci na základě rádiové frekvence (RFID) v Evropě: kroky k rámci politiky KOM(2007) 96

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 101/02 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 13 |
| 2008/C 101/03 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 17 |
| 2008/C 101/04 | Zahájení řízení (Případ č. COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 101/02

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

13

2008/C 101/03

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

17

2008/C 101/04

Zahájení řízení (Případ č. COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 101/06 | Směnné kurzy vůči euru | 22 |
| 2008/C 101/07 | Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 19. listopadu 2007 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG — Zpravodaj: Francie | 23 |
| 2008/C 101/08 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG (v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 4. prosince 2007 kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2008/C 101/10 | Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001 | 30 |
| 2008/C 101/11 | Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001 | 32 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 101/06

Směnné kurzy vůči euru

22

2008/C 101/07

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 19. listopadu 2007 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG — Zpravodaj: Francie

23

2008/C 101/08

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG (v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

(v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

24

2008/C 101/09

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 4. prosince 2007 kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2008/C 101/10

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001

30

2008/C 101/11

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/1

---

Stanovisko Evropského inspektora ochrany osobních údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o identifikaci na základě rádiové frekvence (RFID) v Evropě: kroky k rámci politiky KOM(2007) 96

(2008/C 101/01)

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 15. března 2007 Komise přijala sdělení „Identifikace na základě rádiové frekvence (RFID) v Evropě: kroky k rámci politiky“ (1) (dále jen „sdělení“). Podle článku 41 nařízení (ES) č. 45/2001 je EIOÚ pověřen poradenstvím pro orgány a instituce Společenství ve všech otázkách, které se týkají zpracování osobních údajů. V souladu s uvedeným článkem předkládá EIOÚ toto stanovisko. |
| --- | --- |

1.

Dne 15. března 2007 Komise přijala sdělení „Identifikace na základě rádiové frekvence (RFID) v Evropě: kroky k rámci politiky“ (1) (dále jen „sdělení“). Podle článku 41 nařízení (ES) č. 45/2001 je EIOÚ pověřen poradenstvím pro orgány a instituce Společenství ve všech otázkách, které se týkají zpracování osobních údajů. V souladu s uvedeným článkem předkládá EIOÚ toto stanovisko.

| 2. | Stanovisko musí být chápáno jako reakce EIOÚ na toto sdělení, jakož i na další provedená opatření v oblasti RFID po přijetí tohoto sdělení. Mezi tato další významná opatření, která byla v tomto stanovisku zohledněna, patří:






  — | rozhodnutí Komise ze dne 28. června 2007, kterým se zřizuje skupina odborníků pro identifikaci na základě rádiové frekvence (2), které přímo vyplývá ze sdělení. Tato skupina je rovněž označována jako skupina zainteresovaných stran RFID. V souladu s čl. 4 odst. 4 písm. b) rozhodnutí se EIOÚ účastní činnosti skupiny jako pozorovatel, |
| --- | --- | --- |

2.

Stanovisko musí být chápáno jako reakce EIOÚ na toto sdělení, jakož i na další provedená opatření v oblasti RFID po přijetí tohoto sdělení. Mezi tato další významná opatření, která byla v tomto stanovisku zohledněna, patří:

—

rozhodnutí Komise ze dne 28. června 2007, kterým se zřizuje skupina odborníků pro identifikaci na základě rádiové frekvence (2), které přímo vyplývá ze sdělení. Tato skupina je rovněž označována jako skupina zainteresovaných stran RFID. V souladu s čl. 4 odst. 4 písm. b) rozhodnutí se EIOÚ účastní činnosti skupiny jako pozorovatel,

| — | usnesení Rady ze dne 22. března 2007 o strategii pro bezpečnou informační společnost v Evropě (3), |
| --- | --- |

—

usnesení Rady ze dne 22. března 2007 o strategii pro bezpečnou informační společnost v Evropě (3),

| — | projekt „RFID a správa identity“ iniciovaný Evropským parlamentem (4). |
| --- | --- |

—

projekt „RFID a správa identity“ iniciovaný Evropským parlamentem (4).

| — | přijetí stanoviska č. 4/2007 o koncepci osobních údajů (5) Pracovní skupinou pro ochranu údajů zřízenou podle článku 29 v červnu roku 2007, |
| --- | --- |

—

přijetí stanoviska č. 4/2007 o koncepci osobních údajů (5) Pracovní skupinou pro ochranu údajů zřízenou podle článku 29 v červnu roku 2007,

| — | sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o pokračování pracovního programu pro lepší provádění směrnice o ochraně osobních údajů (6) a stanovisko EIOÚ k tomuto sdělení ze dne 25. července 2007 (7), |
| --- | --- |

—

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o pokračování pracovního programu pro lepší provádění směrnice o ochraně osobních údajů (6) a stanovisko EIOÚ k tomuto sdělení ze dne 25. července 2007 (7),

| — | přijetí ze strany Komise návrhu směrnice, kterou se mění (mimo jiné) směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (8). |
| --- | --- |

—

přijetí ze strany Komise návrhu směrnice, kterou se mění (mimo jiné) směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (8).

| 3. | EIOÚ vítá sdělení Komise o RFID, jelikož se zabývá hlavními otázkami v souvislosti se zaváděním RFID technologie, přičemž nezanedbává otázky týkající se ochrany soukromí a údajů. Toto sdělení těží z důsledných a pečlivých přípravných prací. Komise před vypracováním tohoto sdělení zorganizovala pět tematických pracovních setkání a jednu on-line veřejnou konzultaci (9). |
| --- | --- |

3.

EIOÚ vítá sdělení Komise o RFID, jelikož se zabývá hlavními otázkami v souvislosti se zaváděním RFID technologie, přičemž nezanedbává otázky týkající se ochrany soukromí a údajů. Toto sdělení těží z důsledných a pečlivých přípravných prací. Komise před vypracováním tohoto sdělení zorganizovala pět tematických pracovních setkání a jednu on-line veřejnou konzultaci (9).

| 4. | EIOÚ souhlasí s tím, že RFID systémy by mohly hrát klíčovou roli při rozvoji informační společnosti, která se obvykle označuje jako „internet věcí“, a rovněž zcela sdílí obavy, které jsou vyjádřeny v bodě 3.2 sdělení a týkají se toho, že RFID systémy mohou ohrozit práva jednotlivce na ochranu soukromí a údajů. Ve výroční zprávě za rok 2005 EIOÚ označil RFID, jakož i biometrické prvky, prostředí vnější inteligence a systémy správy identity za technologie, které budou mít pravděpodobně velký vliv na ochranu údajů. |
| --- | --- |

4.

EIOÚ souhlasí s tím, že RFID systémy by mohly hrát klíčovou roli při rozvoji informační společnosti, která se obvykle označuje jako „internet věcí“, a rovněž zcela sdílí obavy, které jsou vyjádřeny v bodě 3.2 sdělení a týkají se toho, že RFID systémy mohou ohrozit práva jednotlivce na ochranu soukromí a údajů. Ve výroční zprávě za rok 2005 EIOÚ označil RFID, jakož i biometrické prvky, prostředí vnější inteligence a systémy správy identity za technologie, které budou mít pravděpodobně velký vliv na ochranu údajů.

| 5. | Ke zdomácnění a obecnému přijetí RFID technologií přispěje podle EIOÚ nejen pohodlí, které tyto technologie přinesou, či nové služby, které nabízejí, ale i výhody vyplývající z dobře uzpůsobených a konzistentních záruk v oblasti ochrany údajů. |
| --- | --- |

5.

Ke zdomácnění a obecnému přijetí RFID technologií přispěje podle EIOÚ nejen pohodlí, které tyto technologie přinesou, či nové služby, které nabízejí, ale i výhody vyplývající z dobře uzpůsobených a konzistentních záruk v oblasti ochrany údajů.

| 6. | Krátce řečeno: EIOÚ považuje RFID za zásadní novou technologii, jež byla plným právem ve sdělení Komise označena za odrazový můstek k nové etapě rozvoje informační společnosti. |
| --- | --- |

6.

Krátce řečeno: EIOÚ považuje RFID za zásadní novou technologii, jež byla plným právem ve sdělení Komise označena za odrazový můstek k nové etapě rozvoje informační společnosti.

| 7. | Tento vývoj vede k závažným otázkám v různých oblastech, přičemž jednou z těchto oblastí je ochrana údajů a soukromí. Stanovisko EIOÚ se týká pouze této oblasti. |
| --- | --- |

7.

Tento vývoj vede k závažným otázkám v různých oblastech, přičemž jednou z těchto oblastí je ochrana údajů a soukromí. Stanovisko EIOÚ se týká pouze této oblasti.

II.   ZAMĚŘENÍ STANOVISKA

| 8. | Toto stanovisko je zaměřeno především na možné důsledky tohoto vývoje pro oblast ochrany údajů a soukromí. Ty jsou v současné době nejisté, a to i vzhledem k tomu, že vývoj RFID systémů a jejich zdomácnění jsou v plném proudu a že vůbec není jasné, kde se tento vývoj zastaví. |
| --- | --- |

8.

Toto stanovisko je zaměřeno především na možné důsledky tohoto vývoje pro oblast ochrany údajů a soukromí. Ty jsou v současné době nejisté, a to i vzhledem k tomu, že vývoj RFID systémů a jejich zdomácnění jsou v plném proudu a že vůbec není jasné, kde se tento vývoj zastaví.

| 9. | V tomto ohledu přijal EIOÚ následující postup:






  — | Zaprvé je třeba objasnit faktické důsledky, které ze zavádění RFID systémů vyplývají pro ochranu údajů a soukromí. |
| --- | --- | --- |

9.

V tomto ohledu přijal EIOÚ následující postup:

—

Zaprvé je třeba objasnit faktické důsledky, které ze zavádění RFID systémů vyplývají pro ochranu údajů a soukromí.

| — | Zadruhé je nutné tyto důsledky upřesnit, a to v kontextu stávajícího právního rámce pro ochranu údajů a soukromí. |
| --- | --- |

—

Zadruhé je nutné tyto důsledky upřesnit, a to v kontextu stávajícího právního rámce pro ochranu údajů a soukromí.

| — | Zatřetí se EIOÚ zabývá otázkou, zda je nezbytné, aby v souvislosti s těmito důsledky byla pro řešení otázek vyplývajících z používání RFID technologií přijata konkrétnější pravidla. Tento problém, na který EIOÚ již upozornil ve stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně údajů, bude podrobněji rozpracován níže. |
| --- | --- |

—

Zatřetí se EIOÚ zabývá otázkou, zda je nezbytné, aby v souvislosti s těmito důsledky byla pro řešení otázek vyplývajících z používání RFID technologií přijata konkrétnější pravidla. Tento problém, na který EIOÚ již upozornil ve stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně údajů, bude podrobněji rozpracován níže.

| 10. | Tímto přístupem usiluje EIOÚ o prosazení toho, aby byly při vývoji a zdomácnění RFID systémů brány v úvahu oprávněné obavy související s ochranou údajů a soukromím. |
| --- | --- |

10.

Tímto přístupem usiluje EIOÚ o prosazení toho, aby byly při vývoji a zdomácnění RFID systémů brány v úvahu oprávněné obavy související s ochranou údajů a soukromím.

III.   OBJASNĚNÍ DŮSLEDKŮ

RFID systémy a tagy

| 11. | Přestože je vývoj, jak již bylo uvedeno, v plném proudu a výsledek je nejistý, je možné hlavní rysy tohoto vývoje velmi dobře popsat z hlediska důsledků pro oblast ochrany údajů. |
| --- | --- |

11.

Přestože je vývoj, jak již bylo uvedeno, v plném proudu a výsledek je nejistý, je možné hlavní rysy tohoto vývoje velmi dobře popsat z hlediska důsledků pro oblast ochrany údajů.

| 12. | Při posuzování těch aspektů RFID technologie, které souvisejí s ochranou údajů a soukromím, je velice důležité nezabývat se pouze RFID tagy, ale celkovou RFID infrastrukturou: tagem, čtečkou, sítí, referenční databází a databází, v níž jsou ukládána data generovaná komunikací mezi tagem a čtečkou. Jak již bylo stručně uvedeno v úvodu sdělení, v případě RFID technologie nejde pouze o „elektronické tagy“, a proto nebudou otázky ochrany údajů omezeny výhradně na tagy, ale budou se týkat všech částí celkové RFID infrastruktury. Každý z těchto prvků infrastruktury může přispět vlastním dílem k provedení evropského právního rámce v oblasti ochrany údajů. Na tyto prvky budou mít stimulující účinek hlavní trendy vývoje informační společnosti, jako například téměř neomezená šířka pásma, všudypřítomnost připojení k síti a neomezená kapacita skladování dat. |
| --- | --- |

12.

Při posuzování těch aspektů RFID technologie, které souvisejí s ochranou údajů a soukromím, je velice důležité nezabývat se pouze RFID tagy, ale celkovou RFID infrastrukturou: tagem, čtečkou, sítí, referenční databází a databází, v níž jsou ukládána data generovaná komunikací mezi tagem a čtečkou. Jak již bylo stručně uvedeno v úvodu sdělení, v případě RFID technologie nejde pouze o „elektronické tagy“, a proto nebudou otázky ochrany údajů omezeny výhradně na tagy, ale budou se týkat všech částí celkové RFID infrastruktury. Každý z těchto prvků infrastruktury může přispět vlastním dílem k provedení evropského právního rámce v oblasti ochrany údajů. Na tyto prvky budou mít stimulující účinek hlavní trendy vývoje informační společnosti, jako například téměř neomezená šířka pásma, všudypřítomnost připojení k síti a neomezená kapacita skladování dat.

Dopad RFID systémů a tagů

| 13. | Přestože je zapotřebí širšího přístupu, jak bylo zdůrazněno v předchozím odstavci, existuje několik důvodů pro to, aby byla pozornost věnována především využívání RFID technologie při označování výrobků spotřebního zboží RFID tagy, jako například v odvětví maloobchodu. Zcela zřejmým důvodem je předpokládané větší využití, u něhož se zdá, že povede k obecně rozšířeným aplikacím. Ve srovnání s dalšími RFID aplikacemi, které jsou využívány méně nebo v omezené míře, se označování jednotlivých výrobků RFID tagy může stát masovou tržní aplikací. Již v současné době je mnoho spotřebních výrobků vybaveno RFID tagy. S tím souvisí skutečnost, že toto využití se bude týkat velkého množství osob, u nichž dojde ke zpracování osobních údajů pravděpodobně při každém nákupu výrobku se zabudovaných RFID tagem. |
| --- | --- |

13.

Přestože je zapotřebí širšího přístupu, jak bylo zdůrazněno v předchozím odstavci, existuje několik důvodů pro to, aby byla pozornost věnována především využívání RFID technologie při označování výrobků spotřebního zboží RFID tagy, jako například v odvětví maloobchodu. Zcela zřejmým důvodem je předpokládané větší využití, u něhož se zdá, že povede k obecně rozšířeným aplikacím. Ve srovnání s dalšími RFID aplikacemi, které jsou využívány méně nebo v omezené míře, se označování jednotlivých výrobků RFID tagy může stát masovou tržní aplikací. Již v současné době je mnoho spotřebních výrobků vybaveno RFID tagy. S tím souvisí skutečnost, že toto využití se bude týkat velkého množství osob, u nichž dojde ke zpracování osobních údajů pravděpodobně při každém nákupu výrobku se zabudovaných RFID tagem.

| 14. | Zvláštní pozornost by měla být věnována důsledkům, které z označování RFID tagy vyplývají pro majitele jednotlivých výrobků. RFID systémy by mohly rozšířit vzájemné vazby mezi výrobkem a jeho majitelem. Jakmile dojde k rozšíření těchto vazeb, mohou být majitelé za účelem budoucích transakcí snímáni a zařazováni do kategorií jako „málo finančních prostředků“ nebo „lákavý cíl“, přičemž příliš konkrétní vazby (10) by mohly vést k automatickému „trestání“ určitého chování (povinnosti související s recyklací, odpady atd.). Jednotlivci by neměli být podrobeni postupu automatizovaného rozhodnutí s nepříznivými právními důsledky. Riziko, že nastane situace, kdy v informační společnosti budou přijímána automatizovaná rozhodnutí a technologie budou zneužívány s cílem usměrňovat chování lidí, se vzhledem k možnostem RFID technologie zvyšuje. |
| --- | --- |

14.

Zvláštní pozornost by měla být věnována důsledkům, které z označování RFID tagy vyplývají pro majitele jednotlivých výrobků. RFID systémy by mohly rozšířit vzájemné vazby mezi výrobkem a jeho majitelem. Jakmile dojde k rozšíření těchto vazeb, mohou být majitelé za účelem budoucích transakcí snímáni a zařazováni do kategorií jako „málo finančních prostředků“ nebo „lákavý cíl“, přičemž příliš konkrétní vazby (10) by mohly vést k automatickému „trestání“ určitého chování (povinnosti související s recyklací, odpady atd.). Jednotlivci by neměli být podrobeni postupu automatizovaného rozhodnutí s nepříznivými právními důsledky. Riziko, že nastane situace, kdy v informační společnosti budou přijímána automatizovaná rozhodnutí a technologie budou zneužívány s cílem usměrňovat chování lidí, se vzhledem k možnostem RFID technologie zvyšuje.

| 15. | U údajů uložených v RFID tagu nebo u jím generovaných údajů se může jednat o osobní údaje, jak jsou vymezeny v článku 2 směrnice o ochraně údajů. Například čipové karty používané v dopravě mohou obsahovat informace umožňující identifikaci, jakož i informace o cestách, které držitel karty v poslední době uskutečnil. Pokud by nějaká bezohledná osoba chtěla držitele karet sledovat, stačilo by strategicky umístit čtečky, které by poskytly informace o jejich pohybu, čímž by došlo k porušení jejich soukromí a ochrany osobních údajů. |
| --- | --- |

15.

U údajů uložených v RFID tagu nebo u jím generovaných údajů se může jednat o osobní údaje, jak jsou vymezeny v článku 2 směrnice o ochraně údajů. Například čipové karty používané v dopravě mohou obsahovat informace umožňující identifikaci, jakož i informace o cestách, které držitel karty v poslední době uskutečnil. Pokud by nějaká bezohledná osoba chtěla držitele karet sledovat, stačilo by strategicky umístit čtečky, které by poskytly informace o jejich pohybu, čímž by došlo k porušení jejich soukromí a ochrany osobních údajů.

| 16. | K podobnému ohrožení soukromí by mohlo dojít, pokud by informace uložené v RFID tagu zahrnovaly jména osob. RFID tagy obsahují jednoznačný identifikátory, které příslušejí spotřebním výrobkům: pokud má každý tag takový jednoznačný identifikátor, mohla by být identifikace prostřednictvím tohoto tagu využívána ke sledování. Pokud například někdo nosí hodinky s RFID tagem obsahujícím určité identifikační číslo, mohlo by toto číslo být považováno za jednoznačný identifikátor nositele hodinek, a to i když je totožnost nositele neznámá. Podle toho, jakým způsobem jsou informace využívány a propojeny s hodinkami nebo jejich nositelem, by se směrnice mohla či nemohla použít. Použila by se například, kdyby u informací o tom, kde se jednotlivci právě pohybují, existovala pravděpodobnost, že budou použity pro sledování jejich chování, nebo kdyby byly informace využívány pro účely cenového rozlišení, odepření přístupu nebo nevyžádané reklamy. |
| --- | --- |

16.

K podobnému ohrožení soukromí by mohlo dojít, pokud by informace uložené v RFID tagu zahrnovaly jména osob. RFID tagy obsahují jednoznačný identifikátory, které příslušejí spotřebním výrobkům: pokud má každý tag takový jednoznačný identifikátor, mohla by být identifikace prostřednictvím tohoto tagu využívána ke sledování. Pokud například někdo nosí hodinky s RFID tagem obsahujícím určité identifikační číslo, mohlo by toto číslo být považováno za jednoznačný identifikátor nositele hodinek, a to i když je totožnost nositele neznámá. Podle toho, jakým způsobem jsou informace využívány a propojeny s hodinkami nebo jejich nositelem, by se směrnice mohla či nemohla použít. Použila by se například, kdyby u informací o tom, kde se jednotlivci právě pohybují, existovala pravděpodobnost, že budou použity pro sledování jejich chování, nebo kdyby byly informace využívány pro účely cenového rozlišení, odepření přístupu nebo nevyžádané reklamy.

| 17. | V této souvislosti je třeba zajistit, aby RFID aplikace byly zaváděny spolu s nezbytnými technologickými opatřeními, jejichž účelem bude minimalizovat riziko poskytování informací bez vědomí subjektu údajů. Mezi tato opatření může patřit požadavek, aby RFID infrastruktura, a především RFID tagy, byly navrženy tak, aby k ničemu takovému nedocházelo. RFID tagy by například mohly být zaváděny spolu s „likvidační funkcí“, která by umožnila jejich deaktivaci. Tato možnost bude dále rozpracována v kapitole IV tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

17.

V této souvislosti je třeba zajistit, aby RFID aplikace byly zaváděny spolu s nezbytnými technologickými opatřeními, jejichž účelem bude minimalizovat riziko poskytování informací bez vědomí subjektu údajů. Mezi tato opatření může patřit požadavek, aby RFID infrastruktura, a především RFID tagy, byly navrženy tak, aby k ničemu takovému nedocházelo. RFID tagy by například mohly být zaváděny spolu s „likvidační funkcí“, která by umožnila jejich deaktivaci. Tato možnost bude dále rozpracována v kapitole IV tohoto stanoviska.

| 18. | V rámci diskuze o ochraně soukromí se objevují nové otázky související se skutečností, že RFID systémy umožňují sledovat výrobky i mimo místo prodeje. Při analýze dopadu těchto systémů budou tedy muset být zohledněny dva prvky: nakolik je výrobek považován za „spojený“ s konkrétní osobou a mobilita výrobku (11). |
| --- | --- |

18.

V rámci diskuze o ochraně soukromí se objevují nové otázky související se skutečností, že RFID systémy umožňují sledovat výrobky i mimo místo prodeje. Při analýze dopadu těchto systémů budou tedy muset být zohledněny dva prvky: nakolik je výrobek považován za „spojený“ s konkrétní osobou a mobilita výrobku (11).

| 19. | Životní cyklus předmětu by rovněž mohl být součástí potřebné analýzy rizik a přispět ke kvantitativnímu posouzení možných hrozeb týkajících se soukromí. Vzhledem k tomu, že tag nemůže být deaktivován, u spotřebitelských výrobků s dlouhým životním cyklem bude možné shromáždit o majiteli výrobku značné množství údajů, které umožní vytvořit o majiteli velmi přesný profil. Naproti tomu u výrobků s krátkým životním cyklem, jako například u perlivé vody v plechovce, existuje v jednotlivých fázích od výroby až po recyklaci méně rizik, a mohla by být proto vyžadována méně přísná opatření než u výrobků s mnohem delším životním cyklem. |
| --- | --- |

19.

Životní cyklus předmětu by rovněž mohl být součástí potřebné analýzy rizik a přispět ke kvantitativnímu posouzení možných hrozeb týkajících se soukromí. Vzhledem k tomu, že tag nemůže být deaktivován, u spotřebitelských výrobků s dlouhým životním cyklem bude možné shromáždit o majiteli výrobku značné množství údajů, které umožní vytvořit o majiteli velmi přesný profil. Naproti tomu u výrobků s krátkým životním cyklem, jako například u perlivé vody v plechovce, existuje v jednotlivých fázích od výroby až po recyklaci méně rizik, a mohla by být proto vyžadována méně přísná opatření než u výrobků s mnohem delším životním cyklem.

Otázky ochrany soukromí a údajů související se zaváděním RFID systému

| 20. | Pro účely lepšího pochopení důsledků RFID systémů pro ochranu soukromí a údajů lze rozlišovat mezi pěti základními otázkami týkajícími se soukromí a bezpečnosti. |
| --- | --- |

20.

Pro účely lepšího pochopení důsledků RFID systémů pro ochranu soukromí a údajů lze rozlišovat mezi pěti základními otázkami týkajícími se soukromí a bezpečnosti.

| 21. | První otázkou je identifikace subjektu údajů. Před více než šedesáti lety bylo účelem RFID tagu identifikovat předmět jako vlastní nebo cizí. Dnes mohou RFID systémy nejen rozpoznat, o jaký předmět se jedná, ale mohou rovněž v konečném důsledku vést k identifikaci jednotlivce, a proto je nutné, aby tato identifikace probíhala v souladu s pravidly pro ochranu údajů. |
| --- | --- |

21.

První otázkou je identifikace subjektu údajů. Před více než šedesáti lety bylo účelem RFID tagu identifikovat předmět jako vlastní nebo cizí. Dnes mohou RFID systémy nejen rozpoznat, o jaký předmět se jedná, ale mohou rovněž v konečném důsledku vést k identifikaci jednotlivce, a proto je nutné, aby tato identifikace probíhala v souladu s pravidly pro ochranu údajů.

| 22. | Druhou otázkou je určení správce či správců. V případě RFID systémů může být určení správce uvedeného v článku 2 směrnice o ochraně údajů obtížnější, a vyžaduje proto důkladnější posouzení. I nadále však platí, že určení správce je velmi důležitý krok při stanovování odpovědnosti všech příslušných aktérů, kteří budou muset dodržovat právní rámec pro ochranu údajů. Během životního cyklu tagu by mohlo několikrát dojít ke změně správce údajů, a to na základě dodatečných služeb, které mohou být poskytovány v souvislosti s předmětem, který je označen tagem. |
| --- | --- |

22.

Druhou otázkou je určení správce či správců. V případě RFID systémů může být určení správce uvedeného v článku 2 směrnice o ochraně údajů obtížnější, a vyžaduje proto důkladnější posouzení. I nadále však platí, že určení správce je velmi důležitý krok při stanovování odpovědnosti všech příslušných aktérů, kteří budou muset dodržovat právní rámec pro ochranu údajů. Během životního cyklu tagu by mohlo několikrát dojít ke změně správce údajů, a to na základě dodatečných služeb, které mohou být poskytovány v souvislosti s předmětem, který je označen tagem.

| 23. | Třetí otázkou je oslabení významu tradičního rozlišování mezi osobní a veřejnou sférou. I když ani v minulosti nebylo rozlišování mezi osobní a veřejnou sférou vždy jednoznačné, většina lidí si byla vědoma hranic mezi nimi (a přechodných zón), a jejich rozhodnutí tak byla informovaná a intuitivní. Podle Halla (12) je osobní prostor obvykle vyjádřen fyzickou vzdáleností od ostatních. Správa osobních údajů může být rovněž považována za dynamický proces, při němž dochází k posouvání hranic (13). Vzhledem k tomu, že se v případě tagů jedná o bezdrátovou komunikaci, přičemž informace z tagu je možno přečíst na zařízení mimo tag, není překvapující, že dochází ke stírání těchto tradičních hranic a jejich posuzování a že se objevují obavy související s ochranou soukromí. Existují obavy, že by jednotlivci mohli přijít o část dosavadní kontroly nad tím, co se děje v určité fyzické vzdálenosti, nebo o veškerou tuto kontrolu. V důsledku toho se na čtecí rozsah prvních aplikací RFID systémů zaměřili ve stejné míře jak příznivci, tak odpůrci těchto systémů. |
| --- | --- |

23.

Třetí otázkou je oslabení významu tradičního rozlišování mezi osobní a veřejnou sférou. I když ani v minulosti nebylo rozlišování mezi osobní a veřejnou sférou vždy jednoznačné, většina lidí si byla vědoma hranic mezi nimi (a přechodných zón), a jejich rozhodnutí tak byla informovaná a intuitivní. Podle Halla (12) je osobní prostor obvykle vyjádřen fyzickou vzdáleností od ostatních. Správa osobních údajů může být rovněž považována za dynamický proces, při němž dochází k posouvání hranic (13). Vzhledem k tomu, že se v případě tagů jedná o bezdrátovou komunikaci, přičemž informace z tagu je možno přečíst na zařízení mimo tag, není překvapující, že dochází ke stírání těchto tradičních hranic a jejich posuzování a že se objevují obavy související s ochranou soukromí. Existují obavy, že by jednotlivci mohli přijít o část dosavadní kontroly nad tím, co se děje v určité fyzické vzdálenosti, nebo o veškerou tuto kontrolu. V důsledku toho se na čtecí rozsah prvních aplikací RFID systémů zaměřili ve stejné míře jak příznivci, tak odpůrci těchto systémů.

| 24. | Čtvrtá otázka se týká velikosti a fyzických vlastností RFID tagů. Vzhledem k tomu, že tagy musí být v zásadě malé a levné, budou bezpečnostní opatření, která by se mohla pro tuto složku RFID systému použít, a priori omezená. Jelikož však bezdrátový aspekt komunikace ve srovnání s komunikací pomocí kabelu přináší další skupinu rizik, jsou dodatečná bezpečnostní opatření nezbytná. |
| --- | --- |

24.

Čtvrtá otázka se týká velikosti a fyzických vlastností RFID tagů. Vzhledem k tomu, že tagy musí být v zásadě malé a levné, budou bezpečnostní opatření, která by se mohla pro tuto složku RFID systému použít, a priori omezená. Jelikož však bezdrátový aspekt komunikace ve srovnání s komunikací pomocí kabelu přináší další skupinu rizik, jsou dodatečná bezpečnostní opatření nezbytná.

| 25. | Pátou otázkou je nedostatek transparentnosti při zpracování. RFID systémy mohou vést k tomu, že bez vědomí jednotlivců bude docházet ke shromažďování a zpracovávání informací, jež by mohly být využívány k vytváření profilu těchto jednotlivců. Tento důsledek lze velmi dobře doložit při poměrně častém srovnávání RFID systémů s mobilními telefony. Na jedné straně byla technologie mobilních telefonů velmi dobře přijímána, a to nezávisle na potenciálních rizicích narušení soukromí. Z toho by mohlo vyplývat, že RFID bude přijímána stejným způsobem. Na druhé straně je třeba zdůraznit, že mobilní telefon je viditelný předmět, který je stále pod kontrolou uživatele a který je možné vypnout, což není případ RFID. |
| --- | --- |

25.

Pátou otázkou je nedostatek transparentnosti při zpracování. RFID systémy mohou vést k tomu, že bez vědomí jednotlivců bude docházet ke shromažďování a zpracovávání informací, jež by mohly být využívány k vytváření profilu těchto jednotlivců. Tento důsledek lze velmi dobře doložit při poměrně častém srovnávání RFID systémů s mobilními telefony. Na jedné straně byla technologie mobilních telefonů velmi dobře přijímána, a to nezávisle na potenciálních rizicích narušení soukromí. Z toho by mohlo vyplývat, že RFID bude přijímána stejným způsobem. Na druhé straně je třeba zdůraznit, že mobilní telefon je viditelný předmět, který je stále pod kontrolou uživatele a který je možné vypnout, což není případ RFID.

| 26. | I když výše uvedené shromažďování a zpracovávání informací bez vědomí subjektu údajů může být oprávněné, je rovněž možné a za různých okolností dokonce velmi pravděpodobné, že dochází ke shromažďování a zpracovávání neoprávněnému. |
| --- | --- |

26.

I když výše uvedené shromažďování a zpracovávání informací bez vědomí subjektu údajů může být oprávněné, je rovněž možné a za různých okolností dokonce velmi pravděpodobné, že dochází ke shromažďování a zpracovávání neoprávněnému.

| 27. | Vysvětlení uvedená v této kapitole vedou k následujícímu závěru. Plošné využívání RFID technologie je zcela nové a může mít zásadní dopad na naši společnost a na ochranu základních práv v naší společnosti, mezi něž patří soukromí a ochrana údajů. V důsledku RFID může dojít ke kvalitativní změně. |
| --- | --- |

27.

Vysvětlení uvedená v této kapitole vedou k následujícímu závěru. Plošné využívání RFID technologie je zcela nové a může mít zásadní dopad na naši společnost a na ochranu základních práv v naší společnosti, mezi něž patří soukromí a ochrana údajů. V důsledku RFID může dojít ke kvalitativní změně.

IV.   SPECIFIKACE DŮSLEDKŮ

Úvod

| 28. | Tato kapitola se zaměří především na dopad RFID na ochranu základních práv v naší společnosti, jako jsou soukromí a ochrana údajů. Tento dopad bude rozveden ve dvou krocích, přičemž prvním krokem bude stručný popis toho, jakou ochranu základních práv poskytuje stávající právní rámec. V druhé fázi se bude EIOÚ podrobně zabývat tím, jak plně využít stávající právní rámec. Tento cíl je uveden ve stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně osobních údajů jako „úplné provedení stávajících ustanovení směrnice“. |
| --- | --- |

28.

Tato kapitola se zaměří především na dopad RFID na ochranu základních práv v naší společnosti, jako jsou soukromí a ochrana údajů. Tento dopad bude rozveden ve dvou krocích, přičemž prvním krokem bude stručný popis toho, jakou ochranu základních práv poskytuje stávající právní rámec. V druhé fázi se bude EIOÚ podrobně zabývat tím, jak plně využít stávající právní rámec. Tento cíl je uveden ve stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně osobních údajů jako „úplné provedení stávajících ustanovení směrnice“.

| 29. | Východisko je tedy toto: nové technologie, jako například RFID systémy, mají jednoznačný dopad na požadavky v souvislosti s účinným právním rámcem v oblasti ochrany údajů. Potřeba účinné ochrany osobních údajů fyzických osob může rovněž vést k omezením v používání těchto nových technologií. Interakce je tedy dvoustranná: technologie ovlivňují právní předpisy a naopak (14). |
| --- | --- |

29.

Východisko je tedy toto: nové technologie, jako například RFID systémy, mají jednoznačný dopad na požadavky v souvislosti s účinným právním rámcem v oblasti ochrany údajů. Potřeba účinné ochrany osobních údajů fyzických osob může rovněž vést k omezením v používání těchto nových technologií. Interakce je tedy dvoustranná: technologie ovlivňují právní předpisy a naopak (14).

Ochrana základních práv

| 30. | Ochrana základních práv na soukromí a ochranu údajů je v Evropské unii zaručena v první řadě legislativním rámcem, který je nezbytný, jelikož se zabýváme právy uznanými v článku 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a v článku 7 Listiny základních práv Unie. Do příslušného legislativního rámce v oblasti ochrany údajů a RFID patří v zásadě směrnice o ochraně údajů 95/46/ES a směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací 2002/58/ES (15). |
| --- | --- |

30.

Ochrana základních práv na soukromí a ochranu údajů je v Evropské unii zaručena v první řadě legislativním rámcem, který je nezbytný, jelikož se zabýváme právy uznanými v článku 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a v článku 7 Listiny základních práv Unie. Do příslušného legislativního rámce v oblasti ochrany údajů a RFID patří v zásadě směrnice o ochraně údajů 95/46/ES a směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací 2002/58/ES (15).

| 31. | Obecný legislativní rámec pro ochranu údajů stanovený ve směrnici 95/46/ES se vztahuje na RFID v případech, kdy údaje zpracovávané RFID systémy spadají do definice osobních údajů. Zatímco v některých případech se u RFID aplikací jedná jednoznačně o zpracování osobních údajů spadající do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů, existují rovněž aplikace, u nichž nemusí být použitelnost směrnice o ochraně údajů tak zřejmá. Cílem stanoviska č. 4/2007 pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29, které se týká pojmu osobních údajů, je přispět k jasnějšímu a obecněji uznávanému chápání pojmu osobních údajů, a tím přispět k odstranění nejasností (16). |
| --- | --- |

31.

Obecný legislativní rámec pro ochranu údajů stanovený ve směrnici 95/46/ES se vztahuje na RFID v případech, kdy údaje zpracovávané RFID systémy spadají do definice osobních údajů. Zatímco v některých případech se u RFID aplikací jedná jednoznačně o zpracování osobních údajů spadající do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů, existují rovněž aplikace, u nichž nemusí být použitelnost směrnice o ochraně údajů tak zřejmá. Cílem stanoviska č. 4/2007 pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29, které se týká pojmu osobních údajů, je přispět k jasnějšímu a obecněji uznávanému chápání pojmu osobních údajů, a tím přispět k odstranění nejasností (16).

| 32. | Pokud jde o směrnici o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací, je situace následující: doposud není jasné, zda se tato směrnice použije v případě RFID aplikací. Z tohoto důvodu obsahuje návrh na změnu směrnice předložený Komisí dne 13. listopadu 2007 ustanovení, jehož cílem je jasně stanovit, že směrnice se použije u některých RFID aplikací. Na další RFID aplikace by se však směrnice vztahovat nemusela, jelikož se vztahuje pouze na zpracování osobních údajů v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací ve veřejných komunikačních sítích. |
| --- | --- |

32.

Pokud jde o směrnici o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací, je situace následující: doposud není jasné, zda se tato směrnice použije v případě RFID aplikací. Z tohoto důvodu obsahuje návrh na změnu směrnice předložený Komisí dne 13. listopadu 2007 ustanovení, jehož cílem je jasně stanovit, že směrnice se použije u některých RFID aplikací. Na další RFID aplikace by se však směrnice vztahovat nemusela, jelikož se vztahuje pouze na zpracování osobních údajů v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací ve veřejných komunikačních sítích.

| 33. | Ochrana osobních údajů může být doplněna řadou samoregulačních nástrojů (mimo legislativní rámec). Využívání těchto nástrojů je aktivně podporováno v obou směrnicích, zejména v článku 27 směrnice o ochraně údajů, který stanoví, že členské státy a Komise podporují vypracování kodexů chování, které mají přispět k řádnému provedení směrnice. Samoregulační nástroje by kromě toho mohly účinně přispět k provedení bezpečnostních opatření vyžadovaných podle článku 17 směrnice o ochraně údajů a článku 14 směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací. |
| --- | --- |

33.

Ochrana osobních údajů může být doplněna řadou samoregulačních nástrojů (mimo legislativní rámec). Využívání těchto nástrojů je aktivně podporováno v obou směrnicích, zejména v článku 27 směrnice o ochraně údajů, který stanoví, že členské státy a Komise podporují vypracování kodexů chování, které mají přispět k řádnému provedení směrnice. Samoregulační nástroje by kromě toho mohly účinně přispět k provedení bezpečnostních opatření vyžadovaných podle článku 17 směrnice o ochraně údajů a článku 14 směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací.

Úplné provedení stávajícího rámce

| 34. | Ve stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně údajů je vyjmenována řada nástrojů, jež jsou pro lepší provádění směrnice k dispozici. Většina nezávazných nástrojů v uvedeném stanovisku se týká RFID, jako například výkladová nebo jiná sdělení, prosazování osvědčených postupů, používání osvědčení o dodržení zásad ochrany soukromí a auditů v oblasti ochrany soukromí prováděných třetími stranami Možností přijmout zvláštní pravidla pro RFID se bude zabývat kapitola V. Zlepšení lze však dosáhnout i ve stávajícím rámci. |
| --- | --- |

34.

Ve stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně údajů je vyjmenována řada nástrojů, jež jsou pro lepší provádění směrnice k dispozici. Většina nezávazných nástrojů v uvedeném stanovisku se týká RFID, jako například výkladová nebo jiná sdělení, prosazování osvědčených postupů, používání osvědčení o dodržení zásad ochrany soukromí a auditů v oblasti ochrany soukromí prováděných třetími stranami Možností přijmout zvláštní pravidla pro RFID se bude zabývat kapitola V. Zlepšení lze však dosáhnout i ve stávajícím rámci.

Samoregulační nástroje

| 35. | EIOÚ souhlasí s Komisí v tom, že v první fázi je třeba ponechat prostor pro samoregulaci, umožnit zainteresovaným stranám rychle vytvořit prostředí z právního hlediska vyhovující, a přispět tak k vytvoření celkově bezpečnějšího právního prostředí. |
| --- | --- |

35.

EIOÚ souhlasí s Komisí v tom, že v první fázi je třeba ponechat prostor pro samoregulaci, umožnit zainteresovaným stranám rychle vytvořit prostředí z právního hlediska vyhovující, a přispět tak k vytvoření celkově bezpečnějšího právního prostředí.

| 36. | Očekává se, že Komise bude v konzultaci se skupinou zainteresovaných stran RFID tento proces samoregulace podporovat a vést. V této souvislosti EIOÚ vítá doporučení, které bylo oznámeno ve sdělení a u něhož se očekává, že bude obsahovat konkrétní pokyny stanovující „zásady, kterými by se v souvislosti s používáním RFID měly řídit veřejné orgány a ostatní zúčastněné strany“. |
| --- | --- |

36.

Očekává se, že Komise bude v konzultaci se skupinou zainteresovaných stran RFID tento proces samoregulace podporovat a vést. V této souvislosti EIOÚ vítá doporučení, které bylo oznámeno ve sdělení a u něhož se očekává, že bude obsahovat konkrétní pokyny stanovující „zásady, kterými by se v souvislosti s používáním RFID měly řídit veřejné orgány a ostatní zúčastněné strany“.

| 37. | Sdělení předpokládá, že samoregulace bude mít podobu kodexu chování nebo kodexu osvědčených postupů. Podle EIOÚ by samoregulace bez ohledu na podobu měla:






  — | poskytovat konkrétní a praktické pokyny pro určité typy RFID aplikací, a přispět tak k souladu s právním rámcem v oblasti ochrany údajů, |
| --- | --- | --- |

37.

Sdělení předpokládá, že samoregulace bude mít podobu kodexu chování nebo kodexu osvědčených postupů. Podle EIOÚ by samoregulace bez ohledu na podobu měla:

—

poskytovat konkrétní a praktické pokyny pro určité typy RFID aplikací, a přispět tak k souladu s právním rámcem v oblasti ochrany údajů,

| — | řešit konkrétní otázky a problémy, které se v oblasti ochrany údajů objevují v souvislosti s generickými RFID aplikacemi, |
| --- | --- |

—

řešit konkrétní otázky a problémy, které se v oblasti ochrany údajů objevují v souvislosti s generickými RFID aplikacemi,

| — | přispět k jednotnému a harmonizovanému uplatňování směrnice o ochraně údajů v celé EU, a to právě v odvětví, kde se bude pravděpodobně na celoevropské úrovni využívat tentýž typ RFID aplikací, |
| --- | --- |

—

přispět k jednotnému a harmonizovanému uplatňování směrnice o ochraně údajů v celé EU, a to právě v odvětví, kde se bude pravděpodobně na celoevropské úrovni využívat tentýž typ RFID aplikací,

| — | být uplatňována všemi příslušnými zainteresovanými stranami Nedodržování by mělo negativní (pravděpodobně finanční) důsledky. |
| --- | --- |

—

být uplatňována všemi příslušnými zainteresovanými stranami Nedodržování by mělo negativní (pravděpodobně finanční) důsledky.

| 38. | EIOÚ upozorňuje na jednu otázku, kdy bude samoregulace obzvlášť užitečná. V případě RFID aplikací, u nichž probíhá zpracování osobních údajů, ukládá směrnice o ochraně osobních údajů správcům údajů řadu povinností, zejména podle článku 17 (bezpečnost zpracování) a podle článku 7 (právní důvod). Podle těchto ustanovení musí správci údajů zavést opatření, která zabrání neoprávněnému poskytování údajů. Dále pak musí zajistit, aby ke zpracování údajů, jako je například poskytování informací případně prostřednictvím čteček, docházelo pouze s případným informovaným souhlasem osoby, které se údaje týkají. |
| --- | --- |

38.

EIOÚ upozorňuje na jednu otázku, kdy bude samoregulace obzvlášť užitečná. V případě RFID aplikací, u nichž probíhá zpracování osobních údajů, ukládá směrnice o ochraně osobních údajů správcům údajů řadu povinností, zejména podle článku 17 (bezpečnost zpracování) a podle článku 7 (právní důvod). Podle těchto ustanovení musí správci údajů zavést opatření, která zabrání neoprávněnému poskytování údajů. Dále pak musí zajistit, aby ke zpracování údajů, jako je například poskytování informací případně prostřednictvím čteček, docházelo pouze s případným informovaným souhlasem osoby, které se údaje týkají.

| 39. | Tato ustanovení směrnice o ochraně osobních údajů mohou být vykládána tím způsobem, že zaváděné RFID aplikace musejí být z technického hlediska řešeny tak, aby se zabránilo rizikům nežádoucího poskytování informací nebo aby se tato rizika minimalizovala a aby se zajistilo, že ke zpracování nebo předávání údajů bude docházet pouze s případným informovaným souhlasem. Podle názoru EIOÚ bude skutečnost, že taková povinnost existuje (tj. povinnost použít nezbytné technické vybavení s cílem zabránit rizikům nežádoucího poskytování informací nebo tato rizika minimalizovat), a to i co se týče zavádění RFID aplikací, dokonce zřejmější a jasnější, pokud bude tento požadavek součástí výše uvedeného připravovaného kodexu chování nebo kodexu osvědčených postupů. Z těchto důvodů EIOÚ vřele doporučuje, aby v doporučení Komise byla směrnice o ochraně osobních údajů vykládána tak, že existuje povinnost zavádět RFID aplikace s nutnými technologickými opatřením, která zabrání nežádoucímu shromažďování nebo poskytování informací. |
| --- | --- |

39.

Tato ustanovení směrnice o ochraně osobních údajů mohou být vykládána tím způsobem, že zaváděné RFID aplikace musejí být z technického hlediska řešeny tak, aby se zabránilo rizikům nežádoucího poskytování informací nebo aby se tato rizika minimalizovala a aby se zajistilo, že ke zpracování nebo předávání údajů bude docházet pouze s případným informovaným souhlasem. Podle názoru EIOÚ bude skutečnost, že taková povinnost existuje (tj. povinnost použít nezbytné technické vybavení s cílem zabránit rizikům nežádoucího poskytování informací nebo tato rizika minimalizovat), a to i co se týče zavádění RFID aplikací, dokonce zřejmější a jasnější, pokud bude tento požadavek součástí výše uvedeného připravovaného kodexu chování nebo kodexu osvědčených postupů. Z těchto důvodů EIOÚ vřele doporučuje, aby v doporučení Komise byla směrnice o ochraně osobních údajů vykládána tak, že existuje povinnost zavádět RFID aplikace s nutnými technologickými opatřením, která zabrání nežádoucímu shromažďování nebo poskytování informací.

Nezbytnost pokynů

| 40. | EIOÚ doporučuje, aby Komise v úzké spolupráci se skupinou odborníků pro RFID vypracovala jeden nebo několik dokumentů poskytujících jasné vodítko, jak použít stávající právní rámec v prostředí RFID. Součástí pokynů by mělo být, jak v praxi dodržet zásady stanovené ve směrnici o ochraně osobních údajů a směrnici o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací. Pokud jde o celkový přístup a konkrétní obsah pokynů, předkládá EIOÚ následující návrhy. |
| --- | --- |

40.

EIOÚ doporučuje, aby Komise v úzké spolupráci se skupinou odborníků pro RFID vypracovala jeden nebo několik dokumentů poskytujících jasné vodítko, jak použít stávající právní rámec v prostředí RFID. Součástí pokynů by mělo být, jak v praxi dodržet zásady stanovené ve směrnici o ochraně osobních údajů a směrnici o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací. Pokud jde o celkový přístup a konkrétní obsah pokynů, předkládá EIOÚ následující návrhy.

| 41. | V souvislosti s pokyny obsahujícími zásady pro používání RFID je zapotřebí dostatečného zaměření a individuálního odvětvového přístupu. Univerzální přístup by nevyhovoval požadovanému účelu, kterým je zajistit jasný a soudržný rámec. Rozsah pokynů by měl být spíše omezen na dobře vymezené RFID odvětvové aplikace. |
| --- | --- |

41.

V souvislosti s pokyny obsahujícími zásady pro používání RFID je zapotřebí dostatečného zaměření a individuálního odvětvového přístupu. Univerzální přístup by nevyhovoval požadovanému účelu, kterým je zajistit jasný a soudržný rámec. Rozsah pokynů by měl být spíše omezen na dobře vymezené RFID odvětvové aplikace.

| 42. | Kromě toho by pokyny měly obsahovat praktické a účinné metody pro vypracování technik a standardů, které by mohly přispět k tomu, že RFID systémy budou v souladu s právním rámcem v oblasti ochrany údajů, a z nichž bude vyplývat používání technologií v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“. |
| --- | --- |

42.

Kromě toho by pokyny měly obsahovat praktické a účinné metody pro vypracování technik a standardů, které by mohly přispět k tomu, že RFID systémy budou v souladu s právním rámcem v oblasti ochrany údajů, a z nichž bude vyplývat používání technologií v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“.

| 43. | Při použití stávajícího právního rámce v prostředí RFID musí být zvláštní pozornost věnována uplatnění zásad a závazků, jež souvisejí s ochranou údajů a vztahují se na správce údajů u aplikací RFID. Zvláště důležité jsou tyto závazky a zásady:






  — | zásada práva na informace, včetně práva vědět, kdy dochází ke shromažďování údajů prostřednictvím čteček a ve vhodných případech rovněž, že výrobky jsou vybaveny tagem, |
| --- | --- | --- |

43.

Při použití stávajícího právního rámce v prostředí RFID musí být zvláštní pozornost věnována uplatnění zásad a závazků, jež souvisejí s ochranou údajů a vztahují se na správce údajů u aplikací RFID. Zvláště důležité jsou tyto závazky a zásady:

—

zásada práva na informace, včetně práva vědět, kdy dochází ke shromažďování údajů prostřednictvím čteček a ve vhodných případech rovněž, že výrobky jsou vybaveny tagem,

| — | zásada, že souhlas je jedním z právních předpokladů zpracování údajů. Tato zásada se uplatňuje prostřednictvím povinnosti deaktivovat RFID tagy v místě prodeje, pokud subjekt údajů nevyslovil souhlas (17). Právo, aby RFID tagy byly deaktivovány, má rovněž zajistit bezpečnost informací, tj. zajistit, aby nedocházelo k nežádoucímu poskytování údajů zpracovávaných prostřednictvím RFID tagů třetím stranám, |
| --- | --- |

—

zásada, že souhlas je jedním z právních předpokladů zpracování údajů. Tato zásada se uplatňuje prostřednictvím povinnosti deaktivovat RFID tagy v místě prodeje, pokud subjekt údajů nevyslovil souhlas (17). Právo, aby RFID tagy byly deaktivovány, má rovněž zajistit bezpečnost informací, tj. zajistit, aby nedocházelo k nežádoucímu poskytování údajů zpracovávaných prostřednictvím RFID tagů třetím stranám,

| — | právo, aby jednotlivci nebyli podrobováni rozhodnutím s nepříznivými právními důsledky výhradně na základě automatizovaného zpracování předem stanoveného osobního profilu. |
| --- | --- |

—

právo, aby jednotlivci nebyli podrobováni rozhodnutím s nepříznivými právními důsledky výhradně na základě automatizovaného zpracování předem stanoveného osobního profilu.

| 44. | Co se týče práva na informace, pokyny by měly stanovit, že jednotlivcům musí být poskytovány informace týkající se zpracování jejich osobních údajů. Mimo jiné by měli být upozorněni především na i) přítomnost čteček a přítomnost aktivovaných RFID tagů umístěných na výrobcích nebo jejich obalech; ii) důsledky přítomnosti čteček a tagů z hlediska shromažďování informací a iii) zamýšlené účely využití shromážděných informací. |
| --- | --- |

44.

Co se týče práva na informace, pokyny by měly stanovit, že jednotlivcům musí být poskytovány informace týkající se zpracování jejich osobních údajů. Mimo jiné by měli být upozorněni především na i) přítomnost čteček a přítomnost aktivovaných RFID tagů umístěných na výrobcích nebo jejich obalech; ii) důsledky přítomnosti čteček a tagů z hlediska shromažďování informací a iii) zamýšlené účely využití shromážděných informací.

| 45. | Vhodným opatřením pro poskytování těchto informací by mohlo být používání log. Loga by mohla být používána s cílem upozornit na přítomnost čteček a RFID tagů, u nichž se předpokládá, že nebudou deaktivovány. Samotné používání log však nebude dostatečné z hlediska zajištění korektního zpracování údajů, které vyžaduje, aby informace byly subjektům údajů poskytovány jasným a srozumitelným způsobem. Používání log by mělo být považováno za doplňující opatření při poskytování podrobnějších informací. |
| --- | --- |

45.

Vhodným opatřením pro poskytování těchto informací by mohlo být používání log. Loga by mohla být používána s cílem upozornit na přítomnost čteček a RFID tagů, u nichž se předpokládá, že nebudou deaktivovány. Samotné používání log však nebude dostatečné z hlediska zajištění korektního zpracování údajů, které vyžaduje, aby informace byly subjektům údajů poskytovány jasným a srozumitelným způsobem. Používání log by mělo být považováno za doplňující opatření při poskytování podrobnějších informací.

Základ: zásada „opt-in“ (zásada výslovného souhlasu)

| 46. | U řešení týkajících se všech příslušných RFID aplikací by měla být jako nezbytný předpoklad dodržována a uplatňována zásada „opt-in“ v místě prodeje. Umožnit, aby k předávání informací prostřednictvím RFID tagů docházelo i poté, co výrobek opustí místo prodeje, by bylo nezákonné, pokud ovšem správce údajů nemá pro takové opatření vhodné právní důvody. O vhodných právních důvodech lze obvykle hovořit pouze v případě a) souhlasu subjektu údajů nebo b) v případě, že je předání informací nezbytné pro poskytnutí služby, a to na zvláštní a bezplatnou žádost dotyčné osoby (18). V obou případech by se jednalo o zásadu „opt-in“. |
| --- | --- |

46.

U řešení týkajících se všech příslušných RFID aplikací by měla být jako nezbytný předpoklad dodržována a uplatňována zásada „opt-in“ v místě prodeje. Umožnit, aby k předávání informací prostřednictvím RFID tagů docházelo i poté, co výrobek opustí místo prodeje, by bylo nezákonné, pokud ovšem správce údajů nemá pro takové opatření vhodné právní důvody. O vhodných právních důvodech lze obvykle hovořit pouze v případě a) souhlasu subjektu údajů nebo b) v případě, že je předání informací nezbytné pro poskytnutí služby, a to na zvláštní a bezplatnou žádost dotyčné osoby (18). V obou případech by se jednalo o zásadu „opt-in“.

| 47. | Podle zásady „opt-in“ by tagy měly být deaktivovány v místě prodeje, ledaže by osoba, která výrobek s tagem zakoupila, trvala na tom, aby byl ponechán aktivní. Právo ponechat tag aktivní by dotyčné osobě umožnilo vyjádřit souhlas s dalším zpracováním údajů, a to například s komunikací údajů čtečce při příštím kontaktu se správcem údajů. |
| --- | --- |

47.

Podle zásady „opt-in“ by tagy měly být deaktivovány v místě prodeje, ledaže by osoba, která výrobek s tagem zakoupila, trvala na tom, aby byl ponechán aktivní. Právo ponechat tag aktivní by dotyčné osobě umožnilo vyjádřit souhlas s dalším zpracováním údajů, a to například s komunikací údajů čtečce při příštím kontaktu se správcem údajů.

| 48. | EIOÚ zdůrazňuje, že je důležitý flexibilní přístup, aby bylo možné zvládnout narůstající různorodost RFID aplikací a usnadnit vývoj nových obchodních modelů. Flexibilita je nutná, pokud jde o uplatňování zásady „opt-in“. |
| --- | --- |

48.

EIOÚ zdůrazňuje, že je důležitý flexibilní přístup, aby bylo možné zvládnout narůstající různorodost RFID aplikací a usnadnit vývoj nových obchodních modelů. Flexibilita je nutná, pokud jde o uplatňování zásady „opt-in“.

| 49. | Možností pro uplatnění zásady „opt-in“ je několik. Alternativou k odstranění tagu by například mohlo být blokování tagu, dočasné vyřazení tagu z provozu nebo zablokování pro používání pouze jedním konkrétním uživatelem podle modelu, který je uplatňován v oblasti zabezpečení a označován jako „resurrecting duckling model“ (19). U tagů s krátkým životním cyklem by se mohly z referenční databáze vymazávat adresy tagů umožňující přesně určit informace uložené v určité databázi, čímž by se zabránilo dalšímu zpracování doplňujících údajů shromážděných tagem. |
| --- | --- |

49.

Možností pro uplatnění zásady „opt-in“ je několik. Alternativou k odstranění tagu by například mohlo být blokování tagu, dočasné vyřazení tagu z provozu nebo zablokování pro používání pouze jedním konkrétním uživatelem podle modelu, který je uplatňován v oblasti zabezpečení a označován jako „resurrecting duckling model“ (19). U tagů s krátkým životním cyklem by se mohly z referenční databáze vymazávat adresy tagů umožňující přesně určit informace uložené v určité databázi, čímž by se zabránilo dalšímu zpracování doplňujících údajů shromážděných tagem.

| 50. | EIOÚ tedy uvádí, že zásada „opt-in“ v místě prodeje je právní povinností, která je v souladu se směrnicí o ochraně údajů již dodržována ve většině situací, zároveň se však domnívá, že by bylo užitečné, aby samoregulační nástroje tuto povinnost výslovně uváděly, a to i s cílem zajistit, aby byla zásada „opt-in“ uplatňována nejvhodnějším způsobem. V každém případě je třeba výslovně uvádět povinnost dodržovat zásadu „opt-in“ u RFID aplikací, které nespadají do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů. |
| --- | --- |

50.

EIOÚ tedy uvádí, že zásada „opt-in“ v místě prodeje je právní povinností, která je v souladu se směrnicí o ochraně údajů již dodržována ve většině situací, zároveň se však domnívá, že by bylo užitečné, aby samoregulační nástroje tuto povinnost výslovně uváděly, a to i s cílem zajistit, aby byla zásada „opt-in“ uplatňována nejvhodnějším způsobem. V každém případě je třeba výslovně uvádět povinnost dodržovat zásadu „opt-in“ u RFID aplikací, které nespadají do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů.

Nezbytnost zásady „soukromí coby aspekt návrhu“

| 51. | S cílem minimalizovat hrozby týkající se soukromí a ochrany údajů podpořilo sdělení Komise v bodě 3.2 na straně 6 myšlenku, aby byla co nejdříve stanovována a přijímána konstrukční kritéria. EIOÚ tento přístup vítá. Stanovení a přijetí konstrukčních kritérii, označovaných jako nejlepší dostupné technologie, bude totiž přínosné pro právní úpravu ochrany údajů a bezpečnostní požadavky. Pokud budou stanovena a často přezkoumávána technologická a organizační kritéria, dojde k posílení modelu, který je v Evropské unii v současné době rozvíjen za účelem skloubení požadavků v oblasti soukromí a bezpečnosti. |
| --- | --- |

51.

S cílem minimalizovat hrozby týkající se soukromí a ochrany údajů podpořilo sdělení Komise v bodě 3.2 na straně 6 myšlenku, aby byla co nejdříve stanovována a přijímána konstrukční kritéria. EIOÚ tento přístup vítá. Stanovení a přijetí konstrukčních kritérii, označovaných jako nejlepší dostupné technologie, bude totiž přínosné pro právní úpravu ochrany údajů a bezpečnostní požadavky. Pokud budou stanovena a často přezkoumávána technologická a organizační kritéria, dojde k posílení modelu, který je v Evropské unii v současné době rozvíjen za účelem skloubení požadavků v oblasti soukromí a bezpečnosti.

| 52. | Správné vymezení nejlepších dostupných technologií z hlediska soukromí a bezpečnosti v souvislosti s RFID systémy bude rozhodující rovněž pro vytvoření důvěryhodného prostředí, v němuž budou RFID systémy uživateli obecně přijímány, jakož i pro konkurenceschopnost evropského průmyslu. |
| --- | --- |

52.

Správné vymezení nejlepších dostupných technologií z hlediska soukromí a bezpečnosti v souvislosti s RFID systémy bude rozhodující rovněž pro vytvoření důvěryhodného prostředí, v němuž budou RFID systémy uživateli obecně přijímány, jakož i pro konkurenceschopnost evropského průmyslu.

| 53. | Je třeba dále pracovat na tom, aby za účelem podpory procesu výběru nejlepších dostupných technologií pro RFID systémy byla prováděna rovněž posouzení dopadu z hlediska soukromí a bezpečnosti. EIOÚ se domnívá, že Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) může spolu se společnými výzkumnými středisky Evropské komise a příslušnými zainteresovanými stranami v odvětví průmyslu přispět ke stanovení osvědčených postupů a vypracování vhodných metodik. Projekt, který byl nedávno zahájen německým Federálním úřadem pro bezpečnost informačních systémů a který se týká technických pokynů pro RFID, je názorným příkladem (20) nejlepší dostupné technologie, která by měla být nyní rozvíjena na evropské úrovni |
| --- | --- |

53.

Je třeba dále pracovat na tom, aby za účelem podpory procesu výběru nejlepších dostupných technologií pro RFID systémy byla prováděna rovněž posouzení dopadu z hlediska soukromí a bezpečnosti. EIOÚ se domnívá, že Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) může spolu se společnými výzkumnými středisky Evropské komise a příslušnými zainteresovanými stranami v odvětví průmyslu přispět ke stanovení osvědčených postupů a vypracování vhodných metodik. Projekt, který byl nedávno zahájen německým Federálním úřadem pro bezpečnost informačních systémů a který se týká technických pokynů pro RFID, je názorným příkladem (20) nejlepší dostupné technologie, která by měla být nyní rozvíjena na evropské úrovni

| 54. | Rozhodující roli při včasném přijetí zásady „soukromí coby aspekt návrhu“ mohou sehrát rovněž standardy. Komise by se tedy měla podílet na přijetí záruk v oblasti soukromí a ochrany údajů při vypracovávání mezinárodních standardů v souvislosti s RFID. Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29 ve svém pracovním dokumentu (21) o RFID uvedla řadu příkladů, kdy standardy mohou přispět k vývoji RFID systémů, které nebudou představovat ohrožení soukromí. |
| --- | --- |

54.

Rozhodující roli při včasném přijetí zásady „soukromí coby aspekt návrhu“ mohou sehrát rovněž standardy. Komise by se tedy měla podílet na přijetí záruk v oblasti soukromí a ochrany údajů při vypracovávání mezinárodních standardů v souvislosti s RFID. Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29 ve svém pracovním dokumentu (21) o RFID uvedla řadu příkladů, kdy standardy mohou přispět k vývoji RFID systémů, které nebudou představovat ohrožení soukromí.

| 55. | EIOÚ rovněž vítá postoj Komise ohledně výzkumu a vývoje RFID technologií a nutnosti omezit rizika týkající se soukromí. Zásada „soukromí coby aspekt návrhu“ musí být totiž zavedena co nejdříve během vývoje technologií, což přispěje k tomu, že tyto technologie budou v souladu s právním rámcem pro ochranu údajů. EIOÚ ve své výroční zprávě za rok 2006 uvedl, že se do práce na této otázce zapojí a bude poskytovat stanoviska a poradenství k jednotlivým projektům sedmého rámcového programu (2007–2013). |
| --- | --- |

55.

EIOÚ rovněž vítá postoj Komise ohledně výzkumu a vývoje RFID technologií a nutnosti omezit rizika týkající se soukromí. Zásada „soukromí coby aspekt návrhu“ musí být totiž zavedena co nejdříve během vývoje technologií, což přispěje k tomu, že tyto technologie budou v souladu s právním rámcem pro ochranu údajů. EIOÚ ve své výroční zprávě za rok 2006 uvedl, že se do práce na této otázce zapojí a bude poskytovat stanoviska a poradenství k jednotlivým projektům sedmého rámcového programu (2007–2013).

V.   JSOU ZVLÁŠTNÍ LEGISLATIVNÍ OPATŘENÍ POTŘEBNÁ?

| 56. | Samoregulace nemusí být dostatečným prostředkem pro provedení stávajícího rámce v oblasti ochrany údajů a soukromí. Samoregulace sice splňuje požadavky uvedené výše, její použití je však dobrovolné a v případě nedodržení nemohou být vždy účinně uplatněny sankce. Za účelem zajištění ochrany práv jednotlivce v oblasti soukromí a ochrany údajů mohou tedy být potřebná další závazná legislativní opatření. To platí především v případech, kdy samoregulační přístup nebude dostatečně efektivní. |
| --- | --- |

56.

Samoregulace nemusí být dostatečným prostředkem pro provedení stávajícího rámce v oblasti ochrany údajů a soukromí. Samoregulace sice splňuje požadavky uvedené výše, její použití je však dobrovolné a v případě nedodržení nemohou být vždy účinně uplatněny sankce. Za účelem zajištění ochrany práv jednotlivce v oblasti soukromí a ochrany údajů mohou tedy být potřebná další závazná legislativní opatření. To platí především v případech, kdy samoregulační přístup nebude dostatečně efektivní.

| 57. | Klíčovou otázkou je stanovit nezbytné právní nástroje, aby se zajistilo, že zaváděné RFID aplikace budou z technického hlediska řešeny tak, aby se zabránilo rizikům nežádoucího poskytování informací nebo aby se tato rizika minimalizovala, a že odpovědní správci údajů budou přijímat vhodná opatření v souladu s povinnostmi stanovenými podle stávajících právních předpisů. To vede k některým dalším otázkám:






  — | Jsou zvláštní opatření nutná? |
| --- | --- | --- |

57.

Klíčovou otázkou je stanovit nezbytné právní nástroje, aby se zajistilo, že zaváděné RFID aplikace budou z technického hlediska řešeny tak, aby se zabránilo rizikům nežádoucího poskytování informací nebo aby se tato rizika minimalizovala, a že odpovědní správci údajů budou přijímat vhodná opatření v souladu s povinnostmi stanovenými podle stávajících právních předpisů. To vede k některým dalším otázkám:

—

Jsou zvláštní opatření nutná?

| — | Pokud ano, mohou být tato pravidla přijímána v rámci stávajícího právního rámce, například prostřednictvím stávajících postupů projednávání ve výborech? |
| --- | --- |

—

Pokud ano, mohou být tato pravidla přijímána v rámci stávajícího právního rámce, například prostřednictvím stávajících postupů projednávání ve výborech?

| — | Nebo je pro zajištění účinného zavádění RFID aplikací na základě technologií zvyšujících ochranu soukromí nutný nový legislativní nástroj? |
| --- | --- |

—

Nebo je pro zajištění účinného zavádění RFID aplikací na základě technologií zvyšujících ochranu soukromí nutný nový legislativní nástroj?

| 58. | Tato kapitola se bude zabývat možnostmi přijímání závazných legislativní opatření v rámci stávajícího legislativního rámce, zatímco v kapitole VI bude zvlášť posouzena otázka nezbytnosti nového legislativního nástroje. |
| --- | --- |

58.

Tato kapitola se bude zabývat možnostmi přijímání závazných legislativní opatření v rámci stávajícího legislativního rámce, zatímco v kapitole VI bude zvlášť posouzena otázka nezbytnosti nového legislativního nástroje.

| 59. | V první řadě je třeba věnovat zvláštní pozornost ustanovením článku 17 směrnice 95/46/ES, čl. 14 odst. 3 směrnice 2002/58/ES a čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/5/ES. Podle čl. 14 odst. 3 mohou členské státy přijímat opatření, aby bylo zajištěno, že koncové zařízení je sestrojeno tak, že odpovídá právu uživatelů na ochranu a kontrolu využití jejich osobních údajů v souladu se směrnicí 1999/5/ES (22). V čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/5/ES je stanoveno, že Komise může postupem projednávání ve výborech rozhodnout, aby přístroje v určitých třídách zařízení nebo přístroje určitých typů byly konstruovány takovým způsobem, aby byly vybaveny bezpečnostním zařízením zajišťujícím ochranu osobních údajů a soukromí uživatele a účastníka. Až dosud se čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/ES nepoužil. |
| --- | --- |

59.

V první řadě je třeba věnovat zvláštní pozornost ustanovením článku 17 směrnice 95/46/ES, čl. 14 odst. 3 směrnice 2002/58/ES a čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/5/ES. Podle čl. 14 odst. 3 mohou členské státy přijímat opatření, aby bylo zajištěno, že koncové zařízení je sestrojeno tak, že odpovídá právu uživatelů na ochranu a kontrolu využití jejich osobních údajů v souladu se směrnicí 1999/5/ES (22). V čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/5/ES je stanoveno, že Komise může postupem projednávání ve výborech rozhodnout, aby přístroje v určitých třídách zařízení nebo přístroje určitých typů byly konstruovány takovým způsobem, aby byly vybaveny bezpečnostním zařízením zajišťujícím ochranu osobních údajů a soukromí uživatele a účastníka. Až dosud se čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/ES nepoužil.

| 60. | Na základě těchto ustanovení mají legislativní orgány na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství pravomoc stanovit, že RFID systémy budou konstruovány tak, aby obsahovaly bezpečnostní zařízení pro ochranu soukromí a údajů, což je označováno jako „soukromí coby aspekt návrhu“ (23). Tento přístup zahrnuje rovněž využívání nejlepších dostupných technologií. |
| --- | --- |

60.

Na základě těchto ustanovení mají legislativní orgány na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství pravomoc stanovit, že RFID systémy budou konstruovány tak, aby obsahovaly bezpečnostní zařízení pro ochranu soukromí a údajů, což je označováno jako „soukromí coby aspekt návrhu“ (23). Tento přístup zahrnuje rovněž využívání nejlepších dostupných technologií.

| 61. | Aby bylo „soukromí aspektem každého návrhu“, EIOÚ doporučuje, aby Komise využívala mechanismu podle čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/5/ES, v konzultaci se skupinou odborníků pro RFID. |
| --- | --- |

61.

Aby bylo „soukromí aspektem každého návrhu“, EIOÚ doporučuje, aby Komise využívala mechanismu podle čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 1999/5/ES, v konzultaci se skupinou odborníků pro RFID.

| 62. | Dále je pak změnou uvedených směrnic možné stanovit, že bude stávající legislativní rámec uplatňován v případě RFID. Jak již bylo uvedeno, Komise nedávno předložila návrh na změnu směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací, který v tomto ohledu obsahuje nové ustanovení. EIOÚ vítá, že bylo poprvé potvrzeno, že směrnice se použije i v případě RFID aplikací. EIOÚ se konkrétními otázkami vyplývajícími ze vztahu mezi směrnicí o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a RFID bude zabývat ve stanovisku k návrhu na změnu směrnice, které bude vydáno na začátku roku 2008. |
| --- | --- |

62.

Dále je pak změnou uvedených směrnic možné stanovit, že bude stávající legislativní rámec uplatňován v případě RFID. Jak již bylo uvedeno, Komise nedávno předložila návrh na změnu směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací, který v tomto ohledu obsahuje nové ustanovení. EIOÚ vítá, že bylo poprvé potvrzeno, že směrnice se použije i v případě RFID aplikací. EIOÚ se konkrétními otázkami vyplývajícími ze vztahu mezi směrnicí o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a RFID bude zabývat ve stanovisku k návrhu na změnu směrnice, které bude vydáno na začátku roku 2008.

| 63. | Vzhledem k tomu, že Komise nemá v úmyslu předložit v dohledné době návrh na změnu směrnice o ochraně údajů (24), jsou možnosti stanovit použití stávajícího legislativního rámce v případě RFID omezené. |
| --- | --- |

63.

Vzhledem k tomu, že Komise nemá v úmyslu předložit v dohledné době návrh na změnu směrnice o ochraně údajů (24), jsou možnosti stanovit použití stávajícího legislativního rámce v případě RFID omezené.

VI.   JE PRO RFID POTŘEBNÝ ZVLÁŠTNÍ LEGISLATIVNÍ RÁMEC?

Záměry Komise

| 64. | Ve sdělení (25) je zdůrazněn význam bezpečnosti a zásady „soukromí coby aspekt návrhu“. Uvádí se rovněž, že je nutné zapojení všech zainteresovaných stran. Hlavním výsledkem činností Komise bude „doporučení, v němž představí zásady, kterými by se v souvislosti s používáním RFID měly řídit veřejné orgány a ostatní zúčastněné strany“. Doporučení bude přijato pravděpodobně na jaře roku 2008. Legislativní cíle obsažené ve sdělení zahrnují následující dva kroky.






  — | Komise posoudí příslušná ustanovení o RFID obsažená v připravovaném návrhu na změnu směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací. Jak již bylo uvedeno, Komise v listopadu roku 2007 předložila návrh na změnu směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací, v němž potvrdila použitelnost směrnice u RFID aplikací (26), ale nenavrhla rozšíření její působnosti na soukromé sítě, |
| --- | --- | --- |

64.

Ve sdělení (25) je zdůrazněn význam bezpečnosti a zásady „soukromí coby aspekt návrhu“. Uvádí se rovněž, že je nutné zapojení všech zainteresovaných stran. Hlavním výsledkem činností Komise bude „doporučení, v němž představí zásady, kterými by se v souvislosti s používáním RFID měly řídit veřejné orgány a ostatní zúčastněné strany“. Doporučení bude přijato pravděpodobně na jaře roku 2008. Legislativní cíle obsažené ve sdělení zahrnují následující dva kroky.

—

Komise posoudí příslušná ustanovení o RFID obsažená v připravovaném návrhu na změnu směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací. Jak již bylo uvedeno, Komise v listopadu roku 2007 předložila návrh na změnu směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací, v němž potvrdila použitelnost směrnice u RFID aplikací (26), ale nenavrhla rozšíření její působnosti na soukromé sítě,

| — | Komise vyhodnotí, zda jsou další legislativní kroky k zajištění ochrany údajů a soukromí nezbytné. |
| --- | --- |

—

Komise vyhodnotí, zda jsou další legislativní kroky k zajištění ochrany údajů a soukromí nezbytné.

| 65. | V souladu s tímto přístupem lze očekávat, že Komise přinejmenším v krátkodobém horizontu nemá v úmyslu předložit návrh zvláštních právních předpisů k zajištění ochrany údajů a soukromí v oblasti RFID. |
| --- | --- |

65.

V souladu s tímto přístupem lze očekávat, že Komise přinejmenším v krátkodobém horizontu nemá v úmyslu předložit návrh zvláštních právních předpisů k zajištění ochrany údajů a soukromí v oblasti RFID.

Parametry pro legislativní orgán

| 66. | Ve svém stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně údajů nastínil EIOÚ některé aspekty legislativní činnosti související se zpracováním osobních údajů, jež je možno shrnout následujícím způsobem:






  — | Zaprvé je třeba dodržovat hlavní zásady ochrany údajů: „Nejsou zapotřebí nové zásady, jsou však nepochybně zapotřebí jiná správní ujednání, která by na jedné straně byla účinná a vhodná pro sítěmi propojenou společnost a na druhé straně minimalizovala správní náklady“ (27). |
| --- | --- | --- |

66.

Ve svém stanovisku ke sdělení o směrnici o ochraně údajů nastínil EIOÚ některé aspekty legislativní činnosti související se zpracováním osobních údajů, jež je možno shrnout následujícím způsobem:

—

Zaprvé je třeba dodržovat hlavní zásady ochrany údajů: „Nejsou zapotřebí nové zásady, jsou však nepochybně zapotřebí jiná správní ujednání, která by na jedné straně byla účinná a vhodná pro sítěmi propojenou společnost a na druhé straně minimalizovala správní náklady“ (27).

| — | Zadruhé legislativní návrhy by měly být předkládány, je-li dostatečně prokázána nezbytnost a přiměřenost. Proto by se krátkodobě neměl měnit obecný legislativní rámec pro ochranu údajů. |
| --- | --- |

—

Zadruhé legislativní návrhy by měly být předkládány, je-li dostatečně prokázána nezbytnost a přiměřenost. Proto by se krátkodobě neměl měnit obecný legislativní rámec pro ochranu údajů.

| — | Zatřetí změny vyplývající z vývoje ve společnosti mohou mít za následek zvláštní právní předpisy, jejichž cílem bude upravit zásady směrnice o ochraně údajů podle problémů vzniklých u specifických technologií, jako je RFID. Je zřejmé, že i v této souvislosti je třeba splnit podmínky nezbytnosti a přiměřenosti. |
| --- | --- |

—

Zatřetí změny vyplývající z vývoje ve společnosti mohou mít za následek zvláštní právní předpisy, jejichž cílem bude upravit zásady směrnice o ochraně údajů podle problémů vzniklých u specifických technologií, jako je RFID. Je zřejmé, že i v této souvislosti je třeba splnit podmínky nezbytnosti a přiměřenosti.

| 67. | Jako další krok je užitečné specifikovat očekávání, s nimiž se musí legislativní orgán v oblasti RFID vyrovnat:






  — | Právní předpisy musí být flexibilní a musí ponechat prostor pro inovace a technologický rozvoj. To by mělo vést k právním předpisům, jež jsou z hlediska technologií dostatečně neutrální. |
| --- | --- | --- |

67.

Jako další krok je užitečné specifikovat očekávání, s nimiž se musí legislativní orgán v oblasti RFID vyrovnat:

—

Právní předpisy musí být flexibilní a musí ponechat prostor pro inovace a technologický rozvoj. To by mělo vést k právním předpisům, jež jsou z hlediska technologií dostatečně neutrální.

| — | Zadruhé je třeba, aby právní předpisy poskytly právní jistotu. To by mělo vést k právním předpisům, jež jsou dostatečně specifické. Zainteresované strany musí přesně vědět, jak je jejich chování regulováno. |
| --- | --- |

—

Zadruhé je třeba, aby právní předpisy poskytly právní jistotu. To by mělo vést k právním předpisům, jež jsou dostatečně specifické. Zainteresované strany musí přesně vědět, jak je jejich chování regulováno.

| — | Zatřetí, právní předpisy musí účinně chránit všechny oprávněné příslušné zájmy. To v každém případě vyžaduje prosazování právních předpisů a jasné vymezení odpovědnosti zúčastněných stran. (28). Nutnost respektovat tyto požadavky je zřejmá zejména s ohledem na ochranu soukromí a ochranu údajů, základní práva osob podle Evropské úmluvy lidských práv a základních svobod a Listiny základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

—

Zatřetí, právní předpisy musí účinně chránit všechny oprávněné příslušné zájmy. To v každém případě vyžaduje prosazování právních předpisů a jasné vymezení odpovědnosti zúčastněných stran. (28). Nutnost respektovat tyto požadavky je zřejmá zejména s ohledem na ochranu soukromí a ochranu údajů, základní práva osob podle Evropské úmluvy lidských práv a základních svobod a Listiny základních práv Evropské unie.

Stanovisko EIOÚ

| 68. | Pro EIOÚ je zřejmé, že by evropský legislativní orgán neměl reagovat na všechny nové technologie. Vývoj nových technologií může postupovat rychle, zatímco přijímání právních předpisů a jejich vstup v platnost postupuje a mělo by postupovat pomalu. Právní předpis by měl být výsledkem vyváženosti všech příslušných zájmů. Má-li být nástrojem směrnice, je třeba ještě více času, protože směrnice musí být plně provedeny v právních systémech členských států. |
| --- | --- |

68.

Pro EIOÚ je zřejmé, že by evropský legislativní orgán neměl reagovat na všechny nové technologie. Vývoj nových technologií může postupovat rychle, zatímco přijímání právních předpisů a jejich vstup v platnost postupuje a mělo by postupovat pomalu. Právní předpis by měl být výsledkem vyváženosti všech příslušných zájmů. Má-li být nástrojem směrnice, je třeba ještě více času, protože směrnice musí být plně provedeny v právních systémech členských států.

| 69. | Avšak RFID není jen další nová technologie, jak bylo zdůrazněno v několika částech tohoto stanoviska. Sdělení odkazuje k RFID jakožto k bráně k nové fázi vývoje informační společnosti, o níž se často hovoří jako o „internetu věcí“ a v níž budou RFID tagy klíčovými prvky prostředí vnější inteligence. Tato prostředí hrají důležitou roli při rozvoji toho, co se často nazývá „společností dohledu“ (29). S ohledem na tyto skutečnosti je možno legislativní opatření v oblasti RFID odůvodnit. V důsledku RFID může dojít ke kvalitativní změně. |
| --- | --- |

69.

Avšak RFID není jen další nová technologie, jak bylo zdůrazněno v několika částech tohoto stanoviska. Sdělení odkazuje k RFID jakožto k bráně k nové fázi vývoje informační společnosti, o níž se často hovoří jako o „internetu věcí“ a v níž budou RFID tagy klíčovými prvky prostředí vnější inteligence. Tato prostředí hrají důležitou roli při rozvoji toho, co se často nazývá „společností dohledu“ (29). S ohledem na tyto skutečnosti je možno legislativní opatření v oblasti RFID odůvodnit. V důsledku RFID může dojít ke kvalitativní změně.

| 70. | V tomto ohledu EIOÚ doporučuje zvážit přijetí (návrhu) právního předpisu Společenství upravujícího hlavní otázky použití RFID v příslušných odvětvích, pokud by selhalo řádné provádění stávajícího právního rámce. Takové právní opatření musí být po vstupu v platnost považováno za lex specialis ve vztahu k obecnému rámci na ochranu údajů. |
| --- | --- |

70.

V tomto ohledu EIOÚ doporučuje zvážit přijetí (návrhu) právního předpisu Společenství upravujícího hlavní otázky použití RFID v příslušných odvětvích, pokud by selhalo řádné provádění stávajícího právního rámce. Takové právní opatření musí být po vstupu v platnost považováno za lex specialis ve vztahu k obecnému rámci na ochranu údajů.

| 71. | Přijetí takového právního nástroje by mělo tyto výhody:






  — | Tento nástroj by mohl stanovit základní parametry pro samoregulační mechanismy. |
| --- | --- | --- |

71.

Přijetí takového právního nástroje by mělo tyto výhody:

—

Tento nástroj by mohl stanovit základní parametry pro samoregulační mechanismy.

| — | Možnost přijetí právního nástroje by se mohla ukázat jako účinná pobídka pro zainteresované strany ke stanovení samoregulačních mechanismů nabízejících odpovídající ochranu. |
| --- | --- |

—

Možnost přijetí právního nástroje by se mohla ukázat jako účinná pobídka pro zainteresované strany ke stanovení samoregulačních mechanismů nabízejících odpovídající ochranu.

| 72. | Komise by mohla být požádána o přípravu konzultačního dokumentu týkajícího se všech výhod a nevýhod zvláštního právního předpisu a hlavních prvků takového předpisu. Zainteresované strany by mohly být požádány o poskytnutí informací pro tuto konzultaci. Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29 by se mohla pravděpodobně rovněž zúčastnit. |
| --- | --- |

72.

Komise by mohla být požádána o přípravu konzultačního dokumentu týkajícího se všech výhod a nevýhod zvláštního právního předpisu a hlavních prvků takového předpisu. Zainteresované strany by mohly být požádány o poskytnutí informací pro tuto konzultaci. Pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29 by se mohla pravděpodobně rovněž zúčastnit.

Možné způsoby

| 73. | Zásahem legislativního orgánu by mohl být stanoven právní rámec „na míru“, který sestává z kombinace regulativních nástrojů, jež specifikují a doplňují stávající právní rámec. Tento právní rámec „na míru“ by měl vycházet ze známých zásad pro ochranu údajů a měl by se zaměřit na rozdělení povinností a na účinnost kontrolních mechanismů. |
| --- | --- |

73.

Zásahem legislativního orgánu by mohl být stanoven právní rámec „na míru“, který sestává z kombinace regulativních nástrojů, jež specifikují a doplňují stávající právní rámec. Tento právní rámec „na míru“ by měl vycházet ze známých zásad pro ochranu údajů a měl by se zaměřit na rozdělení povinností a na účinnost kontrolních mechanismů.

| 74. | Zvláštní důvod, proč by takový právní předpis „na míru“ byl potřeba, souvisí se skutečností, že u všech RFID aplikací neprobíhá zpracování osobních údajů. Jinak řečeno, pokud RFID aplikace nevyžadují zpracování osobních údajů, strany podílející se na výrobě a prodeji výrobků vybavených RFID tagy nejsou právně vázány provádět technologická opatření, jež by zabránila odposlechu nebo zavedení čteček bez řádného informování osob. Nicméně jak se ukázalo, riziko narušení soukromí vyplývající z možného dohledu nad osobami existuje rovněž u těchto RFID aplikací, takže je třeba stejného druhu ochrany soukromí. To může být právě případ označování spotřebního zboží tagy dříve, než je doručeno do místa prodeje. Souhrnně řečeno, RFID aplikace, jež nezpracovávají osobní údaje, mohou stále ještě ohrožovat soukromí osob tím, že umožňují nepovolené sledování a využití informací pro nepřijatelné účely. |
| --- | --- |

74.

Zvláštní důvod, proč by takový právní předpis „na míru“ byl potřeba, souvisí se skutečností, že u všech RFID aplikací neprobíhá zpracování osobních údajů. Jinak řečeno, pokud RFID aplikace nevyžadují zpracování osobních údajů, strany podílející se na výrobě a prodeji výrobků vybavených RFID tagy nejsou právně vázány provádět technologická opatření, jež by zabránila odposlechu nebo zavedení čteček bez řádného informování osob. Nicméně jak se ukázalo, riziko narušení soukromí vyplývající z možného dohledu nad osobami existuje rovněž u těchto RFID aplikací, takže je třeba stejného druhu ochrany soukromí. To může být právě případ označování spotřebního zboží tagy dříve, než je doručeno do místa prodeje. Souhrnně řečeno, RFID aplikace, jež nezpracovávají osobní údaje, mohou stále ještě ohrožovat soukromí osob tím, že umožňují nepovolené sledování a využití informací pro nepřijatelné účely.

| 75. | EIOÚ se domnívá, že je třeba tomuto neblahému důsledku zabránit. Vzhledem k tomu, že stávající právní předpisy částečně – alespoň pro RFID aplikace, jež nezpracovávají osobní údaje – neupravují toto ohrožení soukromí a s ohledem na nedostatky řešení prostřednictvím právně nevynutitelných předpisů se zdá být nezbytným využít povinných legislativních opatření k zajištění uspokojivého výsledku. |
| --- | --- |

75.

EIOÚ se domnívá, že je třeba tomuto neblahému důsledku zabránit. Vzhledem k tomu, že stávající právní předpisy částečně – alespoň pro RFID aplikace, jež nezpracovávají osobní údaje – neupravují toto ohrožení soukromí a s ohledem na nedostatky řešení prostřednictvím právně nevynutitelných předpisů se zdá být nezbytným využít povinných legislativních opatření k zajištění uspokojivého výsledku.

| 76. | Tato opatření by měla v každém případě:






  — | stanovit zásadu „opt-in“ v místě prodeje jako přesnou a nezadatelnou právní povinnost, a to rovněž pro RFID aplikace, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů (30); |
| --- | --- | --- |

76.

Tato opatření by měla v každém případě:

—

stanovit zásadu „opt-in“ v místě prodeje jako přesnou a nezadatelnou právní povinnost, a to rovněž pro RFID aplikace, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů (30);

| — | zajistit povinné zavádění RFID aplikací s vhodnými technickými vlastnostmi nebo konstruovanými podle zásady „soukromí coby aspektu návrhu“. |
| --- | --- |

—

zajistit povinné zavádění RFID aplikací s vhodnými technickými vlastnostmi nebo konstruovanými podle zásady „soukromí coby aspektu návrhu“.

VII.   OTÁZKA SPRÁVY

| 77. | Ačkoliv rozměr „inherentní přeshraničnosti“ systémů RFID je uváděn ve sdělení pouze v rámci vnitřního trhu, EIOÚ se domnívá, že tímto rozměrem je třeba se zabývat na mezinárodní úrovni. Již v obchodě jsou systémy RFID „přeshraniční“, protože tagy jsou aktivní i mimo místo prodeje. Na úrovni systému RFID jako celku se tyto technologie rovněž stanou „přeshraničními“, pokud by se přenos osobních údajů do třetí země mohl uskutečnit, protože výrobce výrobku s tagem, jenž je součástí systému RFID, je usazen mimo Evropskou unii. (31) |
| --- | --- |

77.

Ačkoliv rozměr „inherentní přeshraničnosti“ systémů RFID je uváděn ve sdělení pouze v rámci vnitřního trhu, EIOÚ se domnívá, že tímto rozměrem je třeba se zabývat na mezinárodní úrovni. Již v obchodě jsou systémy RFID „přeshraniční“, protože tagy jsou aktivní i mimo místo prodeje. Na úrovni systému RFID jako celku se tyto technologie rovněž stanou „přeshraničními“, pokud by se přenos osobních údajů do třetí země mohl uskutečnit, protože výrobce výrobku s tagem, jenž je součástí systému RFID, je usazen mimo Evropskou unii. (31)

| 78. | S ohledem na budoucnost představuje správa referenční databáze totožnosti RFID kritický rozměr pro vhodné prosazování evropského právního rámce na ochranu údajů. Evropský inspektor ochrany údajů naléhavě vyzývá, aby bylo nalezeno řešení, protože další narušení tohoto právního rámce by již nebylo přijatelné. |
| --- | --- |

78.

S ohledem na budoucnost představuje správa referenční databáze totožnosti RFID kritický rozměr pro vhodné prosazování evropského právního rámce na ochranu údajů. Evropský inspektor ochrany údajů naléhavě vyzývá, aby bylo nalezeno řešení, protože další narušení tohoto právního rámce by již nebylo přijatelné.

| 79. | EIOÚ považuje otázku správy RFID za hlavní úkol, jenž bude vyžadovat značné investice. Musí být nalezeno správné fórum pro jednání, jakož i nejvhodnější správa infrastruktury s cílem zajistit, aby byla práva na ochranu údajů v těchto mezinárodních prostředích odpovídajícím způsobem dodržována. |
| --- | --- |

79.

EIOÚ považuje otázku správy RFID za hlavní úkol, jenž bude vyžadovat značné investice. Musí být nalezeno správné fórum pro jednání, jakož i nejvhodnější správa infrastruktury s cílem zajistit, aby byla práva na ochranu údajů v těchto mezinárodních prostředích odpovídajícím způsobem dodržována.

| 80. | V této souvislosti EIOÚ vyzývá Komisi, aby předložila stanovisko týkající se správy, případně za konzultace skupiny zainteresovaných stran RFID. |
| --- | --- |

80.

V této souvislosti EIOÚ vyzývá Komisi, aby předložila stanovisko týkající se správy, případně za konzultace skupiny zainteresovaných stran RFID.

VIII.   ZÁVĚRY

| 81. | EIOÚ vítá sdělení Komise o RFID, jelikož se zabývá hlavními otázkami v souvislosti se zaváděním RFID technologie, přičemž nezanedbává otázky týkající se ochrany soukromí a údajů. Souhlasí se stanoviskem, že systémy RFID by mohly hrát klíčovou úlohu při rozvoji informační společnosti, o níž se obvykle hovoří jako o „internetu věcí“. |
| --- | --- |

81.

EIOÚ vítá sdělení Komise o RFID, jelikož se zabývá hlavními otázkami v souvislosti se zaváděním RFID technologie, přičemž nezanedbává otázky týkající se ochrany soukromí a údajů. Souhlasí se stanoviskem, že systémy RFID by mohly hrát klíčovou úlohu při rozvoji informační společnosti, o níž se obvykle hovoří jako o „internetu věcí“.

Objasnění důsledků

| 82. | Plošné využívání RFID technologie je zcela nové a může mít zásadní dopad na naši společnost a na ochranu základních práv v naší společnosti, mezi něž patří soukromí a ochrana údajů. V důsledku RFID může dojít ke kvalitativní změně. |
| --- | --- |

82.

Plošné využívání RFID technologie je zcela nové a může mít zásadní dopad na naši společnost a na ochranu základních práv v naší společnosti, mezi něž patří soukromí a ochrana údajů. V důsledku RFID může dojít ke kvalitativní změně.

| 83. | Je možno rozlišit pět základních otázek týkajících se soukromí a bezpečnosti:






  — | identifikace subjektu údajů, |
| --- | --- | --- |

83.

Je možno rozlišit pět základních otázek týkajících se soukromí a bezpečnosti:

—

identifikace subjektu údajů,

| — | identifikace správce údajů či správců údajů, |
| --- | --- |

—

identifikace správce údajů či správců údajů,

| — | oslabení významu tradičního rozlišování mezi osobní a veřejnou sférou, |
| --- | --- |

—

oslabení významu tradičního rozlišování mezi osobní a veřejnou sférou,

| — | důsledky velikosti a fyzických vlastností RFID tagů, |
| --- | --- |

—

důsledky velikosti a fyzických vlastností RFID tagů,

| — | nedostatek transparentnosti při zpracování. |
| --- | --- |

—

nedostatek transparentnosti při zpracování.

Specifikace důsledků

| 84. | Obecný legislativní rámec pro ochranu údajů stanovený ve směrnici 95/46/ES se vztahuje na RFID v případech, kdy údaje zpracovávané RFID systémy spadají do definice osobních údajů. |
| --- | --- |

84.

Obecný legislativní rámec pro ochranu údajů stanovený ve směrnici 95/46/ES se vztahuje na RFID v případech, kdy údaje zpracovávané RFID systémy spadají do definice osobních údajů.

| 85. | Pokud jde o směrnici o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací: návrh na změnu směrnice předložený Komisí dne 13. listopadu 2007 obsahuje ustanovení, jehož cílem je jasně stanovit, že se tato směrnice použije u některých RFID aplikací. Na některé další RFID aplikace by se však směrnice vztahovat nemusela, jelikož se týká pouze zpracování osobních údajů v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací ve veřejných komunikačních sítích. |
| --- | --- |

85.

Pokud jde o směrnici o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací: návrh na změnu směrnice předložený Komisí dne 13. listopadu 2007 obsahuje ustanovení, jehož cílem je jasně stanovit, že se tato směrnice použije u některých RFID aplikací. Na některé další RFID aplikace by se však směrnice vztahovat nemusela, jelikož se týká pouze zpracování osobních údajů v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací ve veřejných komunikačních sítích.

| 86. | Ochrana osobních údajů může být doplněna řadou samoregulačních nástrojů. Je vhodné ponechat prostor pro takovou samoregulaci, pokud:






  — | poskytuje konkrétní a praktické pokyny pro určité typy RFID aplikací, |
| --- | --- | --- |

86.

Ochrana osobních údajů může být doplněna řadou samoregulačních nástrojů. Je vhodné ponechat prostor pro takovou samoregulaci, pokud:

—

poskytuje konkrétní a praktické pokyny pro určité typy RFID aplikací,

| — | řeší konkrétní otázky a problémy, které se v oblasti ochrany údajů objevují v souvislosti s generickými RFID aplikacemi, |
| --- | --- |

—

řeší konkrétní otázky a problémy, které se v oblasti ochrany údajů objevují v souvislosti s generickými RFID aplikacemi,

| — | přispívá k jednotnému a harmonizovanému uplatňování směrnice o ochraně údajů v celé EU, |
| --- | --- |

—

přispívá k jednotnému a harmonizovanému uplatňování směrnice o ochraně údajů v celé EU,

| — | je uplatňována všemi příslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

—

je uplatňována všemi příslušnými zainteresovanými stranami.

| 87. | EIOÚ doporučuje, aby Komise v úzké spolupráci se skupinou odborníků pro RFID vypracovala jeden nebo několik dokumentů poskytujících jasné vodítko, jak použít stávající právní rámec v prostředí RFID. |
| --- | --- |

87.

EIOÚ doporučuje, aby Komise v úzké spolupráci se skupinou odborníků pro RFID vypracovala jeden nebo několik dokumentů poskytujících jasné vodítko, jak použít stávající právní rámec v prostředí RFID.

| 88. | V souvislosti s pokyny obsahujícími zásady pro používání RFID je zapotřebí dostatečného zaměření a individuálního odvětvového přístupu. Pokyny by měly obsahovat praktické a účinné metody pro vypracování technik a standardů, které by mohly přispět k tomu, že RFID systémy budou v souladu s právním rámcem v oblasti ochrany údajů, a z nichž bude vyplývat používání technologií v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“. |
| --- | --- |

88.

V souvislosti s pokyny obsahujícími zásady pro používání RFID je zapotřebí dostatečného zaměření a individuálního odvětvového přístupu. Pokyny by měly obsahovat praktické a účinné metody pro vypracování technik a standardů, které by mohly přispět k tomu, že RFID systémy budou v souladu s právním rámcem v oblasti ochrany údajů, a z nichž bude vyplývat používání technologií v souladu se zásadou „soukromí coby aspekt návrhu“.

| 89. | EIOÚ vítá přístup obsažený ve sdělení Komise s cílem potvrdit myšlenku stanovení a přijetí včasných konstrukčních kritérií. |
| --- | --- |

89.

EIOÚ vítá přístup obsažený ve sdělení Komise s cílem potvrdit myšlenku stanovení a přijetí včasných konstrukčních kritérií.

| 90. | Ačkoliv se EIOÚ domnívá, že zásada „opt-in“ v místě prodeje je právní povinností, jež v souladu se směrnicí o ochraně údajů platí již ve většině situací, měly by samoregulační nástroje tuto povinnost výslovně uvádět. |
| --- | --- |

90.

Ačkoliv se EIOÚ domnívá, že zásada „opt-in“ v místě prodeje je právní povinností, jež v souladu se směrnicí o ochraně údajů platí již ve většině situací, měly by samoregulační nástroje tuto povinnost výslovně uvádět.

Je třeba zvláštních opatření?

| 91. | Aby bylo „soukromí aspektem každého návrhu“, EIOÚ doporučuje, aby Komise využívala mechanismu podle čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 99/5/ES, v konzultaci se skupinou odborníků pro RFID. |
| --- | --- |

91.

Aby bylo „soukromí aspektem každého návrhu“, EIOÚ doporučuje, aby Komise využívala mechanismu podle čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 99/5/ES, v konzultaci se skupinou odborníků pro RFID.

| 92. | V tomto ohledu EIOÚ doporučuje zvážit přijetí (návrhu) právního předpisu Společenství upravujícího hlavní otázky použití RFID v příslušných odvětvích, pokud by selhalo řádné provádění stávajícího právního rámce. Takové právní opatření musí být po vstupu v platnost považováno za lex specialis ve vztahu k obecnému rámci na ochranu údajů. Toto právní opatření by se mělo rovněž zabývat obavami, jež vznikají v souvislosti se soukromím a ochranou údajů u některých RFID aplikací, jako je označování jednotlivých výrobků tagy dříve, než jsou doručeny do místa prodeje, což nemusí nutně zahrnovat zpracování osobních údajů. |
| --- | --- |

92.

V tomto ohledu EIOÚ doporučuje zvážit přijetí (návrhu) právního předpisu Společenství upravujícího hlavní otázky použití RFID v příslušných odvětvích, pokud by selhalo řádné provádění stávajícího právního rámce. Takové právní opatření musí být po vstupu v platnost považováno za lex specialis ve vztahu k obecnému rámci na ochranu údajů. Toto právní opatření by se mělo rovněž zabývat obavami, jež vznikají v souvislosti se soukromím a ochranou údajů u některých RFID aplikací, jako je označování jednotlivých výrobků tagy dříve, než jsou doručeny do místa prodeje, což nemusí nutně zahrnovat zpracování osobních údajů.

| 93. | Komise by měla připravit konzultační dokument týkající se všech výhod a nevýhod zvláštního právního předpisu a hlavních prvků takového předpisu. |
| --- | --- |

93.

Komise by měla připravit konzultační dokument týkající se všech výhod a nevýhod zvláštního právního předpisu a hlavních prvků takového předpisu.

| 94. | Zásahem legislativního orgánu by mohl být stanoven právní rámec „na míru“, který by sestával z kombinace regulativních nástrojů, jež specifikují a doplňují stávající právní rámec. Opatření by měla v každém případě:






  — | stanovit zásadu „opt-in“ v místě prodeje jako přesnou a nezadatelnou právní povinnost, a to rovněž pro RFID aplikace, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů (32); |
| --- | --- | --- |

94.

Zásahem legislativního orgánu by mohl být stanoven právní rámec „na míru“, který by sestával z kombinace regulativních nástrojů, jež specifikují a doplňují stávající právní rámec. Opatření by měla v každém případě:

—

stanovit zásadu „opt-in“ v místě prodeje jako přesnou a nezadatelnou právní povinnost, a to rovněž pro RFID aplikace, jež nespadají do oblasti působnosti směrnice o ochraně údajů (32);

| — | zajistit povinné zavádění RFID aplikací s vhodnými technickými vlastnostmi nebo konstruovanými podle zásady „soukromí coby aspektu návrhu“. |
| --- | --- |

—

zajistit povinné zavádění RFID aplikací s vhodnými technickými vlastnostmi nebo konstruovanými podle zásady „soukromí coby aspektu návrhu“.

Otázka správy

| 95. | V této souvislosti EIOÚ vyzývá Komisi, aby předložila stanovisko týkající se správy, případně za konzultace skupiny zainteresovaných stran RFID. |
| --- | --- |

95.

V této souvislosti EIOÚ vyzývá Komisi, aby předložila stanovisko týkající se správy, případně za konzultace skupiny zainteresovaných stran RFID.

V Bruselu dne 20. prosince 2007.

Peter HUSTINX

Evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  KOM(2007) 96 v konečném znění.

1

(2)  Rozhodnutí 467/2007/ES, (Úř. věst. L 176, 6.7.2007, s. 25).

2

(3)  Úř. věst. C 68, 24.3.2007, s. 1.

3

(4)  Projekt „RFID a správa identity – Případové studie z počátku vývoje směrem k inteligentnímu prostředí“, zadaný orgánem Evropského parlamentu pro posuzování vědeckých a technologických a možností (STOA) a provedený evropskou skupinou pro posuzování technologií (ETAG),

4

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Dokument WP 136, zveřejněný na webových stránkách pracovní skupiny.

5

(6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 7. března 2007 o pokračování pracovního programu pro lepší provádění směrnice o ochraně osobních údajů, KOM(2007) 87 v konečném znění.

6

(7)  Úř. věst. C 255, 27.10.2007, s. 1. Dále jen „stanovisko ke sdělení o směrnici o ochraně osobních údajů“.

7

(8)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. listopadu 2007, kterou se mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele, KOM(2007) 698 v konečném znění. Směrnice 2002/58/ES bude dále označována jako „směrnice o ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací“.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr. Sarah Spiekermannová, ředitelka berlínského Centra pro výzkum ekonomiky internetu (Berlin Research Centre on Internet Economics), odborný seminář o RFID a všudypřítomné výpočetní technice organizovaný fórem Transatlantický dialog spotřebitelů (TACD), 13. března 2007.

10

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman a Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification (Čipy, tagy a skenery: etické problémy identifikace na základě rádiové frekvence), Ethics and Information Technology, ročník 9, č. 2/2007.

11

(12)  Hall, E.T.1966. The Hidden Dimension (Skrytý rozměr). (1. vydání). Garden City, N.Y: Doubleday.

12

(13)  Altman, I. 1975. The Environment and Social Behaviour (Environmentální a sociální chování), Brooks/Cole Monterrey.

13

(14)  Viz poznámky EIOÚ z března roku 2006 ke sdělení Komise o interoperabilitě evropských databází, zveřejněné na webové stránce EIOÚ.

14

(15)  Bod 59 tohoto stanoviska se bude zabývat tím, zda do legislativního rámce patří i třetí směrnice, a sice směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody,( Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10).

15

(16)  Viz mimo jiné s. 10 stanoviska uvedeného v poznámce pod čarou 5.

16

(17)  Viz podrobněji body 46 až 50 tohoto stanoviska.

17

(18)  U některých RFID aplikací by bylo možné uplatnit jiné právní důvody, například článek 7f (oprávněné zájmy správce, s výhradou příslušných záruk).

18

(19)  Autory tohoto označení jsou Frank Stajano a Ross Anderson z University of Cambridge, kteří se inspirovali „tím, jak vylíhlé house předpokládá, že první pohyblivý objekt, který vidí, musí být jeho matka“.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Pracovní dokument (WP 105) týkající se otázek ochrany údajů v souvislosti s RFID technologií, 19. ledna 2005.

21

(22)  A v souladu s rozhodnutím Rady 87/95/EHS ze dne 22. prosince 1986 o normalizaci v oblasti informačních technologií a telekomunikací (Úř. věst. L 36, 7.2.1987, s. 31).

22

(23)  Viz kapitola IV.

23

(24)  EIOÚ tento přístup podporuje, viz bod 64.

24

(25)  Viz bod 4.1 sdělení.

25

(26)  Viz navrhovaný nový článek 3 směrnice 2002/58/ES.

26

(27)  Bod 24 stanoviska ke sdělení o směrnici o ochraně údajů.

27

(28)  Převedeno do terminologie ochrany údajů to znamená identifikaci „správce údajů“.

28

(29)  Tato myšlenka byla zopakována v prohlášení evropských orgánů pro ochranu údajů, jež bylo přijato dne 2. listopadu 2006 v Londýně a jež je k dispozici na této webové stránce:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  V kapitole IV je uvedeno, že zásada „opt-in“ v místě prodeje je právní závazek, který již existuje na základě směrnice o ochraně údajů.

30

(31)  Povinnosti týkající se předávání osobních údajů jsou upraveny v článcích 25 a 26 směrnice o ochraně údajů.

31

(32)  V kapitole IV je uvedeno, že zásada „opt-in“ v místě prodeje je právní závazek, který již existuje na základě směrnice o ochraně údajů.

32

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/13

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2008/C 101/02)

| Datum přijetí rozhodnutí | 23. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 140/07 |
| Členský stát | Irsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Právní základ | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora na závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat |
| Forma podpory | Přímé dotace |
| Rozpočet | Celkový rozpočet 235 milionů EUR |
| Míra podpory | — |
| Doba trvání | 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Datum přijetí rozhodnutí

23. 10. 2007

Podpora č.

N 140/07

Členský stát

Irsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Právní základ

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora na závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat

Forma podpory

Přímé dotace

Rozpočet

Celkový rozpočet 235 milionů EUR

Míra podpory

—

Doba trvání

31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 5. 12. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 363/07 |
| Členský stát | Litva |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Právní základ | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Datum přijetí rozhodnutí

5. 12. 2007

Podpora č.

N 363/07

Členský stát

Litva

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Právní základ

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Typ opatření

Investiční podpora do zemědělské produkce a zpracování

Cíl

Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímá dotace, úroková subvence, zajištěná platba

Rozpočet

Celkový rozpočet: 20 000 000 LTL

Míra podpory

40 %–50 % způsobilých nákladů

Doba trvání

Šest let ode dne schválení Komisí

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 29. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 526/07 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Piemonte |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Právní základ | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Nepříznivé klimatické podmínky |
| Forma podpory | Dotace |
| Rozpočet | Viz státní podpora NN 54/A/04 |
| Míra podpory | Do výše 100 % způsobilých nákladů |
| Doba trvání | Do ukončení plateb |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum přijetí rozhodnutí

29. 10. 2007

Podpora č.

N 526/07

Členský stát

Itálie

Region

Piemonte

Název (a/nebo jméno příjemce)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Právní základ

Decreto legislativo n. 102/2004

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Nepříznivé klimatické podmínky

Forma podpory

Dotace

Rozpočet

Viz státní podpora NN 54/A/04

Míra podpory

Do výše 100 % způsobilých nákladů

Doba trvání

Do ukončení plateb

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Další informace

Prováděcí opatření k režimu schválenému Komisí v rámci státní podpory NN 54/A/04 (dopis Komise K(2005) 1622 v konečném znění ze dne 7. června 2005)

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 28. 11. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 540/07 |
| Členský stát | Francie |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Právní základ | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Dotace |
| Rozpočet | 42 000 000 EUR |
| Míra podpory | Degresivní náhrady |
| Doba trvání | 5 let |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Datum přijetí rozhodnutí

28. 11. 2007

Podpora č.

N 540/07

Členský stát

Francie

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Právní základ

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Dotace

Rozpočet

42 000 000 EUR

Míra podpory

Degresivní náhrady

Doba trvání

5 let

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 4. 12. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 559/07 |
| Členský stát | Kypr |
| Region | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Právní základ | Arrêté |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Kompenzace na nápravu škod způsobených požáry, ke kterým došlo v oblastech, na něž se vztahuje režim podpory |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | 1 640 257 EUR |
| Míra podpory | Do 100 % výšky utrpěných materiálních škod |
| Doba trvání | 3 roky |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Datum přijetí rozhodnutí

4. 12. 2007

Podpora č.

N 559/07

Členský stát

Kypr

Region

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Název (a/nebo jméno příjemce)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Právní základ

Arrêté

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Kompenzace na nápravu škod způsobených požáry, ke kterým došlo v oblastech, na něž se vztahuje režim podpory

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

1 640 257 EUR

Míra podpory

Do 100 % výšky utrpěných materiálních škod

Doba trvání

3 roky

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/17

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2008/C 101/03)

| Datum přijetí rozhodnutí | 24. 1. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 252/06 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Calabria |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Právní základ | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Vyrovnání škod na zemědělských strukturách způsobených nepříznivými povětrnostními podmínkami |
| Forma podpory | — |
| Rozpočet | Odkazuje se na schválený režim (NN 54/A/04) |
| Míra podpory | Nejvýše 100 % |
| Doba trvání | Až do ukončení plateb |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum přijetí rozhodnutí

24. 1. 2008

Podpora č.

N 252/06

Členský stát

Itálie

Region

Calabria

Název (a/nebo jméno příjemce)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Právní základ

Decreto legislativo n. 102/2004

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Vyrovnání škod na zemědělských strukturách způsobených nepříznivými povětrnostními podmínkami

Forma podpory

—

Rozpočet

Odkazuje se na schválený režim (NN 54/A/04)

Míra podpory

Nejvýše 100 %

Doba trvání

Až do ukončení plateb

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Další informace

Prováděcí opatření k režimu schválenému Komisí v rámci státní podpory NN 54/A/04 (dopis Komise K(2005) 1622 v konečném znění ze dne 7. června 2005)

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 28. 2. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 362/07 |
| Členský stát | Dánsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Právní základ | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Druh opatření | Režim podpory |
| Cíl | Rozvoj odvětví vánočních stromků a dekorativní zeleně |
| Forma podpory | Dotace |
| Rozpočet | 7 000 000 DKK každý rok (přibližně 938 338 EUR) |
| Míra podpory | Variabilní |
| Doba trvání režimu podpory | Do 31. 12. 2012 |
| Hospodářská odvětví | Kód NACE A00112 – Pěstování zeleniny, zahradnických specialit a školkařských výpěstků |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Datum přijetí rozhodnutí

28. 2. 2008

Podpora č.

N 362/07

Členský stát

Dánsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Právní základ

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Druh opatření

Režim podpory

Cíl

Rozvoj odvětví vánočních stromků a dekorativní zeleně

Forma podpory

Dotace

Rozpočet

7 000 000 DKK každý rok (přibližně 938 338 EUR)

Míra podpory

Variabilní

Doba trvání režimu podpory

Do 31. 12. 2012

Hospodářská odvětví

Kód NACE A00112 – Pěstování zeleniny, zahradnických specialit a školkařských výpěstků

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 15. 1. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 529/07 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Právní základ | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Propagace a technická podpora |
| Forma podpory | Poskytování služeb za preferenčních podmínek |
| Rozpočet | 180 milionů GBP (257,58 milionu EUR) |
| Míra podpory | Až 100 % (parafiskální poplatky) |
| Doba trvání | Od 1. dubna 2008 do 31. března 2014 |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Datum přijetí rozhodnutí

15. 1. 2008

Podpora č.

N 529/07

Členský stát

Spojené království

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Právní základ

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Propagace a technická podpora

Forma podpory

Poskytování služeb za preferenčních podmínek

Rozpočet

180 milionů GBP (257,58 milionu EUR)

Míra podpory

Až 100 % (parafiskální poplatky)

Doba trvání

Od 1. dubna 2008 do 31. března 2014

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 24. 1. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 693/07 |
| Členský stát | Francie |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Právní základ | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Cílem podpory je zvýšení konkurenceschopnosti chovů |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | 2 975 000 EUR |
| Míra podpory | Částka na zvíře a chovatele, od 30 do 67 EUR |
| Doba trvání | 7 let |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Datum přijetí rozhodnutí

24. 1. 2008

Podpora č.

N 693/07

Členský stát

Francie

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Právní základ

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Cílem podpory je zvýšení konkurenceschopnosti chovů

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

2 975 000 EUR

Míra podpory

Částka na zvíře a chovatele, od 30 do 67 EUR

Doba trvání

7 let

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/20

---

Zahájení řízení

(Případ č. COMP/M.4980 – ABF/GBI Business)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 101/04)

Dne 16. dubna 2008 Komise rozhodla zahájit řízení ve výše uvedeném případě poté co dospěla k závěru, že oznámené spojení vzbuzuje vážné obavy pokud jde o jeho soulad se společným trhem. Zahájením řízení je otevřena druhá fáze šetření oznámeného spojení, aniž by bylo jakkoli předjímáno konečné rozhodnutí v případu. Základem pro rozhodnutí je čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 139/2004.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhovanému spojení.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení, jinak nebudou plně vzaty v úvahu pro účely tohoto řízení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 – 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4980 – ABF/GBI Business, na následující adresu:

| Evropská komise |
| --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/21

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 101/05)

Dne 4. dubna 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5025. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5025. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/22

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

22. dubna 2008

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,5931 |
| JPY | japonský jen | 164,43 |
| DKK | dánská koruna | 7,4619 |
| GBP | britská libra | 0,79980 |
| SEK | švédská koruna | 9,3605 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6065 |
| ISK | islandská koruna | 118,33 |
| NOK | norská koruna | 7,9230 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,055 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 251,73 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6974 |
| PLN | polský zlotý | 3,4148 |
| RON | rumunský lei | 3,5570 |
| SKK | slovenská koruna | 32,341 |
| TRY | turecká lira | 2,0865 |
| AUD | australský dolar | 1,6851 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6039 |
| HKD | hongkongský dolar | 12,4194 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9987 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1529 |
| KRW | jihokorejský won | 1 591,91 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,2010 |
| CNY | čínský juan | 11,1353 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2598 |
| IDR | indonéská rupie | 14 632,62 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9999 |
| PHP | filipínské peso | 66,512 |
| RUB | ruský rubl | 37,2240 |
| THB | thajský baht | 50,103 |
| BRL | brazilský real | 2,6469 |
| MXN | mexické peso | 16,7691 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,5931

JPY

japonský jen

164,43

DKK

dánská koruna

7,4619

GBP

britská libra

0,79980

SEK

švédská koruna

9,3605

CHF

švýcarský frank

1,6065

ISK

islandská koruna

118,33

NOK

norská koruna

7,9230

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,055

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

251,73

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6974

PLN

polský zlotý

3,4148

RON

rumunský lei

3,5570

SKK

slovenská koruna

32,341

TRY

turecká lira

2,0865

AUD

australský dolar

1,6851

CAD

kanadský dolar

1,6039

HKD

hongkongský dolar

12,4194

NZD

novozélandský dolar

1,9987

SGD

singapurský dolar

2,1529

KRW

jihokorejský won

1 591,91

ZAR

jihoafrický rand

12,2010

CNY

čínský juan

11,1353

HRK

chorvatská kuna

7,2598

IDR

indonéská rupie

14 632,62

MYR

malajsijský ringgit

4,9999

PHP

filipínské peso

66,512

RUB

ruský rubl

37,2240

THB

thajský baht

50,103

BRL

brazilský real

2,6469

MXN

mexické peso

16,7691

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/23

---

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 19. listopadu 2007 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG

Zpravodaj: Francie

(2008/C 101/07)

| 1. | Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení, jímž podnik Syniverse Technologies, Inc. získává kontrolu nad podnikáním v oblasti bezdrátových technologií podniku BSG představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování a že Komise má pravomoc přezkoumat spojení na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení, jímž podnik Syniverse Technologies, Inc. získává kontrolu nad podnikáním v oblasti bezdrátových technologií podniku BSG představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování a že Komise má pravomoc přezkoumat spojení na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování.

| 2. | Poradní výbor souhlasí s tím, že existuje relevantní trh výrobku pro služby vyúčtování za hovory uskutečněné v rámci roamingu. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s tím, že existuje relevantní trh výrobku pro služby vyúčtování za hovory uskutečněné v rámci roamingu.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s tím, že pokud jde o tento případ, je možné nechat otevřenou otázku, zda o relevantním zeměpisném trhu uvažovat v rozsahu EHP nebo v celosvětovém měřítku. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s tím, že pokud jde o tento případ, je možné nechat otevřenou otázku, zda o relevantním zeměpisném trhu uvažovat v rozsahu EHP nebo v celosvětovém měřítku.

| 4. | Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení nevyvolává obavy, pokud jde o jednostranné účinky. |
| --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení nevyvolává obavy, pokud jde o jednostranné účinky.

| 5. | Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení nevyvolává obavy, pokud jde o koordinované účinky. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení nevyvolává obavy, pokud jde o koordinované účinky.

| 6. | Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení podstatně nenaruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, a proto je navrhované spojení možné prohlásit za slučitelné se společným trhem a dohodou o EHP. |
| --- | --- |

6.

Poradní výbor souhlasí s tím, že navrhované spojení podstatně nenaruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, a proto je navrhované spojení možné prohlásit za slučitelné se společným trhem a dohodou o EHP.

---

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/24

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG

(v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 101/08)

Komise dne 5. června 2007 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podniků podle čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování, kterým podnik Syniverse Technologies, Inc. („Syniverse“) získává nákupem akcií kontrolu nad podnikáním v oblasti bezdrátových technologií podniku Billing Services Group Limited („BSG“).

Komise po předběžném posouzení tohoto oznámení zjistila, že transakce vyvolává vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP. Dne 10. července 2007 se proto rozhodla zahájit řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování.

Podniku Syniverse byl v souladu s osvědčenými postupy ve věcech spojování umožněn přístup k hlavním dokumentům spisu. Šlo o nedůvěrné verze odpovědí zúčastněných stran na šetření na trhu, které byly podniku předány dne 17. července 2007.

Po podrobném šetření na trhu dospěly útvary Komise k závěru, že navrhovaná transakce nenaruší závažným způsobem účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části, a je proto slučitelná se společným trhem a Dohodou o EHP. Ohlašující straně tedy nebylo zasláno sdělení o námitkách.

Úředníkovi pro slyšení nebyly stranami ani žádnou třetí stranou zaslány žádné dotazy ani stanoviska. Tato věc nevyžaduje žádné zvláštní poznámky ohledně práva na slyšení.

V Bruselu dne 29. listopadu 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/25

---

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise

ze dne 4. prosince 2007

kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP

(Věc č. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 101/09)

Dne 4. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí ve věci spojení podniků podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků
   (1)
  , a zejména podle článku 8(...) tohoto nařízení. Nedůvěrné znění celého rozhodnutí je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   SHRNUTÍ

| 1. | Dne 5. června 2007 obdržela Komise oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004, kterým podnik Syniverse Technologies, Inc („Syniverse“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad podnikáním v oblasti bezdrátových technologií podniku Billing Services Group Limited („cílový předmět podnikání BSG“, Bermudy). |
| --- | --- |

1.

Dne 5. června 2007 obdržela Komise oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004, kterým podnik Syniverse Technologies, Inc („Syniverse“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad podnikáním v oblasti bezdrátových technologií podniku Billing Services Group Limited („cílový předmět podnikání BSG“, Bermudy).

| 2. | Syniverse Technologies, Inc („Syniverse“, USA) je 100 % dceřiná společnost podniku Syniverse Holdings, Inc. Syniverse je celosvětovým poskytovatelem technologických služeb společnostem zabývajícím se bezdrátovými telekomunikacemi. Zákazníci Syniverse sídlí ve více než padesáti zemích po celém světě. |
| --- | --- |

2.

Syniverse Technologies, Inc („Syniverse“, USA) je 100 % dceřiná společnost podniku Syniverse Holdings, Inc. Syniverse je celosvětovým poskytovatelem technologických služeb společnostem zabývajícím se bezdrátovými telekomunikacemi. Zákazníci Syniverse sídlí ve více než padesáti zemích po celém světě.

| 3. | Skupina BSG je celosvětovým poskytovatelem řešení v oblasti zpracování plateb, vyúčtování (data clearing), finančního vypořádání a řízení rizik pro poskytovatele komunikačních služeb prostřednictvím pevných (kabelových) a bezdrátových technologií a technologie Wi-Fi. Skupina BSG se zabývá dvěma činnostmi, a to oblastí bezdrátových a pevných technologií. Navrhovaná transakce se týká pouze podnikání v oblasti bezdrátových technologií (tento podnik dále jen „BSG“). |
| --- | --- |

3.

Skupina BSG je celosvětovým poskytovatelem řešení v oblasti zpracování plateb, vyúčtování (data clearing), finančního vypořádání a řízení rizik pro poskytovatele komunikačních služeb prostřednictvím pevných (kabelových) a bezdrátových technologií a technologie Wi-Fi. Skupina BSG se zabývá dvěma činnostmi, a to oblastí bezdrátových a pevných technologií. Navrhovaná transakce se týká pouze podnikání v oblasti bezdrátových technologií (tento podnik dále jen „BSG“).

| 4. | Šetření trhu provedené Komisí ukázalo, že navrhované spojení nepředstavuje žádné ohrožení hospodářské soutěže, v jehož důsledku by byla zásadně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části. |
| --- | --- |

4.

Šetření trhu provedené Komisí ukázalo, že navrhované spojení nepředstavuje žádné ohrožení hospodářské soutěže, v jehož důsledku by byla zásadně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části.

I.1   Relevantní výrobkový trh

| 5. | Tato transakce se týká části trhu fakturačních služeb poskytovaných provozovatelům mobilních sítí (dále jen „PMS“), konkrétně služeb v oblasti vyúčtování (data clearing) a finančního zúčtování (financial clearing) v sítích GSM (2) za roaming (3). Služby vyúčtování a finančního zúčtování jsou specifickou částí trhu s fakturačními službami. Jedná se o zpracování záznamů o počtu a délce hovorů v bezdrátové síti nebo o zasílaných zprávách, což umožňuje PMS vyúčtovat si poplatky mezi sebou i účtovat poplatky za využití navštívené sítě účastníkům. |
| --- | --- |

5.

Tato transakce se týká části trhu fakturačních služeb poskytovaných provozovatelům mobilních sítí (dále jen „PMS“), konkrétně služeb v oblasti vyúčtování (data clearing) a finančního zúčtování (financial clearing) v sítích GSM (2) za roaming (3). Služby vyúčtování a finančního zúčtování jsou specifickou částí trhu s fakturačními službami. Jedná se o zpracování záznamů o počtu a délce hovorů v bezdrátové síti nebo o zasílaných zprávách, což umožňuje PMS vyúčtovat si poplatky mezi sebou i účtovat poplatky za využití navštívené sítě účastníkům.

| 6. | Syniverse nabízí služby v oblasti vyúčtování za hovory uskutečněné v rámci roamingu GSM a BSG nabízí oba typy služeb. Oznamující strana uvádí, že Syniverse je dnes jediným velkým vyúčtovacím střediskem, které nemá kapacity pro poskytování finančního zúčtování. Oznamující strana dále uvádí, že tato skutečnost je pro Syniverse konkurenční nevýhodou, protože mnoho PMS hledá pro služby vyúčtování a finančního zúčtování jednoho společného externího dodavatele. Strany uvádějí, že získání služeb BSG v oblasti finančního zúčtování je zásadním důvodem pro transakci. |
| --- | --- |

6.

Syniverse nabízí služby v oblasti vyúčtování za hovory uskutečněné v rámci roamingu GSM a BSG nabízí oba typy služeb. Oznamující strana uvádí, že Syniverse je dnes jediným velkým vyúčtovacím střediskem, které nemá kapacity pro poskytování finančního zúčtování. Oznamující strana dále uvádí, že tato skutečnost je pro Syniverse konkurenční nevýhodou, protože mnoho PMS hledá pro služby vyúčtování a finančního zúčtování jednoho společného externího dodavatele. Strany uvádějí, že získání služeb BSG v oblasti finančního zúčtování je zásadním důvodem pro transakci.

| 7. | Roaming umožňuje účastníkům, kteří se nacházejí mimo svou domovskou síť, uskutečňovat a přijímat hlasová volání, odesílat a přijímat data nebo využívat jiných služeb. Účastník využívá roaming, když navštíví jinou síť. Aby mohli PMS poskytovat služby ve více různých sítích a ve více zemích, uzavírají mezi sebou smlouvy o roamingu. Jedná se o standardní smlouvy a celý proces roamingu GSM je standardizovaný pod záštitou GSMA. |
| --- | --- |

7.

Roaming umožňuje účastníkům, kteří se nacházejí mimo svou domovskou síť, uskutečňovat a přijímat hlasová volání, odesílat a přijímat data nebo využívat jiných služeb. Účastník využívá roaming, když navštíví jinou síť. Aby mohli PMS poskytovat služby ve více různých sítích a ve více zemích, uzavírají mezi sebou smlouvy o roamingu. Jedná se o standardní smlouvy a celý proces roamingu GSM je standardizovaný pod záštitou GSMA.

| 8. | Proces vyúčtování je výměna informací mezi provozovateli mobilních sítí (kteří vystupují buď za navštívenou síť nebo za síť domovskou), přičemž vyměňované informace zahrnují identifikační údaje o účastníkovi, zúčastněná čísla mobilních telefonů, údaje o čase a datu, délce hovoru a všechna další data potřebná ke stanovení poplatku pro zákazníka. PMS, který by si prováděl vyúčtování sám, by potenciálně musel poslat soubor dat všem svým roamingovým partnerům. Místo toho však může údaje o návštěvnících ve své síti zaslat pouze do vyúčtovacího střediska, které bude jednat se všemi roamingovými partnery. PMS následně potřebují mezi sebou vypořádat náklady za použití sítí svými účastníky – to je proces finančního zúčtování. |
| --- | --- |

8.

Proces vyúčtování je výměna informací mezi provozovateli mobilních sítí (kteří vystupují buď za navštívenou síť nebo za síť domovskou), přičemž vyměňované informace zahrnují identifikační údaje o účastníkovi, zúčastněná čísla mobilních telefonů, údaje o čase a datu, délce hovoru a všechna další data potřebná ke stanovení poplatku pro zákazníka. PMS, který by si prováděl vyúčtování sám, by potenciálně musel poslat soubor dat všem svým roamingovým partnerům. Místo toho však může údaje o návštěvnících ve své síti zaslat pouze do vyúčtovacího střediska, které bude jednat se všemi roamingovými partnery. PMS následně potřebují mezi sebou vypořádat náklady za použití sítí svými účastníky – to je proces finančního zúčtování.

| 9. | Komise zatím příslušné trhy nevymezila. Oznamující strana navrhuje, že otázku, zda vyúčtování a finanční zúčtování představují samostatné trhy, lze ponechat otevřenou. |
| --- | --- |

9.

Komise zatím příslušné trhy nevymezila. Oznamující strana navrhuje, že otázku, zda vyúčtování a finanční zúčtování představují samostatné trhy, lze ponechat otevřenou.

| 10. | Šetření trhu jednoznačně potvrdilo, že existují samostatné trhy se službami v oblasti vyúčtování a v oblasti finančního zúčtování. Za samostatné trhy je považuje převážná většina respondentů (4). V souladu s tím se účely těchto dvou typů služeb považují za odlišné a zřejmě nejsou vzájemně nahraditelné. Šetření trhu ukázalo, že PMS často využívají jiného poskytovatele služeb vyúčtování a jiného poskytovatele služeb finančního zúčtování. Služby finančního zúčtování jsou zajišťovány interně mnohem častěji než služby vyúčtování, protože druhé z uvedených služeb PMS obvykle zadávají externím dodavatelům (pouze jeden velký PMS v EHP provádí vyúčtování interně) (5). V rozporu s tím, co uvádí oznamující strana, zákazníci nevyžadují, aby poskytovatel služeb nabízel jak služby vyúčtování, tak služby finančního zúčtování (6). |
| --- | --- |

10.

Šetření trhu jednoznačně potvrdilo, že existují samostatné trhy se službami v oblasti vyúčtování a v oblasti finančního zúčtování. Za samostatné trhy je považuje převážná většina respondentů (4). V souladu s tím se účely těchto dvou typů služeb považují za odlišné a zřejmě nejsou vzájemně nahraditelné. Šetření trhu ukázalo, že PMS často využívají jiného poskytovatele služeb vyúčtování a jiného poskytovatele služeb finančního zúčtování. Služby finančního zúčtování jsou zajišťovány interně mnohem častěji než služby vyúčtování, protože druhé z uvedených služeb PMS obvykle zadávají externím dodavatelům (pouze jeden velký PMS v EHP provádí vyúčtování interně) (5). V rozporu s tím, co uvádí oznamující strana, zákazníci nevyžadují, aby poskytovatel služeb nabízel jak služby vyúčtování, tak služby finančního zúčtování (6).

| 11. | V souladu s tím se služby vyúčtování a služby finančního zúčtování považují za různé výrobkové trhy. Jelikož na trhu služeb finančního zúčtování se činnosti stran nepřekrývají, rozhodnutí se zabývá pouze trhem se službami vyúčtování za roaming v sítích GSM. |
| --- | --- |

11.

V souladu s tím se služby vyúčtování a služby finančního zúčtování považují za různé výrobkové trhy. Jelikož na trhu služeb finančního zúčtování se činnosti stran nepřekrývají, rozhodnutí se zabývá pouze trhem se službami vyúčtování za roaming v sítích GSM.

I.2   Relevantní zeměpisné trhy

| 12. | Komise v předchozích případech nevymezila zeměpisný rozsah těchto trhů. Oznamující strana uvádí, že zeměpisný trh se službami vyúčtování roamingu v sítích GSM je svým rozsahem celosvětový. Strany zaprvé tvrdí, že údaje o roamingu mají ze své podstaty mezinárodní rozměr a nejsou omezovány státními hranicemi. Zadruhé tvrdí, že pro výměnu údajů o roamingu a související vyúčtování se používají globální standardy (což šetření trhu potvrzuje). Zatřetí oznamující strana uvádí, že zeměpisná poloha zákazníka a poskytovatele služeb nemá význam, protože poskytovatel může služby poskytovat z libovolného místa na světě. Jako příklad oznamující strana popisuje, jak Syniverse poskytuje služby vyúčtování všem svým zákazníkům na celém světě (včetně všech zákazníků v Evropě) ze svého sídla v Tampě na Floridě. Šetření trhu částečně potvrdilo názor oznamující strany, že za zeměpisný trh by bylo možné považovat trh celosvětový. V odpovědi na obecnou otázku o rozsahu trhu většina ze zákazníků, kteří odpověděli, uvedla, že trhem se službami vyúčtování je podle jejich názoru světový trh. Určitý počet respondentů ale soudí, že tímto trhem je trh EHP (7). |
| --- | --- |

12.

Komise v předchozích případech nevymezila zeměpisný rozsah těchto trhů. Oznamující strana uvádí, že zeměpisný trh se službami vyúčtování roamingu v sítích GSM je svým rozsahem celosvětový. Strany zaprvé tvrdí, že údaje o roamingu mají ze své podstaty mezinárodní rozměr a nejsou omezovány státními hranicemi. Zadruhé tvrdí, že pro výměnu údajů o roamingu a související vyúčtování se používají globální standardy (což šetření trhu potvrzuje). Zatřetí oznamující strana uvádí, že zeměpisná poloha zákazníka a poskytovatele služeb nemá význam, protože poskytovatel může služby poskytovat z libovolného místa na světě. Jako příklad oznamující strana popisuje, jak Syniverse poskytuje služby vyúčtování všem svým zákazníkům na celém světě (včetně všech zákazníků v Evropě) ze svého sídla v Tampě na Floridě. Šetření trhu částečně potvrdilo názor oznamující strany, že za zeměpisný trh by bylo možné považovat trh celosvětový. V odpovědi na obecnou otázku o rozsahu trhu většina ze zákazníků, kteří odpověděli, uvedla, že trhem se službami vyúčtování je podle jejich názoru světový trh. Určitý počet respondentů ale soudí, že tímto trhem je trh EHP (7).

| 13. | Z šetření trhu též vyplynuly určité náznaky o tom, že by tento trh mohl být omezen na EHP. PMS se s žádostmi o předkládání návrhů na poskytovatele služeb obracejí v mezinárodním měřítku, ale pokud chce poskytovatel získat zakázky na služby pro PMS v Evropě, je pro něj výhodné, když má v Evropě zastoupení. Polovina respondentů (včetně některých velkých zákazníků z řad PMS) přikládá velký význam zeměpisné blízkosti z důvodů souvisejících s integritou dat a poprodejními službami. V rámci EHP mají všichni soutěžitelé v oblasti vyúčtování roamingu (MACH, Syniverse a BSG) více než jednu evropskou pobočku. |
| --- | --- |

13.

Z šetření trhu též vyplynuly určité náznaky o tom, že by tento trh mohl být omezen na EHP. PMS se s žádostmi o předkládání návrhů na poskytovatele služeb obracejí v mezinárodním měřítku, ale pokud chce poskytovatel získat zakázky na služby pro PMS v Evropě, je pro něj výhodné, když má v Evropě zastoupení. Polovina respondentů (včetně některých velkých zákazníků z řad PMS) přikládá velký význam zeměpisné blízkosti z důvodů souvisejících s integritou dat a poprodejními službami. V rámci EHP mají všichni soutěžitelé v oblasti vyúčtování roamingu (MACH, Syniverse a BSG) více než jednu evropskou pobočku.

| 14. | Šetření trhu ovšem také ukázalo, že i když zastoupení v Evropě představuje výhodu z hlediska poskytování služeb zákazníkům v EHP, náklady na vytvoření takového zastoupení jsou omezené a jeden soutěžitel také vysvětlil, že toto zastoupení není naprosto nezbytné, protože server zpracovávající data může být v každém případě provozován mimo Evropu. |
| --- | --- |

14.

Šetření trhu ovšem také ukázalo, že i když zastoupení v Evropě představuje výhodu z hlediska poskytování služeb zákazníkům v EHP, náklady na vytvoření takového zastoupení jsou omezené a jeden soutěžitel také vysvětlil, že toto zastoupení není naprosto nezbytné, protože server zpracovávající data může být v každém případě provozován mimo Evropu.

| 15. | Z šetření trhu vyplynulo, že velký význam mají spolehlivost zpracování dat a otázky ochrany dat. Současně však šetření ukázalo, že PMS musejí data zabezpečovat stejným způsobem jako kterákoli jiná společnost v jiném odvětví, která musí předávat osobní údaje mimo EHP, z čehož lze vyvodit závěr, že otázky ochrany údajů nepředstavují překážku pro zpracování údajů mimo EHP, a samy o sobě tudíž nenasvědčují tomu, že trhem je pouze EHP. |
| --- | --- |

15.

Z šetření trhu vyplynulo, že velký význam mají spolehlivost zpracování dat a otázky ochrany dat. Současně však šetření ukázalo, že PMS musejí data zabezpečovat stejným způsobem jako kterákoli jiná společnost v jiném odvětví, která musí předávat osobní údaje mimo EHP, z čehož lze vyvodit závěr, že otázky ochrany údajů nepředstavují překážku pro zpracování údajů mimo EHP, a samy o sobě tudíž nenasvědčují tomu, že trhem je pouze EHP.

| 16. | Pro účely tohoto případu je otázku přesného vymezení relevantního zeměpisného trhu možné ponechat otevřenou, protože navrhovaná transakce zásadně nenarušuje účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani při nejužším možném vymezení zeměpisného trhu (EHP). |
| --- | --- |

16.

Pro účely tohoto případu je otázku přesného vymezení relevantního zeměpisného trhu možné ponechat otevřenou, protože navrhovaná transakce zásadně nenarušuje účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani při nejužším možném vymezení zeměpisného trhu (EHP).

I.3   Posouzení z hlediska hospodářské soutěže

I.3.1   Struktura trhu

| 17. | Zajišťování služeb vyúčtování roamingu prostřednictvím externích dodavatelů začalo již začátkem devadesátých let. Od roku 2004 došlo na příslušných trzích k řadě akvizic. Společnost MACH, která má na trhu vedoucí postavení, sídlí v Lucembursku a vyúčtováním roamingu se zabývá od 90. let 20. století. Tato společnost má v oblasti vyúčtování více než 400 klientů na celém světě, kterým poskytuje služby prostřednictvím svých 700 zaměstnanců v pobočkách ve Spojených státech, Jihoafrické republice, Indii, Dubaji, Singapuru, Hongkongu a šesti dalších pobočkách v Evropě (včetně Moskvy a Londýna). |
| --- | --- |

17.

Zajišťování služeb vyúčtování roamingu prostřednictvím externích dodavatelů začalo již začátkem devadesátých let. Od roku 2004 došlo na příslušných trzích k řadě akvizic. Společnost MACH, která má na trhu vedoucí postavení, sídlí v Lucembursku a vyúčtováním roamingu se zabývá od 90. let 20. století. Tato společnost má v oblasti vyúčtování více než 400 klientů na celém světě, kterým poskytuje služby prostřednictvím svých 700 zaměstnanců v pobočkách ve Spojených státech, Jihoafrické republice, Indii, Dubaji, Singapuru, Hongkongu a šesti dalších pobočkách v Evropě (včetně Moskvy a Londýna).

| 18. | Společnost BSG vznikla v roce 2003 sloučením podniků, které provedl soukromý investiční fond ABRY Partners. Společnost Syniverse zahájila činnost v oblasti vyúčtování roamingu v USA v roce 1996 a v Evropě své zastoupení v této oblasti zřídila v roce 2003 na základě investice, kterou označila za „skromnou“. Existují i další soutěžitelé, například společnost Comfone (Švýcarsko), která nabízí PMS na celém světě služby a školení související s komunikací mobilními telefony a svá vlastní řešení pro vyúčtování a finanční zúčtování nabízela od roku 1998. V roce 2003 přestala prodávat vlastní produkt pro vyúčtování a stala se prodejcem služeb společnosti BSG v této oblasti. Komise se domnívá, že Comfone by byla schopna na trh s vyúčtováním roamingu v sítích GSM v blízké budoucnosti znovu vstoupit. |
| --- | --- |

18.

Společnost BSG vznikla v roce 2003 sloučením podniků, které provedl soukromý investiční fond ABRY Partners. Společnost Syniverse zahájila činnost v oblasti vyúčtování roamingu v USA v roce 1996 a v Evropě své zastoupení v této oblasti zřídila v roce 2003 na základě investice, kterou označila za „skromnou“. Existují i další soutěžitelé, například společnost Comfone (Švýcarsko), která nabízí PMS na celém světě služby a školení související s komunikací mobilními telefony a svá vlastní řešení pro vyúčtování a finanční zúčtování nabízela od roku 1998. V roce 2003 přestala prodávat vlastní produkt pro vyúčtování a stala se prodejcem služeb společnosti BSG v této oblasti. Komise se domnívá, že Comfone by byla schopna na trh s vyúčtováním roamingu v sítích GSM v blízké budoucnosti znovu vstoupit.

| 19. | Společnost Emirates data Clearing House („EDCH“). byla založena v roce 1994 jakožto součást telekomunikační společnosti Spojených arabských emirátů Etisalat. Svou činností se zaměřuje na Blízký východ, ale je aktivní i v jiných částech světa (na Dálném východě a v Africe). Přestože v Evropě EDCH nepůsobí, zúčastnila se výběrových řízení v EHP a Komise soudí, že motivací EDCH může být vstup na trh EHP s vyúčtováním roamingu v sítích GSM. |
| --- | --- |

19.

Společnost Emirates data Clearing House („EDCH“). byla založena v roce 1994 jakožto součást telekomunikační společnosti Spojených arabských emirátů Etisalat. Svou činností se zaměřuje na Blízký východ, ale je aktivní i v jiných částech světa (na Dálném východě a v Africe). Přestože v Evropě EDCH nepůsobí, zúčastnila se výběrových řízení v EHP a Komise soudí, že motivací EDCH může být vstup na trh EHP s vyúčtováním roamingu v sítích GSM.

| 20. | VeriSign je veřejně obchodovaná společnost se sídlem v USA, která nabízí řadu různých internetových a telekomunikačních služeb. V současnosti zatím neposkytuje služby vyúčtování roamingu v Evropě. Prostřednictvím svých evropských poboček ovšem svým zákazníkům poskytuje související služby. Na základě šetření trhu považuje Komise za pravděpodobné, že VeriSign bude mít motivaci vstoupit na trh EHP, zejména pokud ji podpoří některý PMS. V Severní a Jižní Americe má VeriSign téměř (...) zákazníků v oblasti vyúčtování roamingu. |
| --- | --- |

20.

VeriSign je veřejně obchodovaná společnost se sídlem v USA, která nabízí řadu různých internetových a telekomunikačních služeb. V současnosti zatím neposkytuje služby vyúčtování roamingu v Evropě. Prostřednictvím svých evropských poboček ovšem svým zákazníkům poskytuje související služby. Na základě šetření trhu považuje Komise za pravděpodobné, že VeriSign bude mít motivaci vstoupit na trh EHP, zejména pokud ji podpoří některý PMS. V Severní a Jižní Americe má VeriSign téměř (...) zákazníků v oblasti vyúčtování roamingu.

| 21. | Dalším soutěžitelem, který poskytuje služby vyúčtování roamingu je ARCH, dceřiná společnost společnosti China Mobile, která má pobočky v Hongkongu a Šen-cenu v Čínské lidové republice. ARCH své služby poskytuje společnosti China Mobile, která je největším PMS na světě, jakož i dalším PMS. V Evropě společnost ARCH zastoupení nemá, a ačkoli někteří zákazníci ji v rámci šetření trhu označili za věrohodného předkladatele nabídek, Komise neshledala pravděpodobným, že ARCH v bezprostřední budoucnosti vstoupí na trh EHP s vyúčtováním roamingu. |
| --- | --- |

21.

Dalším soutěžitelem, který poskytuje služby vyúčtování roamingu je ARCH, dceřiná společnost společnosti China Mobile, která má pobočky v Hongkongu a Šen-cenu v Čínské lidové republice. ARCH své služby poskytuje společnosti China Mobile, která je největším PMS na světě, jakož i dalším PMS. V Evropě společnost ARCH zastoupení nemá, a ačkoli někteří zákazníci ji v rámci šetření trhu označili za věrohodného předkladatele nabídek, Komise neshledala pravděpodobným, že ARCH v bezprostřední budoucnosti vstoupí na trh EHP s vyúčtováním roamingu.

| 22. | Společnost MACH má podle odhadů na světovém trhu podíl (50–60) % a na trhu EHP podíl (55–65) %. U společnosti Syniverse činí odpovídající odhadované podíly na trhu (15–25) % a (10–20) %, u společnosti BSG (10–20) % a (30–40) %, u společnosti EDCH (0–10) % (světový trh) a u společnosti VeriSign (0–10) % (světový trh). |
| --- | --- |

22.

Společnost MACH má podle odhadů na světovém trhu podíl (50–60) % a na trhu EHP podíl (55–65) %. U společnosti Syniverse činí odpovídající odhadované podíly na trhu (15–25) % a (10–20) %, u společnosti BSG (10–20) % a (30–40) %, u společnosti EDCH (0–10) % (světový trh) a u společnosti VeriSign (0–10) % (světový trh).

| 23. | Po uskutečnění spojení by společnosti MACH zůstalo jasné vedoucí postavení na světovém trhu (50–60) % a podnik vzniklý sloučením společností Syniverse a BSG (v současnosti druhý a třetí největší hráč v uvedeném pořadí) by se stal druhým největším aktérem na trhu (30–40) %. Pokud jde o trh EHP, společnost MACH by byla i nadále vedoucím aktérem na trhu vyúčtování roamingu s tržním podílem (55–65) %. Podnik vzniklý sloučením společností BSG a Syniverse (v současnosti dvojka a trojka na trhu) by se jí se svým podílem na trhu ve výši (35–45) % přiblížil. Spojením by tak došlo ke snížení počtu soutěžitelů na trhu EHP ze tří na dva. |
| --- | --- |

23.

Po uskutečnění spojení by společnosti MACH zůstalo jasné vedoucí postavení na světovém trhu (50–60) % a podnik vzniklý sloučením společností Syniverse a BSG (v současnosti druhý a třetí největší hráč v uvedeném pořadí) by se stal druhým největším aktérem na trhu (30–40) %. Pokud jde o trh EHP, společnost MACH by byla i nadále vedoucím aktérem na trhu vyúčtování roamingu s tržním podílem (55–65) %. Podnik vzniklý sloučením společností BSG a Syniverse (v současnosti dvojka a trojka na trhu) by se jí se svým podílem na trhu ve výši (35–45) % přiblížil. Spojením by tak došlo ke snížení počtu soutěžitelů na trhu EHP ze tří na dva.

| 24. | Podle oznamujících stran mají PMS reálnou možnost zajišťovat si příslušné služby vlastními silami, protože mají schopnosti a interní know-how potřebné k přechodu od externího k internímu provádění vyúčtování. Toto tvrzení však nebylo potvrzeno šetřením trhu. Šetření zaprvé ukázalo, že neexistují příklady z poslední doby, kdy by PMS přešel od externího k internímu zajišťování vyúčtování. Zadruhé PMS, kteří v rámci šetření trhu provedeného Komisí odpověděli, také naznačili, že zajišťování těchto služeb vlastními silami pro ně nepředstavuje reálnou alternativu. |
| --- | --- |

24.

Podle oznamujících stran mají PMS reálnou možnost zajišťovat si příslušné služby vlastními silami, protože mají schopnosti a interní know-how potřebné k přechodu od externího k internímu provádění vyúčtování. Toto tvrzení však nebylo potvrzeno šetřením trhu. Šetření zaprvé ukázalo, že neexistují příklady z poslední doby, kdy by PMS přešel od externího k internímu zajišťování vyúčtování. Zadruhé PMS, kteří v rámci šetření trhu provedeného Komisí odpověděli, také naznačili, že zajišťování těchto služeb vlastními silami pro ně nepředstavuje reálnou alternativu.

| 25. | PMS si služby v oblasti vyúčtování roamingu obvykle opatřují prostřednictvím výběrového nebo nabídkového řízení. Příslušná jednání přitom často probíhají pomocí elektronické pošty. Šetření trhu ukázalo, že proces předkládání nabídek je konkurenční a že se vyznačuje absencí cenové transparentnosti. Ceny obvykle závisejí na počtu zpracovaných roamingových transakcí a existuje zde také prostor pro značné potenciální návazné výnosy z poskytování dalších služeb. Nicméně podle stran byla čistým účinkem konsolidace PMS rekordní klesající spirála cen za vyúčtování a výsledná komoditizace služby vyúčtování roamingu. Šetření trhu tento trend potvrdilo a ukázalo také, že náklady na zajištění případné dodatečné kapacity potřebné pro nové zákazníky nejsou významné. Obsluhování dodatečného objemu transakcí, které přináší nový zákazník z řad PMS, nesouvisí ani tak s celkovým počtem účastníků jeho sítě, jako spíš s počtem účastníků, kteří jeho síť navštěvují. |
| --- | --- |

25.

PMS si služby v oblasti vyúčtování roamingu obvykle opatřují prostřednictvím výběrového nebo nabídkového řízení. Příslušná jednání přitom často probíhají pomocí elektronické pošty. Šetření trhu ukázalo, že proces předkládání nabídek je konkurenční a že se vyznačuje absencí cenové transparentnosti. Ceny obvykle závisejí na počtu zpracovaných roamingových transakcí a existuje zde také prostor pro značné potenciální návazné výnosy z poskytování dalších služeb. Nicméně podle stran byla čistým účinkem konsolidace PMS rekordní klesající spirála cen za vyúčtování a výsledná komoditizace služby vyúčtování roamingu. Šetření trhu tento trend potvrdilo a ukázalo také, že náklady na zajištění případné dodatečné kapacity potřebné pro nové zákazníky nejsou významné. Obsluhování dodatečného objemu transakcí, které přináší nový zákazník z řad PMS, nesouvisí ani tak s celkovým počtem účastníků jeho sítě, jako spíš s počtem účastníků, kteří jeho síť navštěvují.

| 26. | Z šetření trhu vyplynulo, že dotčenými trhy jsou rychle se rozvíjející technologické trhy. Proto na nich neustále dochází k technickým změnám. V několika příštích letech může trh se službami v oblasti vyúčtování roamingu vypadat jinak z hlediska poskytovaných služeb, a dokonce i z hlediska aktérů, kteří se na něm pohybují. Probíhající technologické změny podporované GSMA souvisejí s tzv. technologií výměny dat o roamingu téměř v reálném čase (Near Real-Time Roaming Data Exchange neboli „NRTRDE“), která je určena k odhalování podvodů, ale může být vhodná i pro účely vyúčtování, a s koncepcí center (tzv. Hubs concept, který je součástí projektu otevřené propojitelnosti, tj. Open Connectivity project), která umožní, aby vyúčtovací centra koordinovala pozice PMS v rámci vyúčtování, místo toho, aby byly uzavírány smlouvy s každým s více než 700 PMS. |
| --- | --- |

26.

Z šetření trhu vyplynulo, že dotčenými trhy jsou rychle se rozvíjející technologické trhy. Proto na nich neustále dochází k technickým změnám. V několika příštích letech může trh se službami v oblasti vyúčtování roamingu vypadat jinak z hlediska poskytovaných služeb, a dokonce i z hlediska aktérů, kteří se na něm pohybují. Probíhající technologické změny podporované GSMA souvisejí s tzv. technologií výměny dat o roamingu téměř v reálném čase (Near Real-Time Roaming Data Exchange neboli „NRTRDE“), která je určena k odhalování podvodů, ale může být vhodná i pro účely vyúčtování, a s koncepcí center (tzv. Hubs concept, který je součástí projektu otevřené propojitelnosti, tj. Open Connectivity project), která umožní, aby vyúčtovací centra koordinovala pozice PMS v rámci vyúčtování, místo toho, aby byly uzavírány smlouvy s každým s více než 700 PMS.

I.3.2   Jednostranné účinky

| 27. | Analýza možných jednostranných účinků byla provedena na základě trhu EHP, který představuje nejužší možné zeměpisné vymezení trhu. Analýza údajů o nabídkách a o změnách poskytovatelů ukázala, že společnosti Syniverse a BSG nepředstavují zvláště velký konkurenční tlak vůči sobě navzájem a že společnost MACH vyvíjí silnější konkurenční tlak jak na Syniverse, tak na BSG. Kromě toho mají poskytovatelé vzhledem k vlastnostem trhu se službami vyúčtování roamingu silnou motivaci agresivně soutěžit o každou smlouvu, která se obnovuje. Z údajů o účasti ve výběrových řízeních získaných od stran i od zákazníků vyplývá, že společnosti BSG i Syniverse jsou vystaveny silné konkurenci společnosti MACH. Téměř v polovině případů mělo výběrové řízení jen dva účastníky, ale těmito účastníky nikdy nebyly pouze společnosti BSG a Syniverse. To znamená, že PMS měli za to, že výběrové řízení je dostatečně konkurenční s dvěma účastníky, konkrétně společností MACH a společností BSG nebo společností MACH a společností Syniverse. Analýza údajů o pořadí ukázala, že Syniverse a BSG byly jen velmi zřídka současně vítězem a druhým v pořadí ve stejném výběrovém řízení. |
| --- | --- |

27.

Analýza možných jednostranných účinků byla provedena na základě trhu EHP, který představuje nejužší možné zeměpisné vymezení trhu. Analýza údajů o nabídkách a o změnách poskytovatelů ukázala, že společnosti Syniverse a BSG nepředstavují zvláště velký konkurenční tlak vůči sobě navzájem a že společnost MACH vyvíjí silnější konkurenční tlak jak na Syniverse, tak na BSG. Kromě toho mají poskytovatelé vzhledem k vlastnostem trhu se službami vyúčtování roamingu silnou motivaci agresivně soutěžit o každou smlouvu, která se obnovuje. Z údajů o účasti ve výběrových řízeních získaných od stran i od zákazníků vyplývá, že společnosti BSG i Syniverse jsou vystaveny silné konkurenci společnosti MACH. Téměř v polovině případů mělo výběrové řízení jen dva účastníky, ale těmito účastníky nikdy nebyly pouze společnosti BSG a Syniverse. To znamená, že PMS měli za to, že výběrové řízení je dostatečně konkurenční s dvěma účastníky, konkrétně společností MACH a společností BSG nebo společností MACH a společností Syniverse. Analýza údajů o pořadí ukázala, že Syniverse a BSG byly jen velmi zřídka současně vítězem a druhým v pořadí ve stejném výběrovém řízení.

| 28. | Výsledky analýzy naznačují, že na ceny, které nabízí BSG, nemá vliv to, zda se výběrového řízení Syniverse účastní či nikoliv, z čehož rovněž vyplývá, že Syniverse nevyvíjí silný konkurenční tlak na ceny společnosti BSG. |
| --- | --- |

28.

Výsledky analýzy naznačují, že na ceny, které nabízí BSG, nemá vliv to, zda se výběrového řízení Syniverse účastní či nikoliv, z čehož rovněž vyplývá, že Syniverse nevyvíjí silný konkurenční tlak na ceny společnosti BSG.

| 29. | Bez ohledu na různé náklady a práce spojené se změnou poskytovatele šetření trhu potvrdilo, že tato změna je možná a že PMS skutečně v mnoha případech změnili poskytovatele vyúčtování roamingu. Náklady vzniklé přechodem na jiného poskytovatele mohou být vyrovnány úsporami, které taková změna přinese. Komise zjistila, že mezi lety 2004 a 2007 v Evropě došlo k několika případům změny poskytovatele. Šetření trhu také ukázalo, že k přechodu od společnosti BSG ke společnosti Syniverse (a naopak) dochází velmi zřídka. |
| --- | --- |

29.

Bez ohledu na různé náklady a práce spojené se změnou poskytovatele šetření trhu potvrdilo, že tato změna je možná a že PMS skutečně v mnoha případech změnili poskytovatele vyúčtování roamingu. Náklady vzniklé přechodem na jiného poskytovatele mohou být vyrovnány úsporami, které taková změna přinese. Komise zjistila, že mezi lety 2004 a 2007 v Evropě došlo k několika případům změny poskytovatele. Šetření trhu také ukázalo, že k přechodu od společnosti BSG ke společnosti Syniverse (a naopak) dochází velmi zřídka.

| 30. | Vlastnosti trhu se službami v oblasti vyúčtování roamingu jsou takové, že poskytovatele motivují k intenzivní hospodářské soutěži, což znamená, že jednostranné zdražení ze strany spojeného subjektu by nebylo pravděpodobné. Zaprvé neexistují žádná omezení kapacity. Zadruhé se poskytování služeb vyúčtování roamingu vyznačuje nízkými mezními náklady v případě podniků, které je poskytují pomocí vlastních zařízení. Poskytovatelé proto mají silnou motivaci agresivně soutěžit o každou smlouvu. A v neposlední řadě mají střediska pro vyúčtování roamingu příležitost dosáhnout značných návazných výnosů z poskytování jiných služeb. |
| --- | --- |

30.

Vlastnosti trhu se službami v oblasti vyúčtování roamingu jsou takové, že poskytovatele motivují k intenzivní hospodářské soutěži, což znamená, že jednostranné zdražení ze strany spojeného subjektu by nebylo pravděpodobné. Zaprvé neexistují žádná omezení kapacity. Zadruhé se poskytování služeb vyúčtování roamingu vyznačuje nízkými mezními náklady v případě podniků, které je poskytují pomocí vlastních zařízení. Poskytovatelé proto mají silnou motivaci agresivně soutěžit o každou smlouvu. A v neposlední řadě mají střediska pro vyúčtování roamingu příležitost dosáhnout značných návazných výnosů z poskytování jiných služeb.

| 31. | Jak je uvedeno výše, stávající vyúčtovací střediska působící na světovém trhu prokazují, že mají schopnost i motivaci vstoupit na evropský trh se službami v oblasti vyúčtování roamingu. Šetření trhu v této souvislosti ukázalo, že několik PMS by jednoznačně považovalo společnosti ARCH, EDCH, VeriSign a Comfone za věrohodné předkladatele nabídek. |
| --- | --- |

31.

Jak je uvedeno výše, stávající vyúčtovací střediska působící na světovém trhu prokazují, že mají schopnost i motivaci vstoupit na evropský trh se službami v oblasti vyúčtování roamingu. Šetření trhu v této souvislosti ukázalo, že několik PMS by jednoznačně považovalo společnosti ARCH, EDCH, VeriSign a Comfone za věrohodné předkladatele nabídek.

| 32. | Následkem nedávné konsolidace PMS a propracovanějšího procesu předkládání nabídek mají PMS vyrovnávací sílu. PMS mohou mít silnou vyjednávací pozici zejména díky své relativní finanční síle a měřítku, v jakém působí. Na základě výše uvedené analýzy lze tedy učinit závěr, že navrhovaná transakce by nevedla k obavám z hlediska jednostranných účinků. |
| --- | --- |

32.

Následkem nedávné konsolidace PMS a propracovanějšího procesu předkládání nabídek mají PMS vyrovnávací sílu. PMS mohou mít silnou vyjednávací pozici zejména díky své relativní finanční síle a měřítku, v jakém působí. Na základě výše uvedené analýzy lze tedy učinit závěr, že navrhovaná transakce by nevedla k obavám z hlediska jednostranných účinků.

I.3.3   Koordinované účinky

| 33. | Pokud jde o podíly na trhu, spojení by vedlo k tomu, že dva největší soutěžitelé by společně měli odhadovaný podíl (80–90) % na světovém trhu s vyúčtováním roamingu a odhadovaný podíl (90–100) % na odpovídajícím trhu EHP. Vzhledem k tržním podílům společnosti MACH a spojeného subjektu po uskutečnění spojení bylo důležité prozkoumat, zda by navrhovaná transakce mohla společnosti MACH a spojeným stranám usnadnit či umožnit koordinaci cen. |
| --- | --- |

33.

Pokud jde o podíly na trhu, spojení by vedlo k tomu, že dva největší soutěžitelé by společně měli odhadovaný podíl (80–90) % na světovém trhu s vyúčtováním roamingu a odhadovaný podíl (90–100) % na odpovídajícím trhu EHP. Vzhledem k tržním podílům společnosti MACH a spojeného subjektu po uskutečnění spojení bylo důležité prozkoumat, zda by navrhovaná transakce mohla společnosti MACH a spojeným stranám usnadnit či umožnit koordinaci cen.

| 34. | Při zohlednění vlastností trhu se službami pro vyúčtovaní roamingu se nezdá pravděpodobné, že by navrhované spojení vedlo ke koordinovaným účinkům. Zdá se, že dohoda o cenách není proveditelná, a vzhledem k dynamické povaze trhu a k nestabilní velikosti jednotlivých zákazníků by rozdělení zákazníků bylo obtížné a muselo by se pravidelně přehodnocovat. |
| --- | --- |

34.

Při zohlednění vlastností trhu se službami pro vyúčtovaní roamingu se nezdá pravděpodobné, že by navrhované spojení vedlo ke koordinovaným účinkům. Zdá se, že dohoda o cenách není proveditelná, a vzhledem k dynamické povaze trhu a k nestabilní velikosti jednotlivých zákazníků by rozdělení zákazníků bylo obtížné a muselo by se pravidelně přehodnocovat.

| 35. | Ačkoli odchylka od dohody by byla snadno zjistitelná po proběhlém výběrovém řízení, během výběrového řízení by jeho účastníci odchylku zjistit nedokázali. Odplata by byla možná jedině ve formě předkládání velmi agresivních nabídek během soutěží o další smlouvy. Jelikož výběrová řízení na nové smlouvy neprobíhají příliš často (doby trvání smluv a nasmlouvané objemy se mezi jednotlivými PMS výrazně liší), nepředstavuje taková strategie věrohodný odstrašující mechanismus. Uzavření účinné tajné dohody není konečně pravděpodobné proto, že výsledek plánované koordinace by nejspíše ohrozily vnější subjekty. V důsledku toho lze tedy učinit závěr, že navrhovaná transakce nevede k obavám z hlediska koordinovaných účinků. |
| --- | --- |

35.

Ačkoli odchylka od dohody by byla snadno zjistitelná po proběhlém výběrovém řízení, během výběrového řízení by jeho účastníci odchylku zjistit nedokázali. Odplata by byla možná jedině ve formě předkládání velmi agresivních nabídek během soutěží o další smlouvy. Jelikož výběrová řízení na nové smlouvy neprobíhají příliš často (doby trvání smluv a nasmlouvané objemy se mezi jednotlivými PMS výrazně liší), nepředstavuje taková strategie věrohodný odstrašující mechanismus. Uzavření účinné tajné dohody není konečně pravděpodobné proto, že výsledek plánované koordinace by nejspíše ohrozily vnější subjekty. V důsledku toho lze tedy učinit závěr, že navrhovaná transakce nevede k obavám z hlediska koordinovaných účinků.

I.4   Závěr

| 36. | V návrhu rozhodnutí dochází Komise k závěru, že navrhované spojení nepovede k žádnému ohrožení hospodářské soutěže, v jehož důsledku by byla zásadně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části. Komise proto hodlá spojení prohlásit za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

36.

V návrhu rozhodnutí dochází Komise k závěru, že navrhované spojení nepovede k žádnému ohrožení hospodářské soutěže, v jehož důsledku by byla zásadně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části. Komise proto hodlá spojení prohlásit za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004 s. 1.

(2)  GSM (tj.globální systém mobilních komunikací) je hlavní celosvětový standard mobilních komunikací, který definuje Asociace GSM („GSMA“).

(3)  Roaming umožňuje maloobchodním zákazníkům provozovatelů mobilních sítí používat své mobilní zařízení v bezdrátových sítích, v nichž nejsou účastníky. Mobilním zařízením může být mobilní telefon, PDA (osobní digitální asistent) nebo přenosný počítač.

(4)  30 ze 34 zákazníků vymezilo služby vyúčtování a služby finančního zúčtování jako dva samostatné trhy produktů.

(5)  Pouze jeden z 38 PMS odpověděl, že vyúčtování provádí interně. Pět dalších uvedlo, že pro své potřeby v oblasti vyúčtování využívají ze 70–95 % externí dodavatele. 32 PMS tuto službu zajišťuje zcela externě.

(6)  Pouze 10 % z PMS, kteří odpověděli, uvedlo, že požadují obě služby od stejného dodavatele. Zbylých 90 % velmi jasně uvedlo, že takový požadavek nemá.

(7)  30 respondentů uvedlo, že zeměpisným trhem je globální trh, pět dalších uvedlo, že jde o trh EHP.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/30

---

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001

(2008/C 101/10)

Číslo XA: XA 333/07

Členský stát: Dánsko

Region: —

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Právní základ: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 1 406 000 DKK

Maximální míra podpory: 100 %

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 30. září 2008

Cíl podpory: Cílem režimu týkajícího se vedení záznamů o produkci kuřat chovaných na maso (brojlerů) a vajec pro lidskou spotřebu a sledování produktivity je poskytnout jednotlivým producentům spolehlivé informace, aby mohli sledovat vývoj vlastní produkce na pozadí širšího hospodářského kontextu. Účelem režimu je rovněž dodávat danému odvětví rozsáhlé a úplné informace o produktivitě a hospodářské situaci v různých oblastech produkce.

Konečnými příjemci jsou zemědělci zabývající se produkcí vajec pro lidskou spotřebu a brojlerů. Režim se vztahuje pouze na střední a malé podniky.

Režim se poskytuje v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. c). Týká se výdajů na poradenské služby

Dotčená hospodářská odvětví: Chov drůbeže

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Internetová adresa: www.fa-fonden.dk

Další informace: —

Číslo XA: XA 395/07

Členský stát: Kypr

Region: Podpora je poskytována ústřední vládou

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Právní základ:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočet ve výši 42 105 EUR (24 000 CYP)

Maximální míra podpory:

| a) | 3 000 CYP na pokrytí části administrativních nákladů na zřízení a vedení plemenné knihy dotyčných zvířat; |
| --- | --- |

a)

3 000 CYP na pokrytí části administrativních nákladů na zřízení a vedení plemenné knihy dotyčných zvířat;

| b) | 21 000 CYP na pokrytí až 70 % nákladů na určení genetické jakosti nebo užitkovosti hospodářských zvířat, které vznikly třetím osobám nebo na jejich účet |
| --- | --- |

b)

21 000 CYP na pokrytí až 70 % nákladů na určení genetické jakosti nebo užitkovosti hospodářských zvířat, které vznikly třetím osobám nebo na jejich účet

Datum uskutečnění: prosinec 2007

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory:

Cíl podpory: Cílem podpory je poskytnutí finanční podpory Sdružení kyperských chovatelů holštýnsko-fríského skotu, která jim umožní splnit jejich závazky. Činnosti způsobilé k obdržení státní podpory:

Plán vychází z čl. 16 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1857/2006 (nazvaného „Podpora odvětví živočišné výroby“)

Dotčené/á odvětví: Chov hovězího dobytka

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Adresa internetových stránek: www.moa.gov.cy/da

Další údaje: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Číslo XA: XA 396/07

Členský stát: Kypr

Region: Podpora je poskytována ústřední vládou

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Právní základ: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočet ve výši 100 000 CYP

Maximální míra podpory: Podpora může dosáhnout až 50 % tržní hodnoty fytofarmaceutických přípravků a jiných prostředků na ochranu rostlin pro sdružení na ochranu oliv a až 30 % pro jiná sdružení na ochranu rostlin. Podpora ve výši 30 % všem sdružením na ochranu rostlin na výdaje na pracovní síly, dopravu a kontroly

Datum uskutečnění: prosinec 2007

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory:

Cíl podpory: Cílem podpory je poskytování finanční podpory sdružením na ochranu rostlin při obstarávání příslušných služeb a prostředků na ochranu rostlin pro producenty, kteří jsou členy sdružení.

Podpora je poskytována na základě článku 10 nařízení o výjimce (ES) č. 1857/2006 a týká se pouze malých a středních podniků, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003, což mohou být fyzické nebo právnické osoby působící v prvovýrobě zemědělských produktů (zemědělci).

Grant pokrývá tyto činnosti:

Dotčené/á odvětví: Rostlinná produkce

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Adresa internetových stránek: www.moa.gov.cy/da

Další údaje: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/32

---

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení Komise (ES) č. 70/2001

(2008/C 101/11)

Podpora č.: XA 245/07

Členský stát: Slovinsko

Region: Območje občine Polzela

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Právní základ: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

Maximální míra podpory:

1.   Investice do zemědělských podniků na primární produkci:

| — | až 50 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech, |
| --- | --- |

—

až 50 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech,

| — | až 40 % způsobilých nákladů v jiných oblastech, |
| --- | --- |

—

až 40 % způsobilých nákladů v jiných oblastech,

| — | až 60 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech a až 50 % způsobilých nákladů v jiných oblastech v případě investic učiněných mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti. |
| --- | --- |

—

až 60 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech a až 50 % způsobilých nákladů v jiných oblastech v případě investic učiněných mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti.

Účelem podpory je investice na obnovu hospodářských objektů, nákup zařízení pro zemědělskou produkci, investice do trvalých plodin a investice na zlepšení obdělávané půdy a pastvin.

2.   Zachování krajiny a tradičních staveb:

| — | až 100 % skutečných nákladů u investic do objektů neprodukčního charakteru, |
| --- | --- |

—

až 100 % skutečných nákladů u investic do objektů neprodukčního charakteru,

| — | až 60 % (75 % ve znevýhodněných oblastech) vzniklých skutečných nákladů u investic do výrobních zařízení zemědělských podniků pod podmínkou, že investice nepovede ke zvýšení produkční kapacity zemědělského podniku, |
| --- | --- |

—

až 60 % (75 % ve znevýhodněných oblastech) vzniklých skutečných nákladů u investic do výrobních zařízení zemědělských podniků pod podmínkou, že investice nepovede ke zvýšení produkční kapacity zemědělského podniku,

| — | může být poskytnuta dodatečná podpora v míře kryjící až 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov. |
| --- | --- |

—

může být poskytnuta dodatečná podpora v míře kryjící až 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov.

3.   Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu:

| — | až 100 % skutečných nákladů v případech, kdy přemístění spočívá v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení, |
| --- | --- |

—

až 100 % skutečných nákladů v případech, kdy přemístění spočívá v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení,

| — | v případech, kdy z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět přinejmenším 60 %, nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech, na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění. Je-li příjemcem mladý zemědělec, je příspěvek nejméně 55 % nebo 45 %, |
| --- | --- |

—

v případech, kdy z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět přinejmenším 60 %, nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech, na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění. Je-li příjemcem mladý zemědělec, je příspěvek nejméně 55 % nebo 45 %,

| — | pokud z přemístění vyplyne zvýšení produkční kapacity, musí příjemce přispět přinejmenším 60 % nákladů spojených s tímto zvýšením, nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, příspěvek činí přinejmenším 55 % nebo 45 %. |
| --- | --- |

—

pokud z přemístění vyplyne zvýšení produkční kapacity, musí příjemce přispět přinejmenším 60 % nákladů spojených s tímto zvýšením, nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech. Je-li příjemcem mladý zemědělec, příspěvek činí přinejmenším 55 % nebo 45 %.

4.   Podpora na platby pojistného:

| — | částka obecního spolufinancování představuje rozdíl mezi částkou spolufinancování plateb pojistného z vnitrostátního rozpočtu a až 50 % způsobilých nákladů plateb pojistného na pojištění osiva a plodin a pojištění dobytka proti chorobám. |
| --- | --- |

—

částka obecního spolufinancování představuje rozdíl mezi částkou spolufinancování plateb pojistného z vnitrostátního rozpočtu a až 50 % způsobilých nákladů plateb pojistného na pojištění osiva a plodin a pojištění dobytka proti chorobám.

5.   Podpora na přeparcelování pozemků:

| — | až 100 % skutečných nákladů vzniklých v důsledku právních a správních postupů. |
| --- | --- |

—

až 100 % skutečných nákladů vzniklých v důsledku právních a správních postupů.

6.   Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů:

| — | až 100 % vzniklých skutečných nákladů; podpora se poskytne ve formě věcných plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům. |
| --- | --- |

—

až 100 % vzniklých skutečných nákladů; podpora se poskytne ve formě věcných plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.

7.   Zajištění technické pomoci:

| — | až 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby poskytované třetí stranou, organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů a publikační náklady a náklady na tvorbu internetových stránek. Podpora se musí poskytnout ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům |
| --- | --- |

—

až 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby poskytované třetí stranou, organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů a publikační náklady a náklady na tvorbu internetových stránek. Podpora se musí poskytnout ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům

Datum uskutečnění: září 2007 (nebo dnem vstupu předpisu v platnost)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: do 31. prosince 2013

Cíl podpory: podpora malých a středních podniků

Odkaz na články v nařízení (ES) č. 1857/2006 a způsobilé náklady: Kapitola II návrhu dokumentu Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007-2013, včetně opatření, jež představují státní podporu podle těchto článků nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 6: Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu,

článek 12: Podpora na platby pojistného,

článek 13: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 14: Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů,

článek 15: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství

Dotčená hospodářská odvětví: zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Adresa internetových stránek: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Další informace: Podpora na platby pojistného určená na pojistné osiva a plodin zahrnuje tyto nepříznivé klimatické podmínky, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mrazíky, krupobití, zásah bleskem, požár způsobený bleskem, větrná bouře a záplavy.

Obecní předpis (pravilnik) splňuje požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud jde o obcí plánované opatření a všeobecná ustanovení, která mají být prováděna (postup pro přidělování podpory, kumulace podpory, transparentnost a sledování podpory)

Ljubo ŽNIDAR

Starosta

Číslo XA: XA 246/07

Členský stát: Nizozemsko

Region: Provincie Gelderland

Název režimu podpory: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Právní základ: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: V období 2007–2013 ročně nejvýše 1 500 000 EUR

Maximální míra podpory: Procentní podíl podpory/částka podpory na část podpory z víceletého programu provincie na období 2007–2013 pro malé a střední podniky, pokud se na dané podniky vztahuje toto oznámení o vynětí:

Článek 2.2.2.1 PMJP (víceletého programu provincie) Investice malých a středních zemědělských podniků do inovací a životního prostředí:

Způsobilé náklady se týkají výstavby, pořízení, vylepšení nebo vybavení nemovitého majetku, nákupu strojního zařízení a vybavení, včetně počítačového programového vybavení, a režijních nákladů, kam spadají mimo jiné odměny architektům, inženýrům a odborníkům.

Dotaci mohou získat pouze malé a střední podniky zemědělské prvovýroby, které jsou hospodářsky životaschopné.

Článek 2.1.1.1 PMJP Dobrovolná výměna pozemků

Dotace činí až 100 % skutečných nákladů na notářské a katastrální služby v souvislosti s oblastmi/pozemky, kde dojde k výměně pozemků. Tyto náklady vzniknou prováděcím organizacím a orgánům, které jsou tak příjemci dotace. Z této dotace má nepřímo užitek i zemědělec, neboť každá výměna se týká půdy malých a středních podniků zemědělské prvovýroby.

Článek 2.2.2.2 PMJP Podnikové poradenství malým a středním zemědělským podnikům:

Dotaci mohou získat pouze malé a střední podniky zemědělské prvovýroby. Dotace se poskytne ve formě věcných plnění vyplacených za příslušnou poradenskou službu. Nesmí se uskutečnit žádné přímé platby prvovýrobci. Podniky se vybírají na základě objektivních kritérií, přičemž dotaci nelze poskytnout na poradenské služby, které představují pravidelnou nebo trvalou činnost a souvisejí s běžnými provozními výdaji podniku

Datum uskutečnění: K uskutečnění dojde po zveřejnění těchto informací v Úředním věstníku EU

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Obecným cílem zemědělské části víceletého programu provincie (PMJP) je zajistit životaschopnost zemědělství, což zahrnuje:

konkurenceschopné zemědělství orientované na budoucnost jako hnací sílu hospodářství ve venkovských oblastech,

zemědělství, které udržitelně využívá půdu, vodu a ovzduší a další přírodní zdroje a je hospodářsky životaschopné.

Tento cíl je konkrétněji popsán v následujících článcích:

Článek 2.1.1.1 Dobrovolná výměna pozemků

Rozdělení půdy má za cíl zlepšit územní plánování ve venkovských oblastech tak, aby splňovalo funkce popsané v územním plánu. V zásadě to lze uskutečnit výměnou pozemků, což tento článek umožňuje.

Článek 2.2.2.1 Investice v zemědělských podnicích

Cílem tohoto článku jsou pobídky k investicím na zlepšování a inovace v podniku se zaměřením na zvyšování účinnosti produkce, produkci nových nebo lepších produktů a/nebo zvyšování jakosti a udržitelnosti výrobních procesů a produktů. Přispívá to k větší konkurenceschopnosti, udržitelnosti a životaschopnosti zemědělství: tedy k zemědělství, které podnikateli zajistí přiměřený příjem i odpovídající pracovní podmínky a splňuje společenské rámcové podmínky (například životní prostředí, dobré životní podmínky a zdraví zvířat, hygienické požadavky a (zemědělská) biologická rozmanitost).

Článek 2.2.2.2 Podnikové poradenství

Cílem tohoto článku je umožnit zemědělcům získat poradenství orientované na budoucnost podniku, které nastíní možnosti jeho udržitelného rozvoje

Dotčené/á hospodářská odvětví: Režim se vztahuje na malé a střední zemědělské podniky (činné v oblasti živočišné i rostlinné výroby). Jde výhradně o podniky činné v oblasti prvovýroby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Adresa internetových stránek: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Další údaje: Malým a středním zemědělským podnikům se podpora poskytne na základě následujících článků v části 3 víceletého programu provincie (PMJP):

Článek 2.1.1.1 Dobrovolná výměna pozemků

Článek 2.2.2.1 Investice v zemědělských podnicích (modernizace podniků)

Článek 2.2.2.2 Podnikové poradenství

Pro podporu jsou způsobilé žádosti malých a středních zemědělských podniků, které splňují podmínky podle článků 4, 13 nebo čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 1857/2006.

Pokud jsou pro podporu způsobilé jiné podniky a/nebo subjekty uvedené ve výše uvedených článcích, Komise o tom bude vyrozuměna zvlášť či jí to bude oznámeno v souladu s platnými předpisy (mj. nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis, rámec Společenství pro státní podporu pro výzkum a vývoj, nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání)

Podpora č.: XA 247/07

Členský stát: Slovinsko

Region: Območje občine Preddvor

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Právní základ: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

Maximální míra podpory:

1.   Investice do zemědělských podniků na primární produkci:

| — | až 50 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech a až 40 % způsobilých nákladů v ostatních oblastech. |
| --- | --- |

—

až 50 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných oblastech a až 40 % způsobilých nákladů v ostatních oblastech.

Účelem podpory je investice na obnovu hospodářských objektů, nákup zařízení pro zemědělskou produkci, investice do trvalých plodin a investice na zlepšení obdělávané půdy a pastvin.

2.   Zachování tradičních staveb:

| — | až 100 % způsobilých nákladů u investic do objektů neprodukčního charakteru, |
| --- | --- |

—

až 100 % způsobilých nákladů u investic do objektů neprodukčního charakteru,

| — | až 60 % (75 % ve znevýhodněných oblastech) způsobilých nákladů u investic do výrobních zařízení zemědělských podniků pod podmínkou, že investice nepovede ke zvýšení produkční kapacity zemědělského podniku. |
| --- | --- |

—

až 60 % (75 % ve znevýhodněných oblastech) způsobilých nákladů u investic do výrobních zařízení zemědělských podniků pod podmínkou, že investice nepovede ke zvýšení produkční kapacity zemědělského podniku.

3.   Podpora na platby pojistného:

| — | částka obecního spolufinancování představuje rozdíl mezi částkou spolufinancování plateb pojistného z vnitrostátního rozpočtu a až 50 % způsobilých nákladů plateb pojistného na pojištění osiva a plodin a pojištění dobytka proti chorobám. |
| --- | --- |

—

částka obecního spolufinancování představuje rozdíl mezi částkou spolufinancování plateb pojistného z vnitrostátního rozpočtu a až 50 % způsobilých nákladů plateb pojistného na pojištění osiva a plodin a pojištění dobytka proti chorobám.

4.   Podpora na přeparcelování pozemků

| — | až 50 % skutečných nákladů vzniklých v důsledku právních a správních postupů |
| --- | --- |

—

až 50 % skutečných nákladů vzniklých v důsledku právních a správních postupů

5.   Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství:

| — | do 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby, organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů a tvorbu publikací, katalogů a internetových stránek a náhradní služby. Podpora se musí poskytnout ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům |
| --- | --- |

—

do 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, poradenské služby, organizaci akcí, soutěží, výstav a veletrhů a tvorbu publikací, katalogů a internetových stránek a náhradní služby. Podpora se musí poskytnout ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům

Datum uskutečnění: Září 2007 (nebo dnem vstupu předpisu v platnost)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2013

Cíl podpory: podpora malých a středních podniků

Odkaz na články v nařízení (ES) č. 1857/2006 a způsobilé náklady: Kapitola II návrhu dokumentu Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini Preddvor, včetně opatření, jež představují státní podporu podle těchto článků nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 12: Podpora na platby pojistného,

článek 13: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 15: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství

Dotčená hospodářská odvětví: Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Adresa internetových stránek: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Další informace: Podpora na platby pojistného určená na pojistné osiva a plodin zahrnuje tyto nepříznivé klimatické podmínky, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mrazíky, krupobití, zásah bleskem, požár způsobený bleskem, větrná bouře a záplavy.

Obecní předpis (pravilnik) splňuje požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud jde o obcí plánované opatření a všeobecná ustanovení, která mají být prováděna (postup pro přidělování podpory, kumulace podpory, transparentnost a sledování podpory)

Miran ZADNIKAR

starosta obce Preddvor

Číslo XA: XA 290/07

Členský stát: Spojené království

Region: Wales

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Právní základ: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Rok: říjen 2007–leden 2008

Výdaje: do 10 000 000 GBP

Maximální míra podpory: Podpora bude omezena na ztráty způsobené chorobami, u nichž bylo ohnisko úředně uznáno veřejnými orgány, a nepřesáhne 100 % nákladů souvisejících s řešením požadavků režimu

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim bude probíhat po dobu deseti týdnů a bude ukončen dne 4. ledna 2008

Cíl podpory: Režim Light Lamb Welfare Disposal Scheme (Režim odstranění uhynulých lehkých jehňat) bude otevřen zemědělcům ve Walesu, kteří čelí problémům v oblasti životních podmínek zvířat v důsledku omezení vývozu stanoveného po propuknutí slintavky a kulhavky ve Spojeném království. Producenti budou odpovídat za přepravu zvířat způsobilých pro podporu (tj. lehkých jehňat do 25 kg živé hmotnosti) do sběrných středisek. Hospodářské subjekty zaplatí 15 GBP za kus zvířete způsobilého pro podporu. Zvířata nevstoupí do lidského potravinového řetězce. Po porážce budou jatečně upravená těla přepravena k následnému odstranění. Na poskytování těchto služeb jménem velšské vlády (Welsh Assembly Government) se použije nabídkové řízení. To je v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 1857/2006, podle nějž podpora musí být omezena na ztráty způsobené chorobami, jejichž ohnisko bylo úředně uznáno veřejnými orgány

Způsobilé náklady: V rámci režimu Light Lamb Welfare Disposal Scheme bude provozovatelům sběrných středisek vyplácena celková částka 15 GBP za každý kus zvířete způsobilého pro podporu. Navíc budou provozovatelé vypláceni za služby týkající se shromažďování, porážky, přepravy, likvidace a spalování; tyto náklady budou stanoveny na základě nabídkového řízení. To je v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 1857/2006, podle nějž hrubá míra podpory nesmí překročit 100 % a podle nějž podpora nahrazuje ztráty příjmů v důsledku uložené karantény

Dotčené/á odvětví: Režim se použije na odvětví lehkých jehňat v rámci zemědělského sektoru ve Walesu

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Kontaktní osoba: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Adresa internetových stránek: Podrobnosti režimu lze nalézt na stránce

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Za Department for Environment, Food and Rural Affairs (příslušný orgán Spojeného království) podepsal a datoval

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Číslo XA: XA 291/07

Členský stát: Spojené království

Region: England

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Právní základ: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Rok: 23. října 2007–31. března 2008

Výdaje: 10 000 000 GBP

Maximální míra podpory: Cílem režimu je poskytnout maximální míru podpory ve výši 100 %. Podpora bude omezena na ztráty způsobené chorobami, jejichž ohnisko bylo úředně uznáno veřejnými orgány, a konkrétně se bude vztahovat na ztráty v důsledku uložené karantény.

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim poskytne jednorázovou platbu oprávněným zemědělcům v horských oblastech. Platby budou vypočteny a dokončeny do 31. března 2008

Cíl podpory: Pomoci malým a středním zemědělským podnikům v horských oblastech Anglie s extenzivním chovem ovcí a hovězího dobytka, které byly zvláště znevýhodněny omezeními vnitrostátního pohybu a vývozu v důsledku výskytu slintavky a kulhavky. Uvedení zemědělci jsou do značné míry odkázáni na pohyb ovcí v daném ročním období, kdy se konají podzimní trhy hospodářských zvířat, a na vývoz, který vytváří významnou část jejich ročních příjmů; dopad na jejich tok hotovosti byl velmi závažný.

Tento cíl je v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. a) bod ii) nařízení (ES) č. 1857/2006, podle nějž lze podporu vyplatit v případě ztrát příjmů v důsledku uložené karantény u chorob, jejichž ohnisko bylo úředně uznáno veřejnými orgány

Způsobilé náklady: Naše současné nejlepší odhady ekonomických nákladů spojených s výskytem slintavky a kulhavky v odvětví chovu hospodářských zvířat od 3. srpna činí 103 milionů GBP a očekává se, že dále porostou. Celkový rozpočet pro tento režim bude činit 10 milionů GBP a jednotlivé platby oprávněným zemědělcům budou vypočteny úměrně k velikosti jejich podniku.

Cíle režimu jsou v souladu s článkem 10 nařízení č. 1857/2006, podle nějž hrubá míra podpory nesmí překročit 100 % a podle nějž podpora nahrazuje ztráty příjmů v důsledku uložené karantény

Dotčené/á odvětví: Režim se použije na malé a střední podniky působící v odvětví chovu hospodářských zvířat v horských oblastech v rámci zemědělského sektoru v Anglii, kteří v roce 2007 obdrželi platbu v rámci režimu pro znevýhodněné oblasti v Anglii (the Hill Farm Allowance 2007 – příspěvek pro zemědělské podniky v horských oblastech)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Adresa internetových stránek: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Za Department for Environment, Food and Rural Affairs (příslušný orgán Spojeného království) podepsal a datoval

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---