# Úradný vestník C 81/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 81 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 511. apríla 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 81

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 511. apríla 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Dvor audítorov |
| 2008/C 081/01 | Osobitná správa č. 1/2008 o procese preskúmania a hodnotenia veľkých investičných projektov programovacích období rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006 spolu s odpoveďami Komisie | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

2008/C 081/01

Osobitná správa č. 1/2008 o procese preskúmania a hodnotenia veľkých investičných projektov programovacích období rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006 spolu s odpoveďami Komisie

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

| 1.4.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 81/1

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 1/2008

o procese preskúmania a hodnotenia veľkých investičných projektov programovacích období 1994 – 1999 a 2000 – 2006 spolu s odpoveďami Komisie

(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)

(2008/C 81/01)

OBSAH

GLOSÁR

| I – VII | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – VII

| 1 – 8 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 8

| 1 – 7 | Vymedzenie pojmov a rámec schvaľovania |
| --- | --- |

1 – 7

| 8 | Objem finančných prostriedkov |
| --- | --- |

8

| 9 – 13 | ROZSAH AUDITU A TEJTO SPRÁVY |
| --- | --- |

9 – 13

| 14 – 34 | PRIPRAVUJE KOMISIA FINANCOVANIE VEĽKÝCH PROJEKTOV SPOLOČENSTVA NÁLEŽITÝM SPÔSOBOM? |
| --- | --- |

14 – 34

| 14 – 16 | Rámec preskúmania a kritériá auditu |
| --- | --- |

14 – 16

| 17 – 20 | Preskúmanie projektov: metodický rámec bol vylepšený, ale je potrebné posilniť postupy |
| --- | --- |

17 – 20

| 21 – 25 | Analýza nákladov a výnosov: nerovnomerná kvalita žiadostí |
| --- | --- |

21 – 25

| 26 – 34 | Stanovenie finančnej pomoci Spoločenstva: rozdielny výklad používania kritérií |
| --- | --- |

26 – 34

| 35 – 55 | PRINÁŠA NÁSLEDNÉ HODNOTENIE VEĽKÝCH PROJEKTOV VÝSLEDKY, KTORÉ SÚ UŽITOČNÉ PRI ĎALŠOM ROZHODOVANÍ? |
| --- | --- |

35 – 55

| 35 – 39 | Rámec preskúmania a kritériá auditu |
| --- | --- |

35 – 39

| 40 – 41 | Niekoľko rozsiahlych hodnotení a veľmi málo samostatných hodnotení veľkých projektov |
| --- | --- |

40 – 41

| 42 – 49 | Aspekty komplikujúce následné hodnotenia veľkých projektov... |
| --- | --- |

42 – 49

| 43 – 46 | ... Nekompletné žiadosti o pomoc... |
| --- | --- |

43 – 46

| 47 – 49 | ... Nedostatočné monitorovanie |
| --- | --- |

47 – 49

| 50 – 55 | Hodnotenia za obdobie rokov 2000 – 2006, pri ktorých existuje riziko nedostatkov |
| --- | --- |

50 – 55

| 56 – 58 | NOVÉ PRÁVNE PREDPISY NA OBDOBIE ROKOV 2007 – 2013 |
| --- | --- |

56 – 58

| 59 – 65 | ZÁVERY A ODPORÚČANIA |
| --- | --- |

59 – 65

| 59 – 62 | Závery |
| --- | --- |

59 – 62

| 63 – 65 | Odporúčania |
| --- | --- |

63 – 65

Príloha I Vzorky I a II podľa jednotlivých členských štátov – Zoznam kontrolovaných projektov

Príloha II Kontrolované veľké projekty z obdobia rokov 2000 – 2006 – Miera obnovy a časové výhľady

Odpovede Komisie

GLOSÁR






  Analýza citlivosti

| Analýza citlivosti | Štúdia stability očakávaného výsledku projektu pri zmene jeho základných premenných. |
| --- | --- |
| Analýza nákladov a výnosov | Technika na porovnanie všetkých nákladov a výnosov opatrenia pomoci s cieľom určiť, či sú výnosy vyššie ako náklady, a ak sú, v akom pomere. |
| Analýza rizika | Štúdia na stanovenie pravdepodobnosti účinného overenia hodnoty základných premenných projektu pôvodne vypočítanej pre projekt. |
| Dosah | Sociálno-ekonomické dôsledky, ktoré možno pripísať opatreniu pomoci. |
| Efektívnosť | Meria pomer medzi vynaloženými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami. |
| EFRR (Európsky fond regionálneho rozvoja) | Finančný nástroj na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti v krajinách EÚ prostredníctvom znižovania hlavných regionálnych rozdielov a premeny regiónov, ktorých rozvoj zaostáva. Pomoc v rámci EFRR sa realizuje najmä prostredníctvom operačných programov zahŕňajúcich veľký počet projektov. |
| IRR (vnútorná miera výnosnosti) | Miera, pri ktorej sa investícia stáva výnosnou.






  — | Finančná IRR: miera výnosnosti vypočítaná len na základe súm určených na financovanie, ktoré priamo súvisia s projektom. |

Štúdia stability očakávaného výsledku projektu pri zmene jeho základných premenných.

Analýza nákladov a výnosov

Technika na porovnanie všetkých nákladov a výnosov opatrenia pomoci s cieľom určiť, či sú výnosy vyššie ako náklady, a ak sú, v akom pomere.

Analýza rizika

Štúdia na stanovenie pravdepodobnosti účinného overenia hodnoty základných premenných projektu pôvodne vypočítanej pre projekt.

Dosah

Sociálno-ekonomické dôsledky, ktoré možno pripísať opatreniu pomoci.

Efektívnosť

Meria pomer medzi vynaloženými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami.

EFRR (Európsky fond regionálneho rozvoja)

Finančný nástroj na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti v krajinách EÚ prostredníctvom znižovania hlavných regionálnych rozdielov a premeny regiónov, ktorých rozvoj zaostáva. Pomoc v rámci EFRR sa realizuje najmä prostredníctvom operačných programov zahŕňajúcich veľký počet projektov.

IRR (vnútorná miera výnosnosti)

Miera, pri ktorej sa investícia stáva výnosnou.

—

Finančná IRR: miera výnosnosti vypočítaná len na základe súm určených na financovanie, ktoré priamo súvisia s projektom.

| — | Ekonomická IRR: miera výnosnosti vypočítaná aj s ohľadom na vonkajšie ekonomické vplyvy. |
| --- | --- |

—

Ekonomická IRR: miera výnosnosti vypočítaná aj s ohľadom na vonkajšie ekonomické vplyvy.

Kohézny fond

Nástroj na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti prostredníctvom financovania veľkých projektov v oblasti životného prostredia a dopravy v členských štátoch, ktorých HND je nižšie ako 90 % priemeru Spoločenstva. Pôvodne sa Kohézny fond implementoval v Španielsku, Grécku, Írsku a Portugalsku. Írsko už od 1. januára 2004 nie je oprávnené na získanie pomoci z tohto fondu. Nové členské štáty získali podporu z Kohézneho fondu dátumom svojho vstupu do Spoločenstva.

NPV (čistá súčasná hodnota)

Hodnota získaná indexovaním hodnoty hotovostnej bilancie projektu počas obdobia jeho životnosti. Touto metódou sa porovnávajú rozličné projekty.

Operačné programy

Dokumenty schválené Komisiou, ktoré tvorí ucelený súbor prioritných osí pozostávajúcich z viacročných opatrení. Priority sa môžu realizovať z jedného štrukturálneho fondu alebo z viacerých štrukturálnych fondov, prípadne prostredníctvom iných finančných nástrojov alebo EIB.

Programovacie obdobie

Viacročný rámec plánovania a uskutočňovania výdavkov v rámci štrukturálnych fondov.

Štrukturálne fondy

Finančné prostriedky Spoločenstva, ktoré sú určené na financovanie opatrení na zníženie rozdielov v rozvoji regiónov EÚ. EFRR je hlavným nástrojom financovania týchto opatrení.

Účinnosť

Meria pomer medzi dosiahnutými výsledkami a plánovanými cieľmi.

Účinok mŕtvej váhy

Účinok, ktorý je zjavný a dostavil by sa i pri neposkytnutí verejnej pomoci.

ZHRNUTIE

| I. | Koncept „veľkých projektov“ infraštruktúry a investícií do výroby sa v právnych predpisoch v zásade vymedzuje podľa množstva príslušných finančných prostriedkov. Vzhľadom na ekonomickú dôležitosť a potenciálny dosah týchto projektov sa na účely schvaľovania vykonávajú osobitné postupy preskúmania. Z rovnakých dôvodov je potrebné zbierať náležité informácie, aby sa dali posúdiť skutočné účinky oproti plánovaným (pozri body 1 – 8). |
| --- | --- |

I.

Koncept „veľkých projektov“ infraštruktúry a investícií do výroby sa v právnych predpisoch v zásade vymedzuje podľa množstva príslušných finančných prostriedkov. Vzhľadom na ekonomickú dôležitosť a potenciálny dosah týchto projektov sa na účely schvaľovania vykonávajú osobitné postupy preskúmania. Z rovnakých dôvodov je potrebné zbierať náležité informácie, aby sa dali posúdiť skutočné účinky oproti plánovaným (pozri body 1 – 8).

| II. | Dvor audítorov sa pri audite zameral na veľké projekty EFRR a podobne na projekty Kohézneho fondu z programovacieho obdobia rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006. Správa sa venuje dvom hlavným témam, ktorými sú proces prípravy, ktorý vedie k schváleniu veľkých projektov Komisiou, a proces vyhodnocovania, ktorý nasleduje po realizácii projektov (pozri body 9 – 13). |
| --- | --- |

II.

Dvor audítorov sa pri audite zameral na veľké projekty EFRR a podobne na projekty Kohézneho fondu z programovacieho obdobia rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006. Správa sa venuje dvom hlavným témam, ktorými sú proces prípravy, ktorý vedie k schváleniu veľkých projektov Komisiou, a proces vyhodnocovania, ktorý nasleduje po realizácii projektov (pozri body 9 – 13).

| III. | V obidvoch skúmaných obdobiach Dvor audítorov zistil viacero nedostatkov súvisiacich s preskúmaním, ktoré sa týkali predovšetkým výberu postupov na preskúmanie projektov a stanovenia miery spolufinancovania Spoločenstvom. V analýzach nákladov a výnosov predkladaných navrhovateľmi projektov na doloženie žiadostí o pomoc boli výrazné kvalitatívne rozdiely, čo platí i o používaní týchto analýz zo strany Komisie. Takéto zistenia vedú k pochybnostiam o skutočnej pridanej hodnote špecifického systému schvaľovania veľkých projektov (pozri body 14 – 34). |
| --- | --- |

III.

V obidvoch skúmaných obdobiach Dvor audítorov zistil viacero nedostatkov súvisiacich s preskúmaním, ktoré sa týkali predovšetkým výberu postupov na preskúmanie projektov a stanovenia miery spolufinancovania Spoločenstvom. V analýzach nákladov a výnosov predkladaných navrhovateľmi projektov na doloženie žiadostí o pomoc boli výrazné kvalitatívne rozdiely, čo platí i o používaní týchto analýz zo strany Komisie. Takéto zistenia vedú k pochybnostiam o skutočnej pridanej hodnote špecifického systému schvaľovania veľkých projektov (pozri body 14 – 34).

| IV. | Dvor audítorov Komisii odporúča, aby účinne aplikovala výkonnejšie postupy preskúmania, ktoré by vychádzali z nástrojov, ktoré sama vytvorila, v snahe zaistiť dôsledné používanie analýzy nákladov a výnosov najmä s ohľadom na poskytované informácie a aby pokračovala v snahe zohľadniť tie faktory, ktoré umožňujú meniť mieru účasti Spoločenstva (pozri bod 63). |
| --- | --- |

IV.

Dvor audítorov Komisii odporúča, aby účinne aplikovala výkonnejšie postupy preskúmania, ktoré by vychádzali z nástrojov, ktoré sama vytvorila, v snahe zaistiť dôsledné používanie analýzy nákladov a výnosov najmä s ohľadom na poskytované informácie a aby pokračovala v snahe zohľadniť tie faktory, ktoré umožňujú meniť mieru účasti Spoločenstva (pozri bod 63).

| V. | Následné hodnotenie veľkých projektov, ktoré Komisia v čase realizácie auditu mohla vykonať len v prípade veľkých projektov obdobia rokov 1994 – 1999, bolo výrazne poznačené tým, že neboli k dispozícii náležité a presné informácie o predbežných účinkoch a o monitorovaní. Za týchto okolností hodnotenia neposkytli informácie, ktoré by boli užitočné pre potreby rozhodovania v budúcom období s výnimkou jedného prípadu týkajúceho sa projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu. Pri hodnoteniach veľkých projektov EFRR obdobia rokov 2000 – 2006, ktoré sa ešte nevykonalo, bude možné vychádzať z prísnejších ustanovení právnych predpisov najmä v oblasti monitorovania. Uplatňovanie týchto predpisov v praxi sa však len začalo (pozri body 35 – 55). |
| --- | --- |

V.

Následné hodnotenie veľkých projektov, ktoré Komisia v čase realizácie auditu mohla vykonať len v prípade veľkých projektov obdobia rokov 1994 – 1999, bolo výrazne poznačené tým, že neboli k dispozícii náležité a presné informácie o predbežných účinkoch a o monitorovaní. Za týchto okolností hodnotenia neposkytli informácie, ktoré by boli užitočné pre potreby rozhodovania v budúcom období s výnimkou jedného prípadu týkajúceho sa projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu. Pri hodnoteniach veľkých projektov EFRR obdobia rokov 2000 – 2006, ktoré sa ešte nevykonalo, bude možné vychádzať z prísnejších ustanovení právnych predpisov najmä v oblasti monitorovania. Uplatňovanie týchto predpisov v praxi sa však len začalo (pozri body 35 – 55).

| VI. | Právne predpisy upravujúce štrukturálne fondy obdobia rokov 2007 – 2013 nestanovujú povinnosť Komisie vykonávať samostatné následné hodnotenie veľkých projektov. Dvor audítorov však odporúča, aby národné riadiace orgány a prijímatelia, pre ktorých sú informácie vyplývajúce z hodnotenia prospešné, hodnotili veľké projekty jednotlivo po ich realizácii so zreteľom na samotné ciele týchto projektov. Na tento účel musí Komisia zabezpečiť, aby žiadosti o pomoc obsahovali potrebné informácie o ukazovateľoch a východiskovej situácii a aby sa tieto informácie dôsledne monitorovali. Je potrebné, aby Komisia v súvislosti s informáciami vyplývajúcimi z tohto hodnotenia, ktoré sa jej predkladajú, analyzovala svoje požiadavky, aby mala k dispozícii náležité a spoľahlivé údaje o účinkoch veľkých projektov (pozri bod 64). |
| --- | --- |

VI.

Právne predpisy upravujúce štrukturálne fondy obdobia rokov 2007 – 2013 nestanovujú povinnosť Komisie vykonávať samostatné následné hodnotenie veľkých projektov. Dvor audítorov však odporúča, aby národné riadiace orgány a prijímatelia, pre ktorých sú informácie vyplývajúce z hodnotenia prospešné, hodnotili veľké projekty jednotlivo po ich realizácii so zreteľom na samotné ciele týchto projektov. Na tento účel musí Komisia zabezpečiť, aby žiadosti o pomoc obsahovali potrebné informácie o ukazovateľoch a východiskovej situácii a aby sa tieto informácie dôsledne monitorovali. Je potrebné, aby Komisia v súvislosti s informáciami vyplývajúcimi z tohto hodnotenia, ktoré sa jej predkladajú, analyzovala svoje požiadavky, aby mala k dispozícii náležité a spoľahlivé údaje o účinkoch veľkých projektov (pozri bod 64).

| VII. | Dvor audítorov vyzýva Komisiu, Európsky parlament a Radu, aby z dlhodobého hľadiska popremýšľali o úlohe osobitného schvaľovacieho režimu pre veľké projekty (pozri bod 65). |
| --- | --- |

VII.

Dvor audítorov vyzýva Komisiu, Európsky parlament a Radu, aby z dlhodobého hľadiska popremýšľali o úlohe osobitného schvaľovacieho režimu pre veľké projekty (pozri bod 65).

ÚVOD

Vymedzenie pojmov a rámec schvaľovania

| 1. | Pojem „veľké projekty“ je v podstate vymedzený v právnych predpisoch Spoločenstva upravujúcich EFRR (1) podľa finančnej dôležitosti projektov. |
| --- | --- |

1.

Pojem „veľké projekty“ je v podstate vymedzený v právnych predpisoch Spoločenstva upravujúcich EFRR (1) podľa finančnej dôležitosti projektov.

| 2. | V programovacom období rokov 1994 – 1999 sú „veľkými projektmi“ projekty, „ktorých celkové náklady brané do úvahy pri určovaní výšky pomoci Spoločenstva spravidla prevyšujú 25 mil. ECU pri investíciách do infraštruktúry a 15 mil. ECU pri investíciách do výroby“ (2). |
| --- | --- |

2.

V programovacom období rokov 1994 – 1999 sú „veľkými projektmi“ projekty, „ktorých celkové náklady brané do úvahy pri určovaní výšky pomoci Spoločenstva spravidla prevyšujú 25 mil. ECU pri investíciách do infraštruktúry a 15 mil. ECU pri investíciách do výroby“ (2).

| 3. | V programovacom období rokov 2000 – 2006 zahŕňa definícia „veľkých projektov“ projekty, „ktorých celkové náklady, brané do úvahy pri určovaní príspevku z fondov, prekračujú čiastku 50 miliónov EUR“ (3). K týmto projektom patrí aj ekonomicky nedeliteľný súhrn prác, ktoré plnia presné technické funkcie a ktoré majú jasne stanovené ciele. Podobne ako v predchádzajúcom období to môžu byť investície do infraštruktúry alebo investície do výroby (4). |
| --- | --- |

3.

V programovacom období rokov 2000 – 2006 zahŕňa definícia „veľkých projektov“ projekty, „ktorých celkové náklady, brané do úvahy pri určovaní príspevku z fondov, prekračujú čiastku 50 miliónov EUR“ (3). K týmto projektom patrí aj ekonomicky nedeliteľný súhrn prác, ktoré plnia presné technické funkcie a ktoré majú jasne stanovené ciele. Podobne ako v predchádzajúcom období to môžu byť investície do infraštruktúry alebo investície do výroby (4).

| 4. | V právnych predpisoch pre Kohézny fond sa, naopak, pre žiadne zo skúmaných období neuvádza definícia „veľkých projektov“ (5). Vzhľadom na to, že v krajinách podporovaných v rámci politiky súdržnosti sa podobné projekty v oblasti dopravnej infraštruktúry a životného prostredia môžu financovať buď z Kohézneho fondu, alebo z EFRR, pri audite sa analogicky skúmali aj niektoré projekty Kohézneho fondu vybrané na základe celkových nákladov podľa rovnakých kritérií ako veľké projekty v rámci EFRR. |
| --- | --- |

4.

V právnych predpisoch pre Kohézny fond sa, naopak, pre žiadne zo skúmaných období neuvádza definícia „veľkých projektov“ (5). Vzhľadom na to, že v krajinách podporovaných v rámci politiky súdržnosti sa podobné projekty v oblasti dopravnej infraštruktúry a životného prostredia môžu financovať buď z Kohézneho fondu, alebo z EFRR, pri audite sa analogicky skúmali aj niektoré projekty Kohézneho fondu vybrané na základe celkových nákladov podľa rovnakých kritérií ako veľké projekty v rámci EFRR.

| 5. | V súlade so schvaľovacím rámcom sa veľké projekty EFRR z obdobia rokov 1994 – 1999 mohli predkladať jednotlivo alebo v rámci operačného programu. Komisia bola v každom prípade informovaná o veľkých projektoch a zasielali sa jej doplňujúce informácie (6), no nemusela prijať žiadne formálne rozhodnutie o schválení týchto projektov. |
| --- | --- |

5.

V súlade so schvaľovacím rámcom sa veľké projekty EFRR z obdobia rokov 1994 – 1999 mohli predkladať jednotlivo alebo v rámci operačného programu. Komisia bola v každom prípade informovaná o veľkých projektoch a zasielali sa jej doplňujúce informácie (6), no nemusela prijať žiadne formálne rozhodnutie o schválení týchto projektov.

| 6. | Veľké projekty EFRR z obdobia rokov 2000 – 2006 sa stále financujú v rámci rozsiahlejšieho opatrenia pomoci (7). Podľa právnych predpisov Komisia tieto programy schvaľuje jednotlivo na rozdiel od ostatných projektov, ktoré sa schvaľujú len na úrovni orgánov členských štátov (8). |
| --- | --- |

6.

Veľké projekty EFRR z obdobia rokov 2000 – 2006 sa stále financujú v rámci rozsiahlejšieho opatrenia pomoci (7). Podľa právnych predpisov Komisia tieto programy schvaľuje jednotlivo na rozdiel od ostatných projektov, ktoré sa schvaľujú len na úrovni orgánov členských štátov (8).

| 7. | V obidvoch skúmaných obdobiach mohli byť v rámci Kohézneho fondu financované len samostatné projekty, pričom ku každému z nich bolo vydané osobitné rozhodnutie. |
| --- | --- |

7.

V obidvoch skúmaných obdobiach mohli byť v rámci Kohézneho fondu financované len samostatné projekty, pričom ku každému z nich bolo vydané osobitné rozhodnutie.

Tabuľka 1

Definícia „veľkých projektov“

| FONDY | Obdobie rokov 1994 – 1999 | Obdobie rokov 2000 – 2006 |
| --- | --- | --- |
| „Veľké projekty“ EFRR

  (projekty infraštruktúry a projekty investícií do výroby) | Celkové náklady vyššie ako:






  — | 25 mil. ECU na infraštruktúru |

FONDY

Obdobie rokov 1994 – 1999

Obdobie rokov 2000 – 2006

„Veľké projekty“ EFRR

(projekty infraštruktúry a projekty investícií do výroby)

Celkové náklady vyššie ako:

—

25 mil. ECU na infraštruktúru

| — | 15 mil. ECU na investície do výroby |
| --- | --- |

—

15 mil. ECU na investície do výroby

Celkové náklady vyššie ako:

50 mil. EUR na všetky typy projektov

Navyše:

ekonomická a technická nedeliteľnosť prác a jasne stanovené ciele

Samostatný projekt alebo projekt v rámci rozsiahlejšieho opatrenia pomoci

Projekt, ktorý vždy spadá do rozsiahlejšieho opatrenia pomoci

„Veľké projekty“ Kohézneho fondu

(projekty dopravnej infraštruktúry a životného prostredia)

Nie je vymedzené v právnych predpisoch

Na účely auditu celkové náklady vyššie ako 25 mil. ECU

Nie je vymedzené v právnych predpisoch

Na účely auditu celkové náklady vyššie ako 50 mil. EUR

Samostatný projekt

Samostatný projekt

Objem finančných prostriedkov

| 8. | V tabuľke 2 je zobrazená výška celkových nákladov na veľké projekty, na ktoré boli poskytnuté prostriedky z EFRR a Kohézneho fondu: |
| --- | --- |

8.

V tabuľke 2 je zobrazená výška celkových nákladov na veľké projekty, na ktoré boli poskytnuté prostriedky z EFRR a Kohézneho fondu:

Tabuľka 2

Celkové náklady na „veľké projekty“, na ktoré bola poskytnutá pomoc Spoločenstva

| | Obdobie rokov 1994 – 1999 | Obdobie rokov 2000 – 2006 |
| --- | --- | --- |
| mld. ECU | Počet projektov | mld. EUR | Počet projektov |
| VP EFRR | 36 | 676 | 48 | 279 |
| VP Kohézny fond | 12 | 147 | 23 | 154 |
| SPOLU | 48 | 823 | 71 | 437 |

Obdobie rokov 1994 – 1999

Obdobie rokov 2000 – 2006

mld. ECU

Počet projektov

mld. EUR

Počet projektov

VP EFRR

36

676

48

279

VP Kohézny fond

12

147

23

154

SPOLU

48

823

71

437

ROZSAH AUDITU A TEJTO SPRÁVY

| 9. | Vzhľadom na možný dosah jednotlivých projektov presahujúcich určitý finančný objem na regionálny rozvoj, podliehajú tieto projekty zložitejším postupom preskúmania než zvyčajne a prinajmenšom, počínajúc obdobím rokov 2000 – 2006, sa k nim vydáva samostatné schvaľovacie rozhodnutie. Z rovnakých dôvodov je nevyhnutné retrospektívne zhodnotiť skutočné účinky, ktoré vznikli vynaložením zdrojov, aby bolo možné usmerňovať koncepciu a výber projektov v ďalšom programovacom období. |
| --- | --- |

9.

Vzhľadom na možný dosah jednotlivých projektov presahujúcich určitý finančný objem na regionálny rozvoj, podliehajú tieto projekty zložitejším postupom preskúmania než zvyčajne a prinajmenšom, počínajúc obdobím rokov 2000 – 2006, sa k nim vydáva samostatné schvaľovacie rozhodnutie. Z rovnakých dôvodov je nevyhnutné retrospektívne zhodnotiť skutočné účinky, ktoré vznikli vynaložením zdrojov, aby bolo možné usmerňovať koncepciu a výber projektov v ďalšom programovacom období.

| 10. | Dvor audítorov preto hľadal odpovede na tieto dve otázky:






  — | Pripravuje Komisia financovanie veľkých projektov Spoločenstva náležitým spôsobom? |
| --- | --- | --- |

10.

Dvor audítorov preto hľadal odpovede na tieto dve otázky:

—

Pripravuje Komisia financovanie veľkých projektov Spoločenstva náležitým spôsobom?

| — | Prináša následné hodnotenie veľkých projektov výsledky, ktoré sú užitočné pri ďalšom rozhodovaní? |
| --- | --- |

—

Prináša následné hodnotenie veľkých projektov výsledky, ktoré sú užitočné pri ďalšom rozhodovaní?

| 11. | Dokladové kontroly a kontroly v členských štátoch sa týkali vzorky 20 ukončených veľkých projektov obdobia rokov 1994 – 1999 a vzorky 30 ukončených veľkých projektov obdobia rokov 2000 – 2006. Komisia okrem toho vykonala dokladovú kontrolu na vzorke 36 veľkých projektov obdobia rokov 2000 – 2006 (pozri prílohu I). |
| --- | --- |

11.

Dokladové kontroly a kontroly v členských štátoch sa týkali vzorky 20 ukončených veľkých projektov obdobia rokov 1994 – 1999 a vzorky 30 ukončených veľkých projektov obdobia rokov 2000 – 2006. Komisia okrem toho vykonala dokladovú kontrolu na vzorke 36 veľkých projektov obdobia rokov 2000 – 2006 (pozri prílohu I).

| 12. | Audit systému zriadeného na preskúmanie veľkých projektov sa týkal postupov Komisie používaných v obdobiach rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006. Boli označené zlepšenia, ktoré postupne nastali. Odporúčania v tejto časti pravdepodobne ovplyvnia implementáciu v období rokov 2007 – 2013, v ktorom sa pojem „veľké projekty“ vzťahuje na všetky štrukturálne fondy (9). |
| --- | --- |

12.

Audit systému zriadeného na preskúmanie veľkých projektov sa týkal postupov Komisie používaných v obdobiach rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006. Boli označené zlepšenia, ktoré postupne nastali. Odporúčania v tejto časti pravdepodobne ovplyvnia implementáciu v období rokov 2007 – 2013, v ktorom sa pojem „veľké projekty“ vzťahuje na všetky štrukturálne fondy (9).

| 13. | Z následných hodnotení sa mohli vziať do úvahy len hodnotenia projektov z obdobia rokov 1994 – 1999, pretože v čase konania auditu Dvora audítorov ešte neboli dokončené projekty z obdobia rokov 2000 – 2006, a následné hodnotenie teda ešte nebolo vykonané (10). Táto správa sa zaoberá aj otázkou, či v období rokov 2000 – 2006 možno očakávať nejaké zlepšenia. Pripomienky sformulované po ukončení auditu môžu ovplyvniť hodnotenia za obdobie rokov 2000 – 2006, ktoré ešte treba vypracovať, no najmä hodnotenia za práve začaté obdobie rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

13.

Z následných hodnotení sa mohli vziať do úvahy len hodnotenia projektov z obdobia rokov 1994 – 1999, pretože v čase konania auditu Dvora audítorov ešte neboli dokončené projekty z obdobia rokov 2000 – 2006, a následné hodnotenie teda ešte nebolo vykonané (10). Táto správa sa zaoberá aj otázkou, či v období rokov 2000 – 2006 možno očakávať nejaké zlepšenia. Pripomienky sformulované po ukončení auditu môžu ovplyvniť hodnotenia za obdobie rokov 2000 – 2006, ktoré ešte treba vypracovať, no najmä hodnotenia za práve začaté obdobie rokov 2007 – 2013.

PRIPRAVUJE KOMISIA FINANCOVANIE VEĽKÝCH PROJEKTOV SPOLOČENSTVA NÁLEŽITÝM SPÔSOBOM?

Rámec preskúmania a kritériá auditu

| 14. | Členské štáty sú zodpovedné za predkladanie veľkých projektov na spolufinancovanie Spoločenstva, ktoré realizujú v súlade s vlastnými postupmi a pravidlami preskúmania s ohľadom na priority stanovené v príslušných operačných programoch EFRR a Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

14.

Členské štáty sú zodpovedné za predkladanie veľkých projektov na spolufinancovanie Spoločenstva, ktoré realizujú v súlade s vlastnými postupmi a pravidlami preskúmania s ohľadom na priority stanovené v príslušných operačných programoch EFRR a Kohézneho fondu.

| 15. | K úlohám Komisie nepatrí vykonávať porovnávacie hodnotenia jednotlivých projektov členských štátov, keďže objem finančných prostriedkov pre každý členský štát sa stanovuje vopred v rámci prípravy na programovacie obdobie. Musí však preskúmať kvalitu projektov, ktoré bude financovať, t. j. či majú vybrané projekty potenciál priniesť výsledky v oblasti rozvoja regiónov, ako aj to, či je na ich realizáciu nevyhnutná finančná účasť Spoločenstva a či prináša skutočnú pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

15.

K úlohám Komisie nepatrí vykonávať porovnávacie hodnotenia jednotlivých projektov členských štátov, keďže objem finančných prostriedkov pre každý členský štát sa stanovuje vopred v rámci prípravy na programovacie obdobie. Musí však preskúmať kvalitu projektov, ktoré bude financovať, t. j. či majú vybrané projekty potenciál priniesť výsledky v oblasti rozvoja regiónov, ako aj to, či je na ich realizáciu nevyhnutná finančná účasť Spoločenstva a či prináša skutočnú pridanú hodnotu.

| 16. | Dvor audítorov skontroloval, ako Komisia vykonávala fázu preskúmania, pričom zhodnotil, že na schválenie platných projektov je potrebný:






  a) | spoločný rámec preskúmania žiadostí o pomoc, ktorým sa zabezpečí, aby bol projekt správne vypracovaný a obsahoval všetky informácie, ktoré môžu tvoriť základ rozhodnutia o poskytnutí finančných prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

16.

Dvor audítorov skontroloval, ako Komisia vykonávala fázu preskúmania, pričom zhodnotil, že na schválenie platných projektov je potrebný:

a)

spoločný rámec preskúmania žiadostí o pomoc, ktorým sa zabezpečí, aby bol projekt správne vypracovaný a obsahoval všetky informácie, ktoré môžu tvoriť základ rozhodnutia o poskytnutí finančných prostriedkov;

| b) | proces rozhodovania založený na osvedčených metódach, ktoré členské štáty a Komisia chápu a aplikujú podobným spôsobom; |
| --- | --- |

b)

proces rozhodovania založený na osvedčených metódach, ktoré členské štáty a Komisia chápu a aplikujú podobným spôsobom;

| c) | stanovenie finančnej pomoci Spoločenstva na základe pravidiel, ktoré umožňujú maximalizovať účinnosť verejnej pomoci. |
| --- | --- |

c)

stanovenie finančnej pomoci Spoločenstva na základe pravidiel, ktoré umožňujú maximalizovať účinnosť verejnej pomoci.

Preskúmanie projektov: metodický rámec bol vylepšený, ale je potrebné posilniť postupy

| 17. | Audit Dvora audítorov poukázal na to, že referenčné nástroje zavedené Komisiou sa postupom času vylepšili. Formuláre žiadostí o pomoc v prípade veľkých projektov EFRR a Kohézneho fondu za obdobie rokov 2000 – 2006 sú napriek tomu, že sú rozdielne, kompletnejšie a vhodnejšie ako formuláre používané v predchádzajúcom období. Rovnako príručka pre analýzu nákladov a výnosov (11), ktorú členským štátom poskytla Komisia, je po teoretickej stránke vylepšená a zároveň operatívnejšia (12). |
| --- | --- |

17.

Audit Dvora audítorov poukázal na to, že referenčné nástroje zavedené Komisiou sa postupom času vylepšili. Formuláre žiadostí o pomoc v prípade veľkých projektov EFRR a Kohézneho fondu za obdobie rokov 2000 – 2006 sú napriek tomu, že sú rozdielne, kompletnejšie a vhodnejšie ako formuláre používané v predchádzajúcom období. Rovnako príručka pre analýzu nákladov a výnosov (11), ktorú členským štátom poskytla Komisia, je po teoretickej stránke vylepšená a zároveň operatívnejšia (12).

| 18. | Kvalita preskúmania žiadostí však bola rôzna:






  — | vzhľadom na to, že preskúmaním sú poverené rozličné riadiace útvary (geografické jednotky Komisie hodnotia projekty ako celok a hodnotiace oddelenie hodnotí analýzy nákladov a výnosov), dlho neexistoval jednotný prístup napríklad vo forme kontrolného zoznamu. Okrem príručiek a manuálov postupov, ktoré sa týkali všeobecne projektov financovaných zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, boli súhrnné hodnotiace tabuľky (appraisal summary tables) a kontrolné zoznamy osobitne zamerané na veľké projekty vypracované až v roku 2003, |
| --- | --- | --- |

18.

Kvalita preskúmania žiadostí však bola rôzna:

—

vzhľadom na to, že preskúmaním sú poverené rozličné riadiace útvary (geografické jednotky Komisie hodnotia projekty ako celok a hodnotiace oddelenie hodnotí analýzy nákladov a výnosov), dlho neexistoval jednotný prístup napríklad vo forme kontrolného zoznamu. Okrem príručiek a manuálov postupov, ktoré sa týkali všeobecne projektov financovaných zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, boli súhrnné hodnotiace tabuľky (appraisal summary tables) a kontrolné zoznamy osobitne zamerané na veľké projekty vypracované až v roku 2003,

| — | konzultácia medzi jednotlivými oddeleniami niekedy vedie k odlišným názorom o vhodnosti a úrovni pomoci, avšak geografické jednotky poverené riadením im vždy nevenujú pozornosť a v spise neuvedú žiadne vysvetlenie. Rovnako sa stáva, že žiadosti o poskytnutie doplňujúcich informácií, ktoré zašlú iné než riadiace oddelenia, zostávajú bez ohlasu (pozri rámček 1), |
| --- | --- |

—

konzultácia medzi jednotlivými oddeleniami niekedy vedie k odlišným názorom o vhodnosti a úrovni pomoci, avšak geografické jednotky poverené riadením im vždy nevenujú pozornosť a v spise neuvedú žiadne vysvetlenie. Rovnako sa stáva, že žiadosti o poskytnutie doplňujúcich informácií, ktoré zašlú iné než riadiace oddelenia, zostávajú bez ohlasu (pozri rámček 1),

| — | v krajinách podporovaných v rámci politiky súdržnosti sa na prideľovanie veľkých projektov v oblasti dopravy a životného prostredia do EFRR alebo Kohézneho fondu neuplatňuje jasné pravidlo okrem pravidla, podľa ktorého sa z Kohézneho fondu prioritne financujú transeurópske siete v oblasti dopravy (TEN-T). Vzhľadom na to, že v prípade Kohézneho fondu sú na financovanie projektov stanovené vyššie stropy, objavili sa prípady, keď sa v podobných projektoch uplatnili rozličné výšky finančných príspevkov. Navyše projekty EFRR či Kohézneho fondu podliehajú inej právnej úprave, aj pokiaľ ide o následnú kontrolu a následné hodnotenie projektov (pozri rámček 2). |
| --- | --- |

—

v krajinách podporovaných v rámci politiky súdržnosti sa na prideľovanie veľkých projektov v oblasti dopravy a životného prostredia do EFRR alebo Kohézneho fondu neuplatňuje jasné pravidlo okrem pravidla, podľa ktorého sa z Kohézneho fondu prioritne financujú transeurópske siete v oblasti dopravy (TEN-T). Vzhľadom na to, že v prípade Kohézneho fondu sú na financovanie projektov stanovené vyššie stropy, objavili sa prípady, keď sa v podobných projektoch uplatnili rozličné výšky finančných príspevkov. Navyše projekty EFRR či Kohézneho fondu podliehajú inej právnej úprave, aj pokiaľ ide o následnú kontrolu a následné hodnotenie projektov (pozri rámček 2).

Rámček 1Jedno oddelenie Komisie upozornilo na veľkú investičnú výnosnosť výrobných projektov, ktoré preto nevyžadovali poskytnutie pomoci. Ďalšie oddelenie v prípade jedného projektu dopravnej infraštruktúry navrhlo znížiť požadovanú 60 % sadzbu pomoci, pretože sa projekt realizoval v najbohatšom štáte EÚ a orgány použili najnižšiu sadzbu určenú pre najchudobnejšie regióny. Túto sadzbu bolo potrebné znížiť aj v ďalšom projekte, ktorý mal veľmi dobrú návratnosť investícií. Navrhované zníženie sa napokon nerealizovalo ani v jednom z týchto projektov. Projekt výstavby metra bol po odmietnutí GR pre energetiku, ktoré výstavbu metra nepovažovalo za projekt dopravnej infraštruktúry, presunutý medzi environmentálne projekty financované z Kohézneho fondu napriek pripomienke GR pre životné prostredie, podľa ktorého by len 1 % až 3 % výnosov spojených s projektom mali environmentálny charakter.

Rámček 2V Grécku sa prideľujú projekty do EFRR alebo Kohézneho fondu podľa stupňa prípravy a plánovania projektov, ako aj podľa dostupnosti rozpočtových prostriedkov po porade s Komisiou. Vznikla preto trochu nelogická situácia, keď sa rozšírenie jedného veľkého projektu v oblasti dopravy v jednom projekte financovalo 66,3 % mierou z Kohézneho fondu a v druhom projekte z EFRR 50 % mierou v rámci jedného operačného programu.

| 19. | Proces preskúmania poznačili výrazné omeškania. Dvojmesačná lehota na schválenie žiadostí po ich prijatí Komisiou (13) sa zvyčajne nedodržiava. Priemerná lehota pri projektoch financovaných z EFRR a Kohézneho fondu, ktoré boli kontrolované na mieste, je 187 dní, pričom najrýchlejšie schválenie trvalo 46 dní a najpomalšie 1 001 dní. Tieto oneskorenia sú spôsobené tým, že Komisia musí vo väčšine veľkých projektov žiadať o poskytnutie doplňujúcich informácií predovšetkým v dôsledku nedostatočnej kvality štúdií o environmentálnom dosahu alebo chýbajúcich štúdií, ktoré sú v mnohých prípadoch povinné, a osobitných aspektov finančných a ekonomických analýz projektov (14). Spätná väzba od členských štátov je často veľmi pomalá. Tieto oneskorenia možno sčasti vysvetliť pretrvávajúcimi nedostatkami v oblasti riadenia projektov (pozri bod 17). |
| --- | --- |

19.

Proces preskúmania poznačili výrazné omeškania. Dvojmesačná lehota na schválenie žiadostí po ich prijatí Komisiou (13) sa zvyčajne nedodržiava. Priemerná lehota pri projektoch financovaných z EFRR a Kohézneho fondu, ktoré boli kontrolované na mieste, je 187 dní, pričom najrýchlejšie schválenie trvalo 46 dní a najpomalšie 1 001 dní. Tieto oneskorenia sú spôsobené tým, že Komisia musí vo väčšine veľkých projektov žiadať o poskytnutie doplňujúcich informácií predovšetkým v dôsledku nedostatočnej kvality štúdií o environmentálnom dosahu alebo chýbajúcich štúdií, ktoré sú v mnohých prípadoch povinné, a osobitných aspektov finančných a ekonomických analýz projektov (14). Spätná väzba od členských štátov je často veľmi pomalá. Tieto oneskorenia možno sčasti vysvetliť pretrvávajúcimi nedostatkami v oblasti riadenia projektov (pozri bod 17).

| 20. | Komisia bola pri schvaľovaní niektorých projektov príliš prispôsobivá:






  — | schválila projekty, ktoré neboli dostatočne pripravené, o čom svedčí prekročenie ich finančných rozpočtov a lehôt realizácie. Komisia ich však schválila aj v prípadoch, keď o tomto probléme vedela, |
| --- | --- | --- |

20.

Komisia bola pri schvaľovaní niektorých projektov príliš prispôsobivá:

—

schválila projekty, ktoré neboli dostatočne pripravené, o čom svedčí prekročenie ich finančných rozpočtov a lehôt realizácie. Komisia ich však schválila aj v prípadoch, keď o tomto probléme vedela,

| — | niektoré projekty zas v čase predloženia Komisii boli takmer ukončené. V prípade niektorých výrobných projektov boli projekty takmer dokončené pred dátumom zaslania žiadosti Komisii (hoci dátum zaslania predchádza dátum uzatvorenia účtov). Za týchto podmienok už nebolo možné projekt meniť a jedinou alternatívou Komisie bolo projekt buď prijať, alebo zamietnuť, |
| --- | --- |

—

niektoré projekty zas v čase predloženia Komisii boli takmer ukončené. V prípade niektorých výrobných projektov boli projekty takmer dokončené pred dátumom zaslania žiadosti Komisii (hoci dátum zaslania predchádza dátum uzatvorenia účtov). Za týchto podmienok už nebolo možné projekt meniť a jedinou alternatívou Komisie bolo projekt buď prijať, alebo zamietnuť,

| — | pri investíciách do výroby overovala uplatňovanie zásad na odôvodnenie verejnej pomoci len zriedkavo a skúmaniu kritérií zameraných na kompenzáciu trhových nedostatkov a nespolufinancovanie účinkov mŕtvej váhy neprikladala pri rozhodovaní o financovaní dôležitú úlohu, |
| --- | --- |

—

pri investíciách do výroby overovala uplatňovanie zásad na odôvodnenie verejnej pomoci len zriedkavo a skúmaniu kritérií zameraných na kompenzáciu trhových nedostatkov a nespolufinancovanie účinkov mŕtvej váhy neprikladala pri rozhodovaní o financovaní dôležitú úlohu,

| — | niektoré veľké projekty nespĺňajú kritérium, podľa ktorého veľký projekt pozostáva z ekonomicky nedeliteľného súhrnu prác, ktoré plnia presné technické funkcie a majú jasne stanovené ciele (pozri bod 3). Niektoré projekty EFRR schválené ako veľké projekty v skutočnosti pozostávali z viacerých samostatných projektov. Tento aspekt je významný s ohľadom na skutočnosť, že podanie žiadosti na veľký projekt vlastne umožňuje oneskorené uplatnenie „pravidla n + 2“ na obdobie preskúmania projektu, ktoré môže byť obzvlášť dlhé (15). |
| --- | --- |

—

niektoré veľké projekty nespĺňajú kritérium, podľa ktorého veľký projekt pozostáva z ekonomicky nedeliteľného súhrnu prác, ktoré plnia presné technické funkcie a majú jasne stanovené ciele (pozri bod 3). Niektoré projekty EFRR schválené ako veľké projekty v skutočnosti pozostávali z viacerých samostatných projektov. Tento aspekt je významný s ohľadom na skutočnosť, že podanie žiadosti na veľký projekt vlastne umožňuje oneskorené uplatnenie „pravidla n + 2“ na obdobie preskúmania projektu, ktoré môže byť obzvlášť dlhé (15).

Analýza nákladov a výnosov: nerovnomerná kvalita žiadostí

| 21. | Hlavným nástrojom Komisie pri rozhodovaní o poskytnutí či neposkytnutí financovania Spoločenstvom je analýza nákladov a výnosov, ktorá sa v súlade s právnymi predpismi používa na podporu žiadostí o pomoc. Uspokojivé používanie tejto analýzy je rozhodujúcim faktorom na posúdenie kvality predkladaných projektov. Cieľom analýzy je porovnať vynaložené zdroje so sociálno-ekonomickými výhodami, ktoré môže navrhované opatrenie v strednodobom horizonte priniesť (16). Komisia môže požadovať prehodnotenie alebo rozpracovanie predloženej analýzy na podporu žiadosti alebo sama zhodnotiť projekt a v prípade potreby požiadať o stanovisko nezávislých odborníkov alebo o pomoc EIB. |
| --- | --- |

21.

Hlavným nástrojom Komisie pri rozhodovaní o poskytnutí či neposkytnutí financovania Spoločenstvom je analýza nákladov a výnosov, ktorá sa v súlade s právnymi predpismi používa na podporu žiadostí o pomoc. Uspokojivé používanie tejto analýzy je rozhodujúcim faktorom na posúdenie kvality predkladaných projektov. Cieľom analýzy je porovnať vynaložené zdroje so sociálno-ekonomickými výhodami, ktoré môže navrhované opatrenie v strednodobom horizonte priniesť (16). Komisia môže požadovať prehodnotenie alebo rozpracovanie predloženej analýzy na podporu žiadosti alebo sama zhodnotiť projekt a v prípade potreby požiadať o stanovisko nezávislých odborníkov alebo o pomoc EIB.

| 22. | Napriek tomu, že Komisia vydala príručku pre analýzu nákladov a výnosov veľkých projektov (pozri bod 17), zistili sa veľké rozdiely v kvalite finančných a ekonomických analýz predkladaných navrhovateľmi projektov. |
| --- | --- |

22.

Napriek tomu, že Komisia vydala príručku pre analýzu nákladov a výnosov veľkých projektov (pozri bod 17), zistili sa veľké rozdiely v kvalite finančných a ekonomických analýz predkladaných navrhovateľmi projektov.

| 23. | V tomto ohľade nie je prístup Komisie jednoznačný. V niektorých prípadoch akceptuje veľa nedostatkov a schvaľuje projekty bez toho, aby požadovala predloženie doplňujúcich informácií, zatiaľ čo v iných prípadoch blokuje schválenie projektov, kým nedostane dôležité údaje finančnej analýzy. |
| --- | --- |

23.

V tomto ohľade nie je prístup Komisie jednoznačný. V niektorých prípadoch akceptuje veľa nedostatkov a schvaľuje projekty bez toho, aby požadovala predloženie doplňujúcich informácií, zatiaľ čo v iných prípadoch blokuje schválenie projektov, kým nedostane dôležité údaje finančnej analýzy.

| 24. | Audit Dvora audítorov umožnil odhaliť tieto nedostatky či nezrovnalosti, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú hodnotenie projektov:






  — | nedostatočné informácie na posúdenie opodstatnenosti vykonanej analýzy: pri niektorých projektoch sa vo finančných a ekonomických analýzach uvádza len suma investícií a nákladov a výnosov bez podrobného rozpisu týchto údajov; v iných projektoch sa uvádzajú len výsledky analýz, |
| --- | --- | --- |

24.

Audit Dvora audítorov umožnil odhaliť tieto nedostatky či nezrovnalosti, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú hodnotenie projektov:

—

nedostatočné informácie na posúdenie opodstatnenosti vykonanej analýzy: pri niektorých projektoch sa vo finančných a ekonomických analýzach uvádza len suma investícií a nákladov a výnosov bez podrobného rozpisu týchto údajov; v iných projektoch sa uvádzajú len výsledky analýz,

| — | chýbajúce prvky: niekedy chýba ekonomická analýza alebo pomer cena-výnos; analýzy rizika a analýzy citlivosti sú často obsahovo nekompletné; nie sú určené sadzby a časové výhľady (pozri prílohu II); priame vplyvy na životné prostredie sú jednoducho opísané či spomenuté bez toho, aby mali pridelenú určitú finančnú hodnotu alebo aspoň čiastkovú hodnotu; v prípade niektorých veľkých projektov dopravnej infraštruktúry, ktoré sú súčasťou rozsiahlejších projektov, sa neposkytuje stanovisko ku globálnemu projektu, hoci je to potrebné na posúdenie tej časti, ktorá je navrhnutá na spolufinancovanie (pozri rámček 3); pri veľkých priemyselných projektoch sa len zriedkavo vyčísľujú ukazovatele výsledkov a dosahu s výnimkou zamestnanosti (priame a nepriame vytváranie pracovných miest, udržiavanie zamestnanosti), |
| --- | --- |

—

chýbajúce prvky: niekedy chýba ekonomická analýza alebo pomer cena-výnos; analýzy rizika a analýzy citlivosti sú často obsahovo nekompletné; nie sú určené sadzby a časové výhľady (pozri prílohu II); priame vplyvy na životné prostredie sú jednoducho opísané či spomenuté bez toho, aby mali pridelenú určitú finančnú hodnotu alebo aspoň čiastkovú hodnotu; v prípade niektorých veľkých projektov dopravnej infraštruktúry, ktoré sú súčasťou rozsiahlejších projektov, sa neposkytuje stanovisko ku globálnemu projektu, hoci je to potrebné na posúdenie tej časti, ktorá je navrhnutá na spolufinancovanie (pozri rámček 3); pri veľkých priemyselných projektoch sa len zriedkavo vyčísľujú ukazovatele výsledkov a dosahu s výnimkou zamestnanosti (priame a nepriame vytváranie pracovných miest, udržiavanie zamestnanosti),

| — | vzájomne nezlučiteľné alebo chybné postupy: dokonca i v rámci rovnakého členského štátu sa používajú rôzne miery finančnej a hospodárskej obnovy v prípade verejnej infraštruktúry a investícií do výroby (pozri prílohu II); niekedy nie je jasné, či výpočty miery výnosnosti zahŕňali alebo nezahŕňali aj dotáciu; pri výpočte finančnej IRR a NPV sa berú do úvahy odpisy, čo je v rozpore so zásadami všeobecne prijatej finančnej analýzy; napokon predložené finančné a ekonomické IRR a NPV boli v prípade významnej časti preskúmaných investícií do výroby rovnaké. |
| --- | --- |

—

vzájomne nezlučiteľné alebo chybné postupy: dokonca i v rámci rovnakého členského štátu sa používajú rôzne miery finančnej a hospodárskej obnovy v prípade verejnej infraštruktúry a investícií do výroby (pozri prílohu II); niekedy nie je jasné, či výpočty miery výnosnosti zahŕňali alebo nezahŕňali aj dotáciu; pri výpočte finančnej IRR a NPV sa berú do úvahy odpisy, čo je v rozpore so zásadami všeobecne prijatej finančnej analýzy; napokon predložené finančné a ekonomické IRR a NPV boli v prípade významnej časti preskúmaných investícií do výroby rovnaké.

Rámček 3V prípade výstavby cezhraničného tunela podal žiadosť v rámci veľkých projektov jeden z dvoch členských štátoch. Na posúdenie príslušnej časti žiadateľského členského štátu by bol užitočný celkový pohľad na projekt tunela. To isté platí pre cezhraničné diaľnice. Pri národných diaľniciach alebo železniciach sa pravidelne stáva, že ekonomická analýza sa robí po častiach, z ktorých každá predstavuje jeden veľký projekt, bez toho, aby sa vykonala celková ekonomická analýza.

Kvalita analýz je vo všeobecnosti nižšia pri veľkých výrobných projektoch.

| 25. | Komisia zakaždým nevykonávala účinnú analýzu nákladov a výnosov projektov vo fáze preskúmania, na čo poukazuje nízka kvalita analýz, ktoré sú súčasťou žiadostí o pomoc. Definitívne zamietnutie projektov v prípade investícií do infraštruktúry alebo investícií do výroby je za týchto podmienok veľmi zriedkavé; rovnako sú zriedkavé i žiadosti o prepracovanie projektov po preskúmaní Komisiou. |
| --- | --- |

25.

Komisia zakaždým nevykonávala účinnú analýzu nákladov a výnosov projektov vo fáze preskúmania, na čo poukazuje nízka kvalita analýz, ktoré sú súčasťou žiadostí o pomoc. Definitívne zamietnutie projektov v prípade investícií do infraštruktúry alebo investícií do výroby je za týchto podmienok veľmi zriedkavé; rovnako sú zriedkavé i žiadosti o prepracovanie projektov po preskúmaní Komisiou.

Stanovenie finančnej pomoci Spoločenstva: rozdielny výklad používania kritérií

| 26. | Cieľom preskúmania, ktoré vykonáva Komisia, je aj „potvrdiť alebo zmeniť mieru účasti Spoločenstva“ (17). Preto bol vytvorený nástroj efektívneho prerozdeľovania pomoci, ktorý zabezpečí, aby financovaný projekt získal dostatok zdrojov na realizáciu a aby príjemcovi nebola poskytnutá neoprávnená výhoda. Ešte dôležitejšie je to v prípadoch, keď sú príjemcami súkromné spoločnosti, pretože financovanie Spoločenstva môže narušiť trhové podmienky. |
| --- | --- |

26.

Cieľom preskúmania, ktoré vykonáva Komisia, je aj „potvrdiť alebo zmeniť mieru účasti Spoločenstva“ (17). Preto bol vytvorený nástroj efektívneho prerozdeľovania pomoci, ktorý zabezpečí, aby financovaný projekt získal dostatok zdrojov na realizáciu a aby príjemcovi nebola poskytnutá neoprávnená výhoda. Ešte dôležitejšie je to v prípadoch, keď sú príjemcami súkromné spoločnosti, pretože financovanie Spoločenstva môže narušiť trhové podmienky.

| 27. | Pomoc Spoločenstva podlieha určitým stropom vyplývajúcim z právnych predpisov. Najnižšie stropy sú stanovené pre investície do infraštruktúry, ktoré vytvárajú značné čisté príjmy, a pre investície do podnikov (18). Okrem toho sa musia dodržiavať pravidlá Spoločenstva i stropy v oblasti štátnej pomoci. |
| --- | --- |

27.

Pomoc Spoločenstva podlieha určitým stropom vyplývajúcim z právnych predpisov. Najnižšie stropy sú stanovené pre investície do infraštruktúry, ktoré vytvárajú značné čisté príjmy, a pre investície do podnikov (18). Okrem toho sa musia dodržiavať pravidlá Spoločenstva i stropy v oblasti štátnej pomoci.

| 28. | V rámci daných stropov je jediným presným faktorom, ktorý Komisia použila na určenie výšky pomoci Spoločenstva, pomer finančnej medzery (financing gap), ktorý sa uplatňuje len pri projektoch infraštruktúry generujúcich príjmy. Počíta sa pri ňom tá časť diskontovaných počiatočných investičných nákladov, ktorá nezahŕňa čistú súčasnú hodnotu prevádzkových výnosov (vrátane zostatkovej hodnoty) (19). Týmto výpočtom dostaneme maximálnu výšku verejnej pomoci. Komisia v roku 2003 zaviedla upravenú metódu výpočtu pre veľké projekty týkajúce sa hygieny a nakladania s tuhým odpadom (20) v snahe zohľadniť výnosy z investícií a nepenalizovať konečných príjemcov, ktorí dôsledne dodržiavajú zásadu „znečisťovateľ platí“ (21). |
| --- | --- |

28.

V rámci daných stropov je jediným presným faktorom, ktorý Komisia použila na určenie výšky pomoci Spoločenstva, pomer finančnej medzery (financing gap), ktorý sa uplatňuje len pri projektoch infraštruktúry generujúcich príjmy. Počíta sa pri ňom tá časť diskontovaných počiatočných investičných nákladov, ktorá nezahŕňa čistú súčasnú hodnotu prevádzkových výnosov (vrátane zostatkovej hodnoty) (19). Týmto výpočtom dostaneme maximálnu výšku verejnej pomoci. Komisia v roku 2003 zaviedla upravenú metódu výpočtu pre veľké projekty týkajúce sa hygieny a nakladania s tuhým odpadom (20) v snahe zohľadniť výnosy z investícií a nepenalizovať konečných príjemcov, ktorí dôsledne dodržiavajú zásadu „znečisťovateľ platí“ (21).

| 29. | V niektorých prípadoch, ktoré preskúmal Dvor audítorov, viedlo uplatnenie zásady „finančnej medzery“ buď k stanoveniu príliš vysokej miery financovania Spoločenstvom, alebo k pochybnosti o správnom uplatnení tejto zásady. |
| --- | --- |

29.

V niektorých prípadoch, ktoré preskúmal Dvor audítorov, viedlo uplatnenie zásady „finančnej medzery“ buď k stanoveniu príliš vysokej miery financovania Spoločenstvom, alebo k pochybnosti o správnom uplatnení tejto zásady.

| 30. | Okrem metódy finančnej medzery sa v pokynoch neuvádzajú žiadne iné faktory, ktoré je potrebné brať do úvahy na zmenu miery financovania Spoločenstvom, čo vysvetľuje aj niektoré názorové rozdiely počas procesu medziodborových konzultácií (pozri bod 18). Ak nie sú vopred stanovené kritériá, výška pomoci sa upravuje náhodným spôsobom a nemožno overiť, či sa dôsledne dodržiava. |
| --- | --- |

30.

Okrem metódy finančnej medzery sa v pokynoch neuvádzajú žiadne iné faktory, ktoré je potrebné brať do úvahy na zmenu miery financovania Spoločenstvom, čo vysvetľuje aj niektoré názorové rozdiely počas procesu medziodborových konzultácií (pozri bod 18). Ak nie sú vopred stanovené kritériá, výška pomoci sa upravuje náhodným spôsobom a nemožno overiť, či sa dôsledne dodržiava.

| 31. | Audit Dvora audítorov poukázal na to, že v oblasti investícií do verejnej infraštruktúry, ktoré negenerujú príjmy, sa sociálno-ekonomické aspekty (faktory vyplývajúce z kontextu, akými je stupeň industrializácie regiónu alebo relatívnej prosperity) nezohľadňovali na účely zníženia miery financovania. Rovnaký postup sa týkal aj kritérií, akými je doplnkovosť s ostatnými opatreniami Spoločenstva. Komisia nespochybnila ani spôsob financovania prezentovaný navrhovateľom projektu. |
| --- | --- |

31.

Audit Dvora audítorov poukázal na to, že v oblasti investícií do verejnej infraštruktúry, ktoré negenerujú príjmy, sa sociálno-ekonomické aspekty (faktory vyplývajúce z kontextu, akými je stupeň industrializácie regiónu alebo relatívnej prosperity) nezohľadňovali na účely zníženia miery financovania. Rovnaký postup sa týkal aj kritérií, akými je doplnkovosť s ostatnými opatreniami Spoločenstva. Komisia nespochybnila ani spôsob financovania prezentovaný navrhovateľom projektu.

| 32. | Preskúmaním projektov investícií do výroby sa zistilo, že metóda stanovenia pomoci je pomerne automatická:






  — | vo väčšine prípadov je pridelená tá istá miera financovania ako miera, ktorá sa požadovala, |
| --- | --- | --- |

32.

Preskúmaním projektov investícií do výroby sa zistilo, že metóda stanovenia pomoci je pomerne automatická:

—

vo väčšine prípadov je pridelená tá istá miera financovania ako miera, ktorá sa požadovala,

| — | finančná analýza nákladov a výnosov (uskutočňuje sa prostredníctvom finančnej IRR a finančnej NPV a prostredníctvom analýzy rizika a analýzy citlivosti) sa pri úprave výšky pomoci nebrala do úvahy. Veľmi rentabilné projekty s významnými finančnými IRR mali vysokú mieru spolufinancovania, hoci niektoré oddelenia Komisie zdôrazňovali účinok mŕtvej váhy týchto pomocí. Medzi tieto oddelenia však nepatrilo geografické oddelenie poverené preskúmaním. Audit poukázal na to, že v niektorých prípadoch sa skutočne po realizácii projektu dostavili účinky mŕtvej váhy (pozri rámček 4), |
| --- | --- |

—

finančná analýza nákladov a výnosov (uskutočňuje sa prostredníctvom finančnej IRR a finančnej NPV a prostredníctvom analýzy rizika a analýzy citlivosti) sa pri úprave výšky pomoci nebrala do úvahy. Veľmi rentabilné projekty s významnými finančnými IRR mali vysokú mieru spolufinancovania, hoci niektoré oddelenia Komisie zdôrazňovali účinok mŕtvej váhy týchto pomocí. Medzi tieto oddelenia však nepatrilo geografické oddelenie poverené preskúmaním. Audit poukázal na to, že v niektorých prípadoch sa skutočne po realizácii projektu dostavili účinky mŕtvej váhy (pozri rámček 4),

| — | v rozmedzí ustanovených stropov a maximálnych hodnôt určených podľa pravidiel pre oblasť štátnej pomoci sa pri stanovení výšky pomoci spravidla nezohľadňovali sociálno-ekonomické ukazovatele, napr. pridaná hodnota, vytváranie alebo udržiavanie pracovných miest, pákové efekty. Správny postup sa napriek tomu zistil v prípade investícií do výroby v Španielsku, kde príslušné vnútroštátne orgány pri určovaní sadzby vychádzali aj z nefinančných kritérií a mieru spolufinancovania počítali podľa zamestnanosti, využívania prírodných zdrojov v regióne, pridanej hodnoty (t. j. prostredníctvom zvyšovania produktivity), inovatívneho charakteru technológie a potenciálu dynamickosti, |
| --- | --- |

—

v rozmedzí ustanovených stropov a maximálnych hodnôt určených podľa pravidiel pre oblasť štátnej pomoci sa pri stanovení výšky pomoci spravidla nezohľadňovali sociálno-ekonomické ukazovatele, napr. pridaná hodnota, vytváranie alebo udržiavanie pracovných miest, pákové efekty. Správny postup sa napriek tomu zistil v prípade investícií do výroby v Španielsku, kde príslušné vnútroštátne orgány pri určovaní sadzby vychádzali aj z nefinančných kritérií a mieru spolufinancovania počítali podľa zamestnanosti, využívania prírodných zdrojov v regióne, pridanej hodnoty (t. j. prostredníctvom zvyšovania produktivity), inovatívneho charakteru technológie a potenciálu dynamickosti,

| — | oddelenia Komisie nepreskúmali možnosť poskytnutia pôžičiek namiesto grantov. Napriek tomu sa o pôžičkách malo uvažovať najmä v súvislosti s investíciami do výroby, ktoré majú vysoké finančné IRR, alebo s podnikmi s dobrými finančnými ukazovateľmi. Pri stanovovaní výšky pomoci sa spravidla nezohľadňujú také aspekty ako finančná situácia podniku alebo trhové podmienky. |
| --- | --- |

—

oddelenia Komisie nepreskúmali možnosť poskytnutia pôžičiek namiesto grantov. Napriek tomu sa o pôžičkách malo uvažovať najmä v súvislosti s investíciami do výroby, ktoré majú vysoké finančné IRR, alebo s podnikmi s dobrými finančnými ukazovateľmi. Pri stanovovaní výšky pomoci sa spravidla nezohľadňujú také aspekty ako finančná situácia podniku alebo trhové podmienky.

Rámček 4Projekt jednej spoločnosti produkujúcej veľké zisky by bol výnosný aj bez poskytnutia pomoci Spoločenstva. To isté platí aj pre iný priemyselný výrobný projekt, kde príslušná spoločnosť prakticky nemala na európskom trhu konkurenciu. V niektorých prípadoch by dotácie na projekty s priaznivými IRR mohli byť odôvodnené účinkami lokalizácie. Spolufinancovaná investícia v rámci jedného veľkého projektu inej spoločnosti, ktorá mala v tom čase významný podiel na svetovom trhu s rozličnými výrobkami, sa realizovala v lokalite spoločnosti v regióne cieľa 1 a dotácie Spoločenstva zohrávali dôležitú úlohu pri výbere tejto lokality.

| 33. | Komisia vie o týchto nedostatkoch. Na konci roku 2004 sa pokúsila o zlepšenie, ktorého cieľom bolo upraviť mieru financovania Spoločenstvom podľa príslušných kritérií. Výsledkom bolo stanovenie orientačných sadzieb pomoci posudzovaných podľa obvykle očakávanej výnosnosti odvetví, ktorá sa počítala na základe vnútorných sadzieb finančnej výnosnosti na vzorke 200 veľkých projektov infraštruktúry a výrobných projektov. Tento nástroj je užitočný, aj keď má ešte veľké nedostatky. V každom prípade na preskúmanie spisov bolo už prineskoro. |
| --- | --- |

33.

Komisia vie o týchto nedostatkoch. Na konci roku 2004 sa pokúsila o zlepšenie, ktorého cieľom bolo upraviť mieru financovania Spoločenstvom podľa príslušných kritérií. Výsledkom bolo stanovenie orientačných sadzieb pomoci posudzovaných podľa obvykle očakávanej výnosnosti odvetví, ktorá sa počítala na základe vnútorných sadzieb finančnej výnosnosti na vzorke 200 veľkých projektov infraštruktúry a výrobných projektov. Tento nástroj je užitočný, aj keď má ešte veľké nedostatky. V každom prípade na preskúmanie spisov bolo už prineskoro.

| 34. | V nových pokynoch vydaných v roku 2006 (22) sa navrhuje zaradiť do výpočtu finančnej medzery prvky, ktoré nie sú čisto finančné, ako je existencia verejno-súkromného partnerstva a rovnosť (t. j. relatívna prosperita príslušného regiónu). Rieši sa v nich aj spôsob kombinovania dotácií a pôžičiek v závislosti od obvykle očakávanej výnosnosti odvetví. Hoci zohľadnenie prvkov vyplývajúcich z daného kontextu je len čiastočné, tieto zlepšenia sú v súlade so širším a objektívnejším rámcom rozlišovania výšky pomoci, ktorý vyzdvihuje aj táto správa. Je preto dôležité, aby sa tieto zlepšenia v rozhodnutiach o financovaní v novom období uplatňovali jasným a prehľadným spôsobom. |
| --- | --- |

34.

V nových pokynoch vydaných v roku 2006 (22) sa navrhuje zaradiť do výpočtu finančnej medzery prvky, ktoré nie sú čisto finančné, ako je existencia verejno-súkromného partnerstva a rovnosť (t. j. relatívna prosperita príslušného regiónu). Rieši sa v nich aj spôsob kombinovania dotácií a pôžičiek v závislosti od obvykle očakávanej výnosnosti odvetví. Hoci zohľadnenie prvkov vyplývajúcich z daného kontextu je len čiastočné, tieto zlepšenia sú v súlade so širším a objektívnejším rámcom rozlišovania výšky pomoci, ktorý vyzdvihuje aj táto správa. Je preto dôležité, aby sa tieto zlepšenia v rozhodnutiach o financovaní v novom období uplatňovali jasným a prehľadným spôsobom.

PRINÁŠA NÁSLEDNÉ HODNOTENIE VEĽKÝCH PROJEKTOV VÝSLEDKY, KTORÉ SÚ UŽITOČNÉ PRI ĎALŠOM ROZHODOVANÍ?

Rámec preskúmania a kritériá auditu

| 35. | Všeobecným cieľom hodnotenia projektu po jeho realizácii je podať správu o použití prostriedkov a o efektívnosti a účinnosti uskutočneného opatrenia. Hodnotenie zaujíma predovšetkým politických činiteľov, riadiace orgány a príjemcov. Je nevyhnutné, aby sa z tohto hodnotenia dali vyvodiť ponaučenia o nutnosti prijatia doplnkových alebo nápravných opatrení v budúcnosti. Výsledky hodnotenia poskytujú informácie o účinkoch vytvorených projektom a slúžia aj na kvantifikáciu cieľov budúcich projektov. |
| --- | --- |

35.

Všeobecným cieľom hodnotenia projektu po jeho realizácii je podať správu o použití prostriedkov a o efektívnosti a účinnosti uskutočneného opatrenia. Hodnotenie zaujíma predovšetkým politických činiteľov, riadiace orgány a príjemcov. Je nevyhnutné, aby sa z tohto hodnotenia dali vyvodiť ponaučenia o nutnosti prijatia doplnkových alebo nápravných opatrení v budúcnosti. Výsledky hodnotenia poskytujú informácie o účinkoch vytvorených projektom a slúžia aj na kvantifikáciu cieľov budúcich projektov.

| 36. | Podľa právnych predpisov upravujúcich štrukturálne fondy podliehajú opatrenia pomoci Spoločenstva určitému druhu hodnotenia, ktoré sa nazýva „následné hodnotenie“ a vykonáva ho Komisia v spolupráci s členskými štátmi (23). Keďže veľký projekt EFRR predkladaný mimo operačného programu sa považuje za opatrenie pomoci, v zásade podlieha následnému hodnoteniu. Na veľké projekty začlenené do opatrení pomoci sa výslovne nevzťahujú žiadne právne požiadavky (24). |
| --- | --- |

36.

Podľa právnych predpisov upravujúcich štrukturálne fondy podliehajú opatrenia pomoci Spoločenstva určitému druhu hodnotenia, ktoré sa nazýva „následné hodnotenie“ a vykonáva ho Komisia v spolupráci s členskými štátmi (23). Keďže veľký projekt EFRR predkladaný mimo operačného programu sa považuje za opatrenie pomoci, v zásade podlieha následnému hodnoteniu. Na veľké projekty začlenené do opatrení pomoci sa výslovne nevzťahujú žiadne právne požiadavky (24).

| 37. | Následné hodnotenie v rámci Kohézneho fondu je, naopak, výslovne stanovené (25). |
| --- | --- |

37.

Následné hodnotenie v rámci Kohézneho fondu je, naopak, výslovne stanovené (25).

| 38. | Základné údaje používané pri následných hodnoteniach zbierajú hlavne členské štáty prostredníctvom monitorovacieho systému. V období rokov 1994 – 1999 sa monitorovali len projekty Kohézneho fondu, ku ktorým sa vypracúvali výročné správy o vykonávaní, monitorovanie sa v prípade štrukturálnych fondov vykonávalo v súlade s predpismi na vyššej úrovni [opatrenia, priority, operačné programy, rámce pomoci Spoločenstva (26)]. |
| --- | --- |

38.

Základné údaje používané pri následných hodnoteniach zbierajú hlavne členské štáty prostredníctvom monitorovacieho systému. V období rokov 1994 – 1999 sa monitorovali len projekty Kohézneho fondu, ku ktorým sa vypracúvali výročné správy o vykonávaní, monitorovanie sa v prípade štrukturálnych fondov vykonávalo v súlade s predpismi na vyššej úrovni [opatrenia, priority, operačné programy, rámce pomoci Spoločenstva (26)].

| 39. | Dvor audítorov preskúmal hodnotiacu fázu, pričom bral do úvahy, že:






  a) | hodnotenie veľkých projektov musí byť užitočné, aby bolo možné usmerňovať realizáciu budúcich projektov. Tieto hodnotenia sú v prvom rade určené vnútroštátnym orgánom a príjemcom, pretože im môžu poskytnúť informácie umožňujúce posilniť efektívnosť a účinnosť opatrení pomoci na mieste; |
| --- | --- | --- |

39.

Dvor audítorov preskúmal hodnotiacu fázu, pričom bral do úvahy, že:

a)

hodnotenie veľkých projektov musí byť užitočné, aby bolo možné usmerňovať realizáciu budúcich projektov. Tieto hodnotenia sú v prvom rade určené vnútroštátnym orgánom a príjemcom, pretože im môžu poskytnúť informácie umožňujúce posilniť efektívnosť a účinnosť opatrení pomoci na mieste;

| b) | od začiatku musia byť stanovené nástroje na monitorovanie realizácie projektov a porovnanie ich výstupov; |
| --- | --- |

b)

od začiatku musia byť stanovené nástroje na monitorovanie realizácie projektov a porovnanie ich výstupov;

| c) | je potrebné zbierať informácie, aby sa mohli využívať zavedené nástroje. |
| --- | --- |

c)

je potrebné zbierať informácie, aby sa mohli využívať zavedené nástroje.

Niekoľko rozsiahlych hodnotení a veľmi málo samostatných hodnotení veľkých projektov

| 40. | Členské štáty vykonávajú následné hodnotenia veľkých projektov len zriedkavo (27). Z dvadsiatich dokončených projektov, ktoré Dvor audítorov skontroloval, bol vyhodnotený len jeden projekt (pozri rámček 5). Príjemcovia, riadiace orgány i externé orgány (univerzity, výskumné strediská) môžu samozrejme vykonávať odvetvové štúdie, ktoré sa vzťahujú na veľké projekty, ako napríklad prístavný sektor a automobilové odvetvie. Tieto štúdie však nie sú priamo zamerané na projekty a nemajú povahu následných hodnotení. Navyše niekedy sa neposielajú oddeleniam povereným riadením prostriedkov Spoločenstva.

  Rámček 5Len k jednému projektu zo vzorky vybranej Dvorom audítorov bolo vypracované samostatné následné hodnotenie. Makroekonomický dosah však bol vyhodnotený na základe iných faktorov, než sú pôvodne stanovené faktory v predbežnom hodnotení na podporu žiadosti. Tento dosah teda nebolo možné porovnať s odhadovaným dosahom. Okrem toho nebola prepočítaná predpokladaná finančná výnosnosť. |
| --- | --- |

40.

Členské štáty vykonávajú následné hodnotenia veľkých projektov len zriedkavo (27). Z dvadsiatich dokončených projektov, ktoré Dvor audítorov skontroloval, bol vyhodnotený len jeden projekt (pozri rámček 5). Príjemcovia, riadiace orgány i externé orgány (univerzity, výskumné strediská) môžu samozrejme vykonávať odvetvové štúdie, ktoré sa vzťahujú na veľké projekty, ako napríklad prístavný sektor a automobilové odvetvie. Tieto štúdie však nie sú priamo zamerané na projekty a nemajú povahu následných hodnotení. Navyše niekedy sa neposielajú oddeleniam povereným riadením prostriedkov Spoločenstva.

Rámček 5Len k jednému projektu zo vzorky vybranej Dvorom audítorov bolo vypracované samostatné následné hodnotenie. Makroekonomický dosah však bol vyhodnotený na základe iných faktorov, než sú pôvodne stanovené faktory v predbežnom hodnotení na podporu žiadosti. Tento dosah teda nebolo možné porovnať s odhadovaným dosahom. Okrem toho nebola prepočítaná predpokladaná finančná výnosnosť.

| 41. | Hodnotenia na úrovni Komisie, ktoré sa osobitne zameriavajú na veľké projekty z obdobia rokov 1994 – 1999, alebo hodnotenia, ktoré sa ich v jednom či viacerých ohľadoch týkajú, majú rozličné ciele a metódy. Hodnotenia sa v súčasnosti vypracúvajú len pre projekty z obdobia 1994 – 1999 (pozri bod 13). Národné riadiace orgány ani príjemcovia ich s výnimkou jedného orgánu nepoužili [pozri písmeno d)]. Ide o:






  a) | tematické hodnotenie o dosahu štrukturálnych fondov na dopravnú infraštruktúru, ktoré sa zakladá hlavne na stratégiách podľa jednotlivých krajín a spôsobu dopravy na úrovni programov. Toto hodnotenie obsahuje len málo informácií o efektívnosti, účinnosti a dosahu jednotlivých projektov; |
| --- | --- | --- |

41.

Hodnotenia na úrovni Komisie, ktoré sa osobitne zameriavajú na veľké projekty z obdobia rokov 1994 – 1999, alebo hodnotenia, ktoré sa ich v jednom či viacerých ohľadoch týkajú, majú rozličné ciele a metódy. Hodnotenia sa v súčasnosti vypracúvajú len pre projekty z obdobia 1994 – 1999 (pozri bod 13). Národné riadiace orgány ani príjemcovia ich s výnimkou jedného orgánu nepoužili [pozri písmeno d)]. Ide o:

a)

tematické hodnotenie o dosahu štrukturálnych fondov na dopravnú infraštruktúru, ktoré sa zakladá hlavne na stratégiách podľa jednotlivých krajín a spôsobu dopravy na úrovni programov. Toto hodnotenie obsahuje len málo informácií o efektívnosti, účinnosti a dosahu jednotlivých projektov;

| b) | následné hodnotenie cieľa 1, ktorého súčasťou bolo preskúmanie 60 veľkých projektov EFRR a Kohézneho fondu. Pri tomto hodnotení dostal prednosť širokospektrálny prístup, ktorý zahŕňal posúdenie primeranosti stratégie, účinnosti, efektívnosti, dosahu, riadiacich a implementačných systémov a pridanej hodnoty Spoločenstva. Z pohľadu určitých aspektov efektívnosti sa však skúmalo len niekoľko veľkých projektov; |
| --- | --- |

b)

následné hodnotenie cieľa 1, ktorého súčasťou bolo preskúmanie 60 veľkých projektov EFRR a Kohézneho fondu. Pri tomto hodnotení dostal prednosť širokospektrálny prístup, ktorý zahŕňal posúdenie primeranosti stratégie, účinnosti, efektívnosti, dosahu, riadiacich a implementačných systémov a pridanej hodnoty Spoločenstva. Z pohľadu určitých aspektov efektívnosti sa však skúmalo len niekoľko veľkých projektov;

| c) | hodnotenie makroekonomického dosahu samostatných projektov Kohézneho fondu pomocou špeciálne upravených makroekonomických modelov (len toto hodnotenie sa zaoberalo makroekonomickým dosahom). Skutočné účinky projektov neboli preskúmané, pretože sa použili len údaje z predbežnej analýzy nákladov a výnosov (28); |
| --- | --- |

c)

hodnotenie makroekonomického dosahu samostatných projektov Kohézneho fondu pomocou špeciálne upravených makroekonomických modelov (len toto hodnotenie sa zaoberalo makroekonomickým dosahom). Skutočné účinky projektov neboli preskúmané, pretože sa použili len údaje z predbežnej analýzy nákladov a výnosov (28);

| d) | následné hodnotenie (29) na vzorke 200 projektov Kohézneho fondu. Pri hodnotení sa brala do úvahy náležitosť postupov strategického plánovania, navrhovania a výberu projektov a hodnotili sa aj riadiace a implementačné systémy a účinnosť a efektívnosť. Z hľadiska sociálno-ekonomického dosahu bola neskôr podrobnejšie preskúmaná podskupina 60 projektov. Príručka pre analýzu nákladov a výnosov bola východiskom na výpočet vnútornej miery ekonomickej výnosnosti. Odporúčania vyplývajúce z tejto štúdie boli prediskutované medzi príslušnými členskými štátmi a stali sa podkladom pre metodické spresnenia. |
| --- | --- |

d)

následné hodnotenie (29) na vzorke 200 projektov Kohézneho fondu. Pri hodnotení sa brala do úvahy náležitosť postupov strategického plánovania, navrhovania a výberu projektov a hodnotili sa aj riadiace a implementačné systémy a účinnosť a efektívnosť. Z hľadiska sociálno-ekonomického dosahu bola neskôr podrobnejšie preskúmaná podskupina 60 projektov. Príručka pre analýzu nákladov a výnosov bola východiskom na výpočet vnútornej miery ekonomickej výnosnosti. Odporúčania vyplývajúce z tejto štúdie boli prediskutované medzi príslušnými členskými štátmi a stali sa podkladom pre metodické spresnenia.

Aspekty komplikujúce následné hodnotenia veľkých projektov...

| 42. | Dvor audítorov viackrát poukázal (30) na nedostatky hodnoteného obdobia rokov 1994 – 1999, ktoré vznikli najmä v dôsledku chýbajúcich údajov či nespoľahlivosti údajov, ktoré boli k dispozícii. Dvor audítorov vo svojich správach vyzval Komisiu aby preskúmala možnosť zberu informácií o samostatných projektoch, bez čoho sa používané metodiky javia ako veľmi teoretické alebo nepoužiteľné. Audit veľkých projektov z rovnakého obdobia tieto zistenia potvrdil. |
| --- | --- |

42.

Dvor audítorov viackrát poukázal (30) na nedostatky hodnoteného obdobia rokov 1994 – 1999, ktoré vznikli najmä v dôsledku chýbajúcich údajov či nespoľahlivosti údajov, ktoré boli k dispozícii. Dvor audítorov vo svojich správach vyzval Komisiu aby preskúmala možnosť zberu informácií o samostatných projektoch, bez čoho sa používané metodiky javia ako veľmi teoretické alebo nepoužiteľné. Audit veľkých projektov z rovnakého obdobia tieto zistenia potvrdil.

... Nekompletné žiadosti o pomoc...

| 43. | Následné hodnotenie veľkých projektov najprv poznačili chýbajúce informácie v žiadostiach o pomoc. Na túto skutočnosť poukazujú štúdie k veľkým projektom aj audit Dvora audítorov. |
| --- | --- |

43.

Následné hodnotenie veľkých projektov najprv poznačili chýbajúce informácie v žiadostiach o pomoc. Na túto skutočnosť poukazujú štúdie k veľkým projektom aj audit Dvora audítorov.

| 44. | V jednej zo zrealizovaných štúdií sa predovšetkým uvádza, že:






  a) | ciele projektov neboli zakaždým vyčíslené; |
| --- | --- | --- |

44.

V jednej zo zrealizovaných štúdií sa predovšetkým uvádza, že:

a)

ciele projektov neboli zakaždým vyčíslené;

| b) | v analýze nákladov a výnosov sa nevyčíslili výhody, ktoré sa ťažko odhadujú (najmä environmentálne výhody), alebo sa brali do úvahy pre výpočet predbežnej vnútornej miery ekonomickej výnosnosti bez toho, aby k nim boli predložené náležité konkrétne informácie alebo odôvodnenia. V mnohých prípadoch sa očakávané výsledky nevyčíslili; |
| --- | --- |

b)

v analýze nákladov a výnosov sa nevyčíslili výhody, ktoré sa ťažko odhadujú (najmä environmentálne výhody), alebo sa brali do úvahy pre výpočet predbežnej vnútornej miery ekonomickej výnosnosti bez toho, aby k nim boli predložené náležité konkrétne informácie alebo odôvodnenia. V mnohých prípadoch sa očakávané výsledky nevyčíslili;

| c) | rozdiel medzi trvalými a dočasnými pracovnými miestami sa nerobil systematicky. Nevysvetlili sa metodické hypotézy k predbežnému odhadu dosahu na zamestnanosť alebo sa použili odlišné metodiky. |
| --- | --- |

c)

rozdiel medzi trvalými a dočasnými pracovnými miestami sa nerobil systematicky. Nevysvetlili sa metodické hypotézy k predbežnému odhadu dosahu na zamestnanosť alebo sa použili odlišné metodiky.

| 45. | Okrem nedostatočnej povahy analýz nákladov a výnosov, ktorá už bola zdôraznená v predchádzajúcej časti (pozri body 21 – 25), audit Dvora audítorov potvrdil nedostatky zistené v predchádzajúcich správach, predovšetkým:






  a) | chýbajúce, nedostatočné alebo nenáležité ukazovatele; |
| --- | --- | --- |

45.

Okrem nedostatočnej povahy analýz nákladov a výnosov, ktorá už bola zdôraznená v predchádzajúcej časti (pozri body 21 – 25), audit Dvora audítorov potvrdil nedostatky zistené v predchádzajúcich správach, predovšetkým:

a)

chýbajúce, nedostatočné alebo nenáležité ukazovatele;

| b) | chýbajúce spoľahlivé informácie o východiskovej situácii, t. j. situácii pred realizáciou projektu. |
| --- | --- |

b)

chýbajúce spoľahlivé informácie o východiskovej situácii, t. j. situácii pred realizáciou projektu.

| 46. | Keďže tieto prvky sú potrebné na vyhodnotenie opatrení pomoci, zistené nedostatky zdržiavajú následné hodnotenia. |
| --- | --- |

46.

Keďže tieto prvky sú potrebné na vyhodnotenie opatrení pomoci, zistené nedostatky zdržiavajú následné hodnotenia.

... Nedostatočné monitorovanie

| 47. | Z vykonaných štúdií a auditu Dvora audítorov vyplýva, že monitorovaním sa nezabezpečil zber náležitých údajov na účely hodnotenia dokonca ani v prípadoch, keď sa hodnotenie vykonávalo na úrovni projektov. |
| --- | --- |

47.

Z vykonaných štúdií a auditu Dvora audítorov vyplýva, že monitorovaním sa nezabezpečil zber náležitých údajov na účely hodnotenia dokonca ani v prípadoch, keď sa hodnotenie vykonávalo na úrovni projektov.

| 48. | Zistenia uvedené v jednej zrealizovanej štúdii sú takéto:






  a) | štatistický zber údajov o používaní dopravných infraštruktúr sa nezameriaval na ekonomické ukazovatele tohto používania, akým je zníženie cestovných nákladov; |
| --- | --- | --- |

48.

Zistenia uvedené v jednej zrealizovanej štúdii sú takéto:

a)

štatistický zber údajov o používaní dopravných infraštruktúr sa nezameriaval na ekonomické ukazovatele tohto používania, akým je zníženie cestovných nákladov;

| b) | na základe analýz jednotkových nákladov nebolo možné porovnať projekty podľa orientačných bodov; |
| --- | --- |

b)

na základe analýz jednotkových nákladov nebolo možné porovnať projekty podľa orientačných bodov;

| c) | informácie o vytvorených príjmoch a o použití zásady, podľa ktorej platí znečisťovateľ, boli v niektorých prípadoch nedostatočné; |
| --- | --- |

c)

informácie o vytvorených príjmoch a o použití zásady, podľa ktorej platí znečisťovateľ, boli v niektorých prípadoch nedostatočné;

| d) | následné prepočítanie vnútornej miery ekonomickej výnosnosti komplikuje skutočnosť, že nie sú k dispozícii informácie o skutočných výsledkoch. Mnohokrát bolo nutné vychádzať z hypotéz a v prípade, že neobsahovali protichodné informácie, z informácií z predbežného hodnotenia; |
| --- | --- |

d)

následné prepočítanie vnútornej miery ekonomickej výnosnosti komplikuje skutočnosť, že nie sú k dispozícii informácie o skutočných výsledkoch. Mnohokrát bolo nutné vychádzať z hypotéz a v prípade, že neobsahovali protichodné informácie, z informácií z predbežného hodnotenia;

| e) | niekedy neboli k dispozícii informácie o nepriamych vytvorených pracovných miestach a stálych pracovných miestach alebo tieto informácie neboli dostatočne kvalitné. |
| --- | --- |

e)

niekedy neboli k dispozícii informácie o nepriamych vytvorených pracovných miestach a stálych pracovných miestach alebo tieto informácie neboli dostatočne kvalitné.

| 49. | Audit Dvora audítorov zameraný na veľké projekty v období rokov 1994 – 1999 poukázal i na nedostatky v monitorovaní:






  a) | monitorovanie v prípade investícií do infraštruktúr bolo až na jeden projekt zamerané na technicky ľahko monitorovateľné účinky: tvorba priamych pracovných miest, preprava tovarov a cestujúcich, počet spojov, predané pozemky, počet postelí na tisíc obyvateľov. Monitorovanie sa vôbec netýkalo ostatných priamych účinkov, ktoré sú náročnejšie na monitorovanie (spotreba benzínu, pohodlie, environmentálne účinky, kvalita zdravotnej starostlivosti), ani nepriamych účinkov a dlhodobejších účinkov (produktivita, vytváranie spoločností a pracovných miest, ceny atď.). Okrem toho príjemca použil na výpočet odhadovanej ekonomickej výnosnosti (napríklad cestnej infraštruktúry: časové úspory, zníženie dopravných nákladov, zníženie nehodovosti, dosah na vytvorený dopravný prúd a na ďalšiu prepravu...) také aspekty, ktoré sa zväčša nepovažovali za ukazovatele, ktoré je potrebné monitorovať; |
| --- | --- | --- |

49.

Audit Dvora audítorov zameraný na veľké projekty v období rokov 1994 – 1999 poukázal i na nedostatky v monitorovaní:

a)

monitorovanie v prípade investícií do infraštruktúr bolo až na jeden projekt zamerané na technicky ľahko monitorovateľné účinky: tvorba priamych pracovných miest, preprava tovarov a cestujúcich, počet spojov, predané pozemky, počet postelí na tisíc obyvateľov. Monitorovanie sa vôbec netýkalo ostatných priamych účinkov, ktoré sú náročnejšie na monitorovanie (spotreba benzínu, pohodlie, environmentálne účinky, kvalita zdravotnej starostlivosti), ani nepriamych účinkov a dlhodobejších účinkov (produktivita, vytváranie spoločností a pracovných miest, ceny atď.). Okrem toho príjemca použil na výpočet odhadovanej ekonomickej výnosnosti (napríklad cestnej infraštruktúry: časové úspory, zníženie dopravných nákladov, zníženie nehodovosti, dosah na vytvorený dopravný prúd a na ďalšiu prepravu...) také aspekty, ktoré sa zväčša nepovažovali za ukazovatele, ktoré je potrebné monitorovať;

| b) | pri investíciách do výroby sa monitorovanie týkalo len fyzických a finančných hľadísk investovania a všeobecne tvorby priamych pracovných miest, keďže záverečné správy vypracované na účely konečnej platby museli spĺňať zmluvné požiadavky na platby. Riadiace orgány spravidla nemajú k dispozícii informácie o takých javoch, akými sú vytváranie spoločností a nepriamych pracovných miest, rast produktivity alebo životné prostredie. |
| --- | --- |

b)

pri investíciách do výroby sa monitorovanie týkalo len fyzických a finančných hľadísk investovania a všeobecne tvorby priamych pracovných miest, keďže záverečné správy vypracované na účely konečnej platby museli spĺňať zmluvné požiadavky na platby. Riadiace orgány spravidla nemajú k dispozícii informácie o takých javoch, akými sú vytváranie spoločností a nepriamych pracovných miest, rast produktivity alebo životné prostredie.

Hodnotenia za obdobie rokov 2000 – 2006, pri ktorých existuje riziko nedostatkov

| 50. | V právnych predpisoch upravujúcich EFRR sa stanovuje povinnosť, aby výročné správy o vykonávaní opatrení pomoci pre veľké projekty v období rokov 2000 – 2006 obsahovali samostatnú kapitolu o dosiahnutom pokroku a financovaní opatrení. Okrem toho finančné ukazovatele a ukazovatele pokroku musia byť navrhnuté tak, aby sa informácie o veľkých projektoch uvádzali samostatne (31). |
| --- | --- |

50.

V právnych predpisoch upravujúcich EFRR sa stanovuje povinnosť, aby výročné správy o vykonávaní opatrení pomoci pre veľké projekty v období rokov 2000 – 2006 obsahovali samostatnú kapitolu o dosiahnutom pokroku a financovaní opatrení. Okrem toho finančné ukazovatele a ukazovatele pokroku musia byť navrhnuté tak, aby sa informácie o veľkých projektoch uvádzali samostatne (31).

| 51. | Aj keď výročné správy o vykonávaní obsahujú kapitolu o veľkých projektoch, v týchto kapitolách sa veľakrát uvádza len jednoduchý opis projektov bez spresnenia fyzického napredovania či samostatných ukazovateľov výsledku a dosahu. |
| --- | --- |

51.

Aj keď výročné správy o vykonávaní obsahujú kapitolu o veľkých projektoch, v týchto kapitolách sa veľakrát uvádza len jednoduchý opis projektov bez spresnenia fyzického napredovania či samostatných ukazovateľov výsledku a dosahu.

| 52. | Podobne ani prioritné osi či opatrenia týkajúce sa veľkých projektoch vždy neobsahujú ukazovatele určené pre veľké projekty alebo ukazovatele na úrovni prioritných osí a opatrení nie sú v súlade s ukazovateľmi pre veľké projekty. |
| --- | --- |

52.

Podobne ani prioritné osi či opatrenia týkajúce sa veľkých projektoch vždy neobsahujú ukazovatele určené pre veľké projekty alebo ukazovatele na úrovni prioritných osí a opatrení nie sú v súlade s ukazovateľmi pre veľké projekty.

| 53. | Niektoré veľké projekty sú doložené náležitým zoznamom ukazovateľov o realizácii, výsledkoch a dosahu, zatiaľ čo iné projekty buď nemajú žiadny ukazovateľ, alebo majú len ukazovatele fyzickej a finančnej realizácie. |
| --- | --- |

53.

Niektoré veľké projekty sú doložené náležitým zoznamom ukazovateľov o realizácii, výsledkoch a dosahu, zatiaľ čo iné projekty buď nemajú žiadny ukazovateľ, alebo majú len ukazovatele fyzickej a finančnej realizácie.

| 54. | Niekedy neexistuje jasná spojitosť medzi všeobecnými cieľmi, špecifickými cieľmi a plánovanými ukazovateľmi; pri niektorých cieľoch nie sú ukazovatele vôbec určené. Rovnako sa nezhodujú ani ukazovatele zavedené pre podobné projekty, no spolufinancované z EFRR a Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

54.

Niekedy neexistuje jasná spojitosť medzi všeobecnými cieľmi, špecifickými cieľmi a plánovanými ukazovateľmi; pri niektorých cieľoch nie sú ukazovatele vôbec určené. Rovnako sa nezhodujú ani ukazovatele zavedené pre podobné projekty, no spolufinancované z EFRR a Kohézneho fondu.

| 55. | Vykonávanie budúcich následných hodnotení bude z rovnakého dôvodu ako v minulom období poznačené nedostatkami v oblasti monitorovania a ukazovateľov. Určiť prínos veľkých projektov pre všeobecnejšie ciele regionálneho rozvoja bude teda veľmi ťažké. |
| --- | --- |

55.

Vykonávanie budúcich následných hodnotení bude z rovnakého dôvodu ako v minulom období poznačené nedostatkami v oblasti monitorovania a ukazovateľov. Určiť prínos veľkých projektov pre všeobecnejšie ciele regionálneho rozvoja bude teda veľmi ťažké.

NOVÉ PRÁVNE PREDPISY NA OBDOBIE ROKOV 2007 – 2013

| 56. | Nové rámcové nariadenie na obdobie rokov 2007 – 2013 (32), ktoré sa týka EFRR a Kohézneho fondu, prináša zlepšenia pre veľké projekty:






  a) | znovu sa vymedzuje koncept (33) a rovnaký prístup k EFRR a Kohéznemu fondu; |
| --- | --- | --- |

56.

Nové rámcové nariadenie na obdobie rokov 2007 – 2013 (32), ktoré sa týka EFRR a Kohézneho fondu, prináša zlepšenia pre veľké projekty:

a)

znovu sa vymedzuje koncept (33) a rovnaký prístup k EFRR a Kohéznemu fondu;

| b) | spresňujú sa informácie, ktoré predkladajú členské štáty, predovšetkým musí byť jasne odôvodnená verejná účasť na financovaní; |
| --- | --- |

b)

spresňujú sa informácie, ktoré predkladajú členské štáty, predovšetkým musí byť jasne odôvodnená verejná účasť na financovaní;

| c) | obsahuje jasnejšiu definíciu projektov generujúcich príjmy a spôsob spracovania týchto projektov; |
| --- | --- |

c)

obsahuje jasnejšiu definíciu projektov generujúcich príjmy a spôsob spracovania týchto projektov;

| d) | výročná správa a záverečná správa o vykonávaní musia poskytovať jasný obraz o dosiahnutom pokroku a financovaní veľkých projektov. |
| --- | --- |

d)

výročná správa a záverečná správa o vykonávaní musia poskytovať jasný obraz o dosiahnutom pokroku a financovaní veľkých projektov.

| 57. | Okrem toho Komisia v roku 2006 vydala pokyny k príprave veľkých projektov nového obdobia, ktoré prinášajú viaceré zlepšenia (pozri bod 34). |
| --- | --- |

57.

Okrem toho Komisia v roku 2006 vydala pokyny k príprave veľkých projektov nového obdobia, ktoré prinášajú viaceré zlepšenia (pozri bod 34).

| 58. | Podľa právnych predpisov následné hodnotenia vykonáva Komisia len na úrovni programov. V prípade EFRR a Kohézneho fondu nie je stanovené samostatné hodnotenie veľkých projektov. |
| --- | --- |

58.

Podľa právnych predpisov následné hodnotenia vykonáva Komisia len na úrovni programov. V prípade EFRR a Kohézneho fondu nie je stanovené samostatné hodnotenie veľkých projektov.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

Závery

| 59. | V procese preskúmania veľkých projektov sa vyskytujú viaceré nedostatky:






  a) | kvalita preskúmania projektov bola odlišná. Až v roku 2003 mali riadiace orgány k dispozícii spoločný prístup (pozri body 17 až 20); |
| --- | --- | --- |

59.

V procese preskúmania veľkých projektov sa vyskytujú viaceré nedostatky:

a)

kvalita preskúmania projektov bola odlišná. Až v roku 2003 mali riadiace orgány k dispozícii spoločný prístup (pozri body 17 až 20);

| b) | Komisia tolerovala veľa nedostatkov. V kvalite finančných a sociálno-ekonomických analýz predkladaných na podporu projektov sú veľké nezrovnalosti. Nižšiu kvalitu predkladaných analýz majú predovšetkým projekty investícií do výroby. Následkom toho sa veľké projekty schvaľujú, aj keď na základe získaných informácií ich nie je možné dostatočne vyhodnotiť (pozri body 21 až 25); |
| --- | --- |

b)

Komisia tolerovala veľa nedostatkov. V kvalite finančných a sociálno-ekonomických analýz predkladaných na podporu projektov sú veľké nezrovnalosti. Nižšiu kvalitu predkladaných analýz majú predovšetkým projekty investícií do výroby. Následkom toho sa veľké projekty schvaľujú, aj keď na základe získaných informácií ich nie je možné dostatočne vyhodnotiť (pozri body 21 až 25);

| c) | napriek zlepšeniam, ktoré vykonala Komisia, nie sú faktory používané na úpravu výšky spolufinancovania ešte dostatočne presne vymedzené. Pri investíciách do výroby sa nepreskúmala možnosť poskytnutia pôžičky namiesto grantu (pozri body 26 až 34). |
| --- | --- |

c)

napriek zlepšeniam, ktoré vykonala Komisia, nie sú faktory používané na úpravu výšky spolufinancovania ešte dostatočne presne vymedzené. Pri investíciách do výroby sa nepreskúmala možnosť poskytnutia pôžičky namiesto grantu (pozri body 26 až 34).

| 60. | So zreteľom na tieto skutočnosti Dvor audítorov vyjadruje pochybnosti o skutočnej pridanej hodnote procesu schvaľovania veľkých projektov Komisiou. Schvaľovanie je ťažkopádne a nevedie k odmietnutiu nekvalitných projektov či k úprave opatrení pomoci. Zároveň nezaručuje ani náležitú prípravu ďalšieho hodnotenia. Nedostatky zistené v procese preskúmania majú skutočne negatívny vplyv na postup následného hodnotenia. |
| --- | --- |

60.

So zreteľom na tieto skutočnosti Dvor audítorov vyjadruje pochybnosti o skutočnej pridanej hodnote procesu schvaľovania veľkých projektov Komisiou. Schvaľovanie je ťažkopádne a nevedie k odmietnutiu nekvalitných projektov či k úprave opatrení pomoci. Zároveň nezaručuje ani náležitú prípravu ďalšieho hodnotenia. Nedostatky zistené v procese preskúmania majú skutočne negatívny vplyv na postup následného hodnotenia.

| 61. | Zistili sa nedostatky aj vo vykonávaní následných hodnotení:






  a) | samostatné následné hodnotenia sa takmer nevykonávajú na podnet členských štátov. Na úrovni Komisie neexistoval súhrnný prístup k následnému hodnoteniu veľkých projektov. Vykonané hodnotenia mali veľmi odlišné ciele a metódy (pozri body 40 a 41); |
| --- | --- | --- |

61.

Zistili sa nedostatky aj vo vykonávaní následných hodnotení:

a)

samostatné následné hodnotenia sa takmer nevykonávajú na podnet členských štátov. Na úrovni Komisie neexistoval súhrnný prístup k následnému hodnoteniu veľkých projektov. Vykonané hodnotenia mali veľmi odlišné ciele a metódy (pozri body 40 a 41);

| b) | následné hodnotenie veľkých projektov obdobia rokov 1994 – 1999 poznačili výrazné nedostatky v žiadostiach o pomoc predovšetkým z hľadiska odhadovaných účinkov, ukazovateľov a východiskovej situácie. Pre tieto nedostatky nebolo možné posúdiť skutočné účinky opatrení pomoci a vziať si z nich ponaučenia pre budúce rozhodnutia (pozri body 43 až 46); |
| --- | --- |

b)

následné hodnotenie veľkých projektov obdobia rokov 1994 – 1999 poznačili výrazné nedostatky v žiadostiach o pomoc predovšetkým z hľadiska odhadovaných účinkov, ukazovateľov a východiskovej situácie. Pre tieto nedostatky nebolo možné posúdiť skutočné účinky opatrení pomoci a vziať si z nich ponaučenia pre budúce rozhodnutia (pozri body 43 až 46);

| c) | spôsob, akým sa uskutočnilo monitorovanie tohto obdobia, nebol veľmi priaznivý pre ďalšie hodnotenia a na viaceré hľadiská sa neprihliadalo (pozri body 47 až 49). |
| --- | --- |

c)

spôsob, akým sa uskutočnilo monitorovanie tohto obdobia, nebol veľmi priaznivý pre ďalšie hodnotenia a na viaceré hľadiská sa neprihliadalo (pozri body 47 až 49).

| 62. | V roku 2003 Komisia prijala opatrenia so zreteľom na nedostatky zistené po vykonaní následného hodnotenia obdobia rokov 1994 – 1999. Schválenie a monitorovanie veľkých projektov z obdobia rokov 2000 – 2006 sa však výrazne nezlepšilo a existuje riziko, že následné hodnotenie tohto obdobia, ktoré sa len uskutoční, bude ohrozené (pozri body 50 až 55). |
| --- | --- |

62.

V roku 2003 Komisia prijala opatrenia so zreteľom na nedostatky zistené po vykonaní následného hodnotenia obdobia rokov 1994 – 1999. Schválenie a monitorovanie veľkých projektov z obdobia rokov 2000 – 2006 sa však výrazne nezlepšilo a existuje riziko, že následné hodnotenie tohto obdobia, ktoré sa len uskutoční, bude ohrozené (pozri body 50 až 55).

Odporúčania

| 63. | Podľa právnej úpravy Spoločenstva na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia schvaľuje pridelenie pomoci Spoločenstva na každý veľký projekt. V snahe predísť tomu, aby sa rozhodnutia o financovaní nestali len administratívnym úkonom, ktorým by sa nijako nedala ovplyvniť kvalita prijatých projektov, Komisia by mala:






  a) | účinne uplatňovať výkonnejšie postupy preskúmania založené na nástrojoch, ktoré sama vypracovala; |
| --- | --- | --- |

63.

Podľa právnej úpravy Spoločenstva na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia schvaľuje pridelenie pomoci Spoločenstva na každý veľký projekt. V snahe predísť tomu, aby sa rozhodnutia o financovaní nestali len administratívnym úkonom, ktorým by sa nijako nedala ovplyvniť kvalita prijatých projektov, Komisia by mala:

a)

účinne uplatňovať výkonnejšie postupy preskúmania založené na nástrojoch, ktoré sama vypracovala;

| b) | dbať na to, aby sa analýza nákladov a výnosov striktne používala predovšetkým v súvislosti s informáciami, ktoré umožňujú overiť spoľahlivosť použitých hypotéz; |
| --- | --- |

b)

dbať na to, aby sa analýza nákladov a výnosov striktne používala predovšetkým v súvislosti s informáciami, ktoré umožňujú overiť spoľahlivosť použitých hypotéz;

| c) | pokračovať vo svojej snahe zohľadňovať sociálno-ekonomické prvky umožňujúce pozmeniť mieru účasti Spoločenstva, ktorá v súčasnosti vychádza najmä z finančných aspektov. Pri zohľadnení by sa malo vychádzať z jasných a menej náhodných pravidiel, ktoré by sa mali dôsledne uplatňovať. |
| --- | --- |

c)

pokračovať vo svojej snahe zohľadňovať sociálno-ekonomické prvky umožňujúce pozmeniť mieru účasti Spoločenstva, ktorá v súčasnosti vychádza najmä z finančných aspektov. Pri zohľadnení by sa malo vychádzať z jasných a menej náhodných pravidiel, ktoré by sa mali dôsledne uplatňovať.

| 64. | Následné hodnotenie veľkých projektov Komisie nie je stanovené v právnych predpisoch pre štrukturálne fondy na obdobie rokov 2007 – 2013. Hodnotenie po vykonaní veľkého projektu má však podľa Dvora audítorov dôležitý význam pre vnútroštátne správne orgány a prijímateľov, ktorí si potrebujú overiť skutočnú účinnosť a efektívnosť výdavkov na účely zlepšenia hospodárenia a pre ktorých hodnotenie poskytuje pevný základ pomoci pri programovaní. V dôsledku toho:






  a) | je dôležité, aby vnútroštátne správne orgány a prijímatelia hodnotili veľké projekty samostatne s ohľadom na samotné ciele projektu; |
| --- | --- | --- |

64.

Následné hodnotenie veľkých projektov Komisie nie je stanovené v právnych predpisoch pre štrukturálne fondy na obdobie rokov 2007 – 2013. Hodnotenie po vykonaní veľkého projektu má však podľa Dvora audítorov dôležitý význam pre vnútroštátne správne orgány a prijímateľov, ktorí si potrebujú overiť skutočnú účinnosť a efektívnosť výdavkov na účely zlepšenia hospodárenia a pre ktorých hodnotenie poskytuje pevný základ pomoci pri programovaní. V dôsledku toho:

a)

je dôležité, aby vnútroštátne správne orgány a prijímatelia hodnotili veľké projekty samostatne s ohľadom na samotné ciele projektu;

| b) | Komisia by mala na základe informácií vyplývajúcich z hodnotenia, ktoré sa jej zasielajú, analyzovať svoje požiadavky v oblasti informácií potrebných na vypracovanie hodnotenia a preveriť informácie na posúdenie dosahu veľkých projektov na ciele regionálneho rozvoja, ku ktorým majú projekty podstatným spôsobom prispievať. Dvor audítorov sa domnieva, že pri takomto hodnotení by sa mohli využívať údaje generované na úrovni veľkých projektov. Na tento účel a na zabezpečenie vykonania hodnotenia je potrebné zlepšiť požiadavky na údaje, ktoré sa majú zbierať, ako aj požiadavky na vypracúvanie správ; |
| --- | --- |

b)

Komisia by mala na základe informácií vyplývajúcich z hodnotenia, ktoré sa jej zasielajú, analyzovať svoje požiadavky v oblasti informácií potrebných na vypracovanie hodnotenia a preveriť informácie na posúdenie dosahu veľkých projektov na ciele regionálneho rozvoja, ku ktorým majú projekty podstatným spôsobom prispievať. Dvor audítorov sa domnieva, že pri takomto hodnotení by sa mohli využívať údaje generované na úrovni veľkých projektov. Na tento účel a na zabezpečenie vykonania hodnotenia je potrebné zlepšiť požiadavky na údaje, ktoré sa majú zbierať, ako aj požiadavky na vypracúvanie správ;

| c) | na zabezpečenie kvality neskorších hodnotení je potrebné, aby Komisia zaistila preskúmanie spisov, aby predkladané žiadosti neobsahovali nedostatky z hľadiska ukazovateľov a východiskovej situácie; |
| --- | --- |

c)

na zabezpečenie kvality neskorších hodnotení je potrebné, aby Komisia zaistila preskúmanie spisov, aby predkladané žiadosti neobsahovali nedostatky z hľadiska ukazovateľov a východiskovej situácie;

| d) | monitorovanie sa na rovnaký účel musí týkať cieľov a ukazovateľov realizácie a výsledku, ktoré sa uvádzajú v žiadostiach o pomoc po preskúmaní Komisiou. |
| --- | --- |

d)

monitorovanie sa na rovnaký účel musí týkať cieľov a ukazovateľov realizácie a výsledku, ktoré sa uvádzajú v žiadostiach o pomoc po preskúmaní Komisiou.

| 65. | Dvor audítorov vyzýva Komisiu, Európsky parlament a Radu, aby z dlhodobého hľadiska popremýšľali o úlohe osobitného schvaľovacieho režimu pre veľké projekty. |
| --- | --- |

65.

Dvor audítorov vyzýva Komisiu, Európsky parlament a Radu, aby z dlhodobého hľadiska popremýšľali o úlohe osobitného schvaľovacieho režimu pre veľké projekty.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 14. februára 2008.

Za Dvor audítorov

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

predseda

---

(1)  Tento koncept sa uvádzal už v nariadení Rady (EHS) č. 4253/88 z 19. decembra 1988 (Ú. v. ES L 374, 31.12.1988, s. 1). Uplatňuje sa aj v právnych predpisoch na nové obdobie rokov 2007 – 2013 [články 39 – 41 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25)].

1

(2)  Článok 16 ods. 2 nariadenia Rady (EHS) č. 4253/88 zmeneného a doplneného nariadením (EHS) č. 2082/93 z 20. júla 1993 (Ú. v. ES L 193, 31.7.1993, s. 20).

2

(3)  Článok 25 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 1).

3

(4)  Článok 26 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

4

(5)  Z Kohézneho fondu sa financujú veľké projekty v oblasti dopravy a životného prostredia. V článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 zo 16. mája 1994 (Ú. v. ES L 130, 25.5.1994, s. 1) k programovaciemu obdobiu rokov 1994 – 1999 sa stanovuje, že „celkové náklady projektov alebo skupín projektov v zásade nesmú byť nižšie ako 10 miliónov ECU“. Nariadením Rady (ES) č. 1264/1999 z 21. júna 1999 (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 57), ktoré sa týkalo nasledujúceho programovacieho obdobia, sa slovo „ECU“ nahradilo slovom „EUR“.

5

(6)  Článok 5 nariadenia (EHS) č. 4254/88 zmeneného a doplneného nariadením Rady (EHS) č. 2083/93 z 20. júla 1993 (Ú. v. ES L 193, 31.7.1993, s. 34).

6

(7)  Predovšetkým operačné programy, jednotné programovacieho dokumenty, programy iniciatív Spoločenstva.

7

(8)  Článok 26 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

8

(9)  Pozri články 39 až 41 nariadenia (ES) č. 1083/2006.

9

(10)  V rámci následného hodnotenia uskutočneného pre Komisiu sa predsa len preskúmalo osem projektov prijatých v rokoch 2000 a 2002 (pozri bod 41).

10

(11)  Pozri príručku pre analýzu nákladov a výnosov veľkých projektov financovaných z EFRR v rámci regionálnej politiky Spoločenstva, ktorá bola vypracovaná v roku 1994. V roku 1997 bola vydaná revidovaná príručka, ktorá sa týkala aj projektov financovaných z Kohézneho fondu. V ďalšom období príručka pre analýzu nákladov a výnosov investičných projektov financovaných zo štrukturálnych fondov (EFRR), Kohézneho fondu a nástroja ISPA v roku 2002 nahradila niekdajší referenčný nástroj. Tieto dokumenty sa nachádzajú na internetových stránkach Komisie na adrese: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

11

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic

(12)  V príručke uverejnenej v roku 2002 sú stanovené najmä miery finančnej a hospodárskej výnosnosti, ktoré sa majú používať, a časové výhľady podľa jednotlivých sektorov na posúdenie výnosnosti projektov. Príručka však neobsahuje žiadne podrobnosti o účinkoch v oblasti životného prostredia a vytvárania pracovných miest ani techniky ich prognózovania.

12

(13)  Článok 26 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999; táto lehota je trojmesačná, ak je potrebné poradiť sa s Európskou investičnou bankou.

13

(14)  V tejto súvislosti pozri aj body 22 až 24.

14

(15)  Podľa tohto pravidla záväzky, ku ktorým sa neuskutočnili žiadne platby v lehote dvoch rokov od zápisu príslušných prostriedkov do rozpočtu Spoločenstva, automaticky prepadnú. Je to opatrenie na podporu rýchlej realizácie projektov.

15

(16)  Článok 26 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 4253/88 zmeneného a doplneného nariadením (EHS) č. 2082/93 o projektoch EFRR za obdobie rokov 1994 – 1999; články 25 a 26 nariadenia (ES) č. 1260/1999 o projektoch EFRR za obdobie rokov 2000 – 2006. Článok 10 nariadenia (ES) č. 1164/94 o projektoch Kohézneho fondu za obdobie rokov 1994 – 1999 a nariadenia (ES) č. 1264/1999 o projektoch Kohézneho fondu za obdobie rokov 2000 – 2006.

16

(17)  Pozri článok 26 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

17

(18)  Pozri článok 13 nariadenia (EHS) č. 2052/88 zmeneného a doplneného nariadením Rady (EHS) č. 2081/93 z 20. júla 1993 (Ú. v. ES L 193, 31.7.1993, s. 5) a článok 29 nariadenia (ES) č. 1260/1999 v prípade EFRR; článok 17 nariadenia (EHS) č. 4253/88 zmeneného a doplneného nariadením (EHS) č. 2082/93 a článok 7 nariadenia (ES) č. 1264/1999 v prípade Kohézneho fondu.

18

(19)  Vzorec na výpočet pomeru „finančnej medzery“ je takýto: r = (C – R)/C, kde C sú celkové diskontované počiatočné náklady na investície a R sú diskontované čisté prevádzkové výnosy.

19

(20)  „Zjednodušenie, transparentnosť a koherentnosť hodnotenia veľkých projektov verejnej infraštruktúry: použitie štyroch základných pravidiel“, GR pre regionálnu politiku, oznam zo 14. apríla 2003 formálne adresovaný povereným orgánom členských štátov a kandidátskych krajín. Oznámenie o nových pravidlách používania vzorcov pre výpočet „finančnej medzery“ bolo zaslané výboru pre rozvoj a premenu regiónov v júli 2002.

20

(21)  Pre obidva typy projektov je v súlade so zásadou, podľa ktorej platí znečisťovateľ, nevyhnutné stanoviť vyššiu úroveň spoplatnenia na pokrytie prevádzkových a investičných nákladov, čím klesne „finančná medzera“ a následne aj výška pomoci Spoločenstva. Úpravy vykonané v súvislosti s tradičným vzorcom opravujú toto „skreslenie“ tak, že vo vzorci sa neberú do úvahy všetky čisté prevádzkové výnosy, ale len pomerná časť pomoci na investície, ktorú pridelila Komisia. Vzorec je odlišný v prípade Kohézneho fondu a EFRR.

21

(22)  Pozri pracovný dokument č. 4 Nové programovacie obdobie rokov 2007 – 2013, Metodické pokyny na vykonávanie analýzy nákladov a výnosov, august 2006.

22

(23)  Článok 6 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2052/88 zmeneného a doplneného nariadením (EHS) č. 2081/93 a článok 43 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

23

(24)  Je však možné urobiť samostatné následné hodnotenie. Hodnotenie všetkých programov a činností, pri ktorých sa realizuje významný objem výdavkov, je stanovené v článku 27 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách z roku 2002; z článku 21 pravidiel na vykonávanie nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet, vyplýva povinnosť priebežného hodnotenia a/alebo následného hodnotenia programov alebo činností nad 5 miliónov EUR. Bez toho, aby boli dotknuté tieto ustanovenia, Komisia uplatnila svoje právo výberu úrovne hodnotenia na základe zoskupenia určitých kritérií, napríklad finančná významnosť a odhadovaný dosah [pozri tiež nedávne oznámenie komisárky Grybauskaitėovej Komisii s názvom Posilnenie využívania hodnotenia ako strategická nevyhnutnosť, SEK(2007) 213 zo 14. februára 2007, bod 2.1].

24

(25)  Článok 13 nariadení (ES) č. 1164/94 a (ES) č. 1264/1999.

25

(26)  Článok 25 nariadenia (EHS) č. 2082/93.

26

(27)  Ako príklad – v Írsku vykonáva Forfás každoročne následné hodnotenie na vzorke investícií do výroby; v Portugalsku generálne riaditeľstvo Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) vykonalo následné hodnotenie makroekonomického dosahu niektorých investícií do infraštruktúry podľa ekonometrických modelov.

27

Departamento de Prospectiva e Planeamento

(28)  Tieto modely sa uplatňovali predovšetkým pri investíciách do deviatich nových veľkých dopravných infraštruktúr v španielskych environmentálnych projektoch. Používanie týchto modelov bolo predmetom skúmania v osobitnej správe č. 15/2000.

28

(29)  Projekty sa s výnimkou ôsmich projektov, ktoré Komisia schválila v rokoch 2000 a 2002, vzťahovali na programovacie obdobie rokov 1994 – 1999.

29

(30)  Pozri najmä osobitné správy č. 15/2000 o Kohéznom fonde, č. 12/2001 o niektorých štrukturálnych opatreniach na podporu zamestnanosti, č. 7/2003 o implementácii programovania pomoci v období rokov 2000 – 2006, č. 10/2006 o následných hodnoteniach programov vzťahujúcich sa na ciele 1 a 3 na obdobie rokov 1994 – 1999.

30

(31)  Článok 36 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

31

(32)  Nariadenie (ES) č. 1083/2006. Citované aspekty sa týkajú najmä článkov 39 až 41, článku 37, článku 55 a článku 67 ods. 2 písm. g).

32

(33)  Používajú sa nové prahy: 25 mil. EUR pre environmentálne projekty a 50 mil. EUR pre ostatné projekty.

33

---

PRÍLOHA I

VZORKY I A II PODĽA JEDNOTLIVÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV – ZOZNAM KONTROLOVANÝCH PROJEKTOV

| Dokladové kontroly a kontroly v členských štátoch (50 projektov) | Doplnkové dokladové kontroly v Komisii (36 projektov) |
| --- | --- |
| Nemecko







  — | Buna Sow – project 25153584 |

Dokladové kontroly a kontroly v členských štátoch (50 projektov)

Doplnkové dokladové kontroly v Komisii (36 projektov)

Nemecko

—

Buna Sow – project 25153584

| — | Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur |
| --- | --- |

—

Logistik-Center Rheinhausen „Logport“ Infrastruktur

| — | Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder |
| --- | --- |

—

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

| — | Otto GmbH&Co KG |
| --- | --- |

—

Otto GmbH&Co KG

| — | Phönix West |
| --- | --- |

—

Phönix West

Nemecko

/

Grécko

| — | Athens Metro (OP Urban development 1994 – 1999) |
| --- | --- |

—

Athens Metro (OP Urban development 1994 – 1999)

| — | General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994 – 1999) |
| --- | --- |

—

General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994 – 1999)

| — | Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) |
| --- | --- |

—

Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF)

| — | Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd phase) (CF) |
| --- | --- |

—

Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd phase) (CF)

| — | Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000 – 2006) |
| --- | --- |

—

Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000 – 2006)

| — | Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) |
| --- | --- |

—

Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA)

Grécko

| — | Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 |
| --- | --- |

—

Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122

| — | Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367 |
| --- | --- |

—

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367

Španielsko

| — | Túnel de Somport – 941165005 |
| --- | --- |

—

Túnel de Somport – 941165005

| — | Autopista Madrid-Valencia – 961165008 |
| --- | --- |

—

Autopista Madrid-Valencia – 961165008

| — | Linea Valencia-Tarragona- Acond 200 – 220 km/h entre ppkk 30 y 50 – 10.6 |
| --- | --- |

—

Linea Valencia-Tarragona- Acond 200 – 220 km/h entre ppkk 30 y 50 – 10.6

| — | CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 |
| --- | --- |

—

CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1

| — | Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 |
| --- | --- |

—

Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07

| — | Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 |
| --- | --- |

—

Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12

| — | Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018)

| — | Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) |
| --- | --- |

—

Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002)

| — | Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) |
| --- | --- |

—

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035)

| — | Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) |
| --- | --- |

—

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001)

| — | Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) |
| --- | --- |

—

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001)

| — | Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) |
| --- | --- |

—

Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010)

| — | Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) |
| --- | --- |

—

Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016)

| — | Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) |
| --- | --- |

—

Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026)

| — | Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) |
| --- | --- |

—

Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020)

| — | Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) |
| --- | --- |

—

Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010)

Španielsko

| — | Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 |
| --- | --- |

—

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

| — | Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 |
| --- | --- |

—

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

| — | Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 |
| --- | --- |

—

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

| — | BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 |
| --- | --- |

—

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

| — | Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 |
| --- | --- |

—

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

| — | Intercontinental Química SA v C(2004) 2306 |
| --- | --- |

—

Intercontinental Química SA v C(2004) 2306

| — | Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

| — | Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 |
| --- | --- |

—

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

| — | Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 |
| --- | --- |

—

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

| — | Ford España – C(2003) 4229 a C(2004) 2303 |
| --- | --- |

—

Ford España – C(2003) 4229 a C(2004) 2303

| — | Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 a C(2004) 3702 |
| --- | --- |

—

Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 a C(2004) 3702

| — | Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 a C(2004) 2440 |
| --- | --- |

—

Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 a C(2004) 2440

| — | Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 a C(2003) 3809 |
| --- | --- |

—

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 a C(2003) 3809

| — | Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 a C(2003) 2594 |
| --- | --- |

—

Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 a C(2003) 2594

Francúzsko

| — | RN 20 – Déviation de Foix |
| --- | --- |

—

RN 20 – Déviation de Foix

| — | RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 |
| --- | --- |

—

RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265

| — | Sevelnord – C(2003) 53 |
| --- | --- |

—

Sevelnord – C(2003) 53

| — | Pilkington – C(2002) 3478 |
| --- | --- |

—

Pilkington – C(2002) 3478

Francúzsko

| — | Tunnel du Lioran v C(2002) 4154 |
| --- | --- |

—

Tunnel du Lioran v C(2002) 4154

| — | Tramway de Clermont-Ferrand v C(2004) 4349 |
| --- | --- |

—

Tramway de Clermont-Ferrand v C(2004) 4349

| — | Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 |
| --- | --- |

—

Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765

| — | Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche – C(2003) 3131 |
| --- | --- |

—

Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche – C(2003) 3131

Írsko

| — | Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin |
| --- | --- |

—

Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin

| — | N11 Rathnew/Ashford by-pass |
| --- | --- |

—

N11 Rathnew/Ashford by-pass

| — | M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) |
| --- | --- |

—

M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2)

Írsko

| — | Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 |
| --- | --- |

—

Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330

| — | N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 |
| --- | --- |

—

N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617

Taliansko

| — | ESSO Italiana SpA |
| --- | --- |

—

ESSO Italiana SpA

| — | SGS-Thomson microelectronics |
| --- | --- |

—

SGS-Thomson microelectronics

| — | Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 |
| --- | --- |

—

Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697

| — | RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 |
| --- | --- |

—

RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Taliansko

| — | Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

| — | Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 |
| --- | --- |

—

Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241

| — | Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 |
| --- | --- |

—

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

| — | FRIEL – C(2005) 2839 |
| --- | --- |

—

FRIEL – C(2005) 2839

| — | IVECO – C(2005) 1481 |
| --- | --- |

—

IVECO – C(2005) 1481

Portugalsko

| — | Autoeuropa |
| --- | --- |

—

Autoeuropa

| — | Auto-estrada A12 |
| --- | --- |

—

Auto-estrada A12

| — | Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 |
| --- | --- |

—

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

| — | Porto do Caniçal v C(2003) 4458 |
| --- | --- |

—

Porto do Caniçal v C(2003) 4458

| — | Linha do Algarve II a V – C(2000) 3486 a C(2001) 3590 |
| --- | --- |

—

Linha do Algarve II a V – C(2000) 3486 a C(2001) 3590

| — | Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 |
| --- | --- |

—

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

| — | Infineon technologies – C(2004) 3220 |
| --- | --- |

—

Infineon technologies – C(2004) 3220

| — | Mabor Continental – C(2004) 661 |
| --- | --- |

—

Mabor Continental – C(2004) 661

Portugalsko

| — | IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 |
| --- | --- |

—

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

| — | Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 |
| --- | --- |

—

Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011

| — | EPCOS – C(2003) 183 |
| --- | --- |

—

EPCOS – C(2003) 183

| — | CIMPOR – C(2003) 5099 |
| --- | --- |

—

CIMPOR – C(2003) 5099

| — | MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 |
| --- | --- |

—

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

| — | Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) |
| --- | --- |

—

Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004)

Spojené kráľovstvo

| — | Phoenix natural gas network |
| --- | --- |

—

Phoenix natural gas network

| — | Liverpool Airport |
| --- | --- |

—

Liverpool Airport

| — | Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001) 2059 a C(2003) 5386 |
| --- | --- |

—

Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001) 2059 a C(2003) 5386

| — | Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003) 206 a C(2003) 5386 |
| --- | --- |

—

Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003) 206 a C(2003) 5386

Spojené kráľovstvo

| — | Frenchgate Interchange, Doncaster |
| --- | --- |

—

Frenchgate Interchange, Doncaster

| — | Combined universities in Cornwall (CUC) |
| --- | --- |

—

Combined universities in Cornwall (CUC)

| — | Edinbourgh Biomedical Research Institute |
| --- | --- |

—

Edinbourgh Biomedical Research Institute

---

PRÍLOHA II

KONTROLOVANÉ VEĽKÉ PROJEKTY Z OBDOBIA ROKOV 2000 – 2006 – MIERA OBNOVY A ČASOVÉ VÝHĽADY

| Projekt | Sektor | Miera finančnej obnovy | Miera hospodárskej obnovy | Časové výhľady |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemecko |
| Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder | Infraštruktúra | 7,5 | 3 | 6 + 30 |
| Phoenix west | Infr. | 6 a 5 | — | 15 |
| Otto GmbH | | 5 | 5 | 14 |
| Grécko |
| Extension Metro Athens (CF) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Extension Metro Athens (OP AA) | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Aposelemi dam (CF) | Infr. | 5 | 3 | 45 |
| Bus and trolley Renewal (OP SAAS) | Infr. | 6 | 5 | 12 |
| Extension Metro Athens (OP OALAA) | Infr. | Nie je určená | 6 | Nie sú určené |
| Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Francúzsko |
| RCEA | Infr. | — | 8 | 25 |
| Sevelnord | Výrobný | — | — | — |
| Pilkington | Výrobný | — | — | — |
| Tunnel de Lioran | Infr. | — | 8 | 20 |
| Grande Halle d'Auvergne | Infr. | 4 a 5,2 | — | 31 |
| Tramway de Clermont-Ferrand | Infr. | 6 | 6 | 35 |
| Electrification lignes vosgiennes | Infr. | 6 | 6 | 31 |
| Déviation Sainte-Marie | Infr. | — | 8 | 23 |
| Electrification Ligne Tours-Saincaize | Infr. | 6 | 8 | 30 |
| ATMEL II | Výrobný | 5,5 | — | 5 |
| ATMEL III | Výrobný | 5,5 | — | 5 |
| Philips France Semi-Conducteurs | Výrobný | 6 | 6 | 5 |
| Španielsko |
| Ampliación del Puerto de Alicante | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 | Infr. – Env. | 5 | 5 | 25 |
| Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria | Infr. – Env. | 5 | 5 | 25 |
| Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Ampliación del Puerto de Sagunto | Infr. | 6 | 6 | 20 |
| Glapilk, AIE | Výrobný | 5 | — | 25 |
| Tableros Tradema SA | Výrobný | 10 | — | 10 |
| EADS Petroquimica Española – Andalucia | Výrobný | 5 | — | 5 |
| EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz | Výrobný | 8 | — | 10 |
| Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 | Výrobný | 3,5 | — | Nie sú určené |
| Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 | Výrobný | 6 | — | Nie sú určené |
| Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 | Výrobný | Nie je určená | — | 5 |
| BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 | Výrobný | Nie je určená | — | 10 |
| Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 | Výrobný | Nie je určená | — | 5 |
| Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 | Výrobný | Nie je určená | — | Nie sú určené |
| Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 | Výrobný | Nie je určená | — | Nie sú určené |
| Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 | Výrobný | Nie je určená | — | Nie sú určené |
| Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 | Výrobný | Nie je určená | — | Nie sú určené |
| Ford España – C(2003) 4229 | Výrobný | 4,5 | — | 11 |
| Ford España – C(2004) 2303 | Výrobný | 4,5 | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 2304 | Výrobný | Nie je určená | — | 7 |
| Renault España – C(2004) 3444 | Výrobný | Nie je určená | — | 10 |
| Renault España – C(2004) 3702 | Výrobný | — | — | 5 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 275 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 0141 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 245 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia de la Plata – C(2004) 2440 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 | Infr. | — | 5 | 30 |
| Írsko |
| N11 Rathnew/Ashford By-Pass | | | 5 | 30 |
| M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 | | | 5 | 30 |
| N22 Ballincollig By-Pass | | | 5 | 20 |
| Luas Line A | | | 5 | 30 |
| Taliansko |
| Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 | Výrobný | 6 | 5 | 10 |
| RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 | Infr. | 6 | 5 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 | Infr. | 6 | 6 | 30 |
| Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 | Infr. | 5 | 5 | 35 |
| FRIEL – C(2005) 2839 | Infr. – Energ. | 5 | 5 | 16 |
| IVECO – C(2005) 1481 | Výrobný | 6 | 6 | 4 + 7 |
| Portugalsko |
| Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 | Infr. – Env. | 6 | 6 | 30 |
| Porto do Caniçal – C(2003) 4458 | Infr. | 6 | 6 | 25 |
| Modernização da linha do Algarve II – C(2000) 3486 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 | Infr. | 5 | 5 | 25 |
| Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 | Infr. | 5 | | 35 |
| Infineon technologies – C(2004) 3220 | Výrobný | 3 | — | 10 |
| Mabor Continental – C(2004) 661 | Výrobný | 3 | — | 10 |
| IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 | Infr. | — | 10 | 23 |
| Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 | Infr. – Energ. | 8,4 | — | 30 |
| EPCOS – C(2003) 183 | Výrobný | 10 | — | 10 |
| CIMPOR – C(2003) 5099 | Výrobný | 8 | — | 6 |
| MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 | Infr. | 7 | 7 | 27 |
| Aeroporto Sá Carneiro | Infr. | 6,62 | 12 | 25/27 |
| Spojené kráľovstvo |
| Merseyside Special Investment Fund (MSIF) | Výrobný | Nie je určená | Nie je určená | 9/10 |
| Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) | Výrobný | Nie je určená | 5 | 10 |
| Frenchgate Interchange, Doncaster | | 6 | 6 | 25 |
| Combined universities in Cornwall (CUC) | | 5 | 5 | 25 |
| Edinbourgh Biomedical Research Institute | | 3,5 | 3,5 | 25 |

Projekt

Sektor

Miera finančnej obnovy

Miera hospodárskej obnovy

Časové výhľady

Nemecko

Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder

Infraštruktúra

7,5

3

6 + 30

Phoenix west

Infr.

6 a 5

—

15

Otto GmbH

5

5

14

Grécko

Extension Metro Athens (CF)

Infr.

6

6

30

Extension Metro Athens (OP AA)

Infr.

6

6

30

Aposelemi dam (CF)

Infr.

5

3

45

Bus and trolley Renewal (OP SAAS)

Infr.

6

5

12

Extension Metro Athens (OP OALAA)

Infr.

Nie je určená

6

Nie sú určené

Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo

Infr.

6

6

25

Francúzsko

RCEA

Infr.

—

8

25

Sevelnord

Výrobný

—

—

—

Pilkington

Výrobný

—

—

—

Tunnel de Lioran

Infr.

—

8

20

Grande Halle d'Auvergne

Infr.

4 a 5,2

—

31

Tramway de Clermont-Ferrand

Infr.

6

6

35

Electrification lignes vosgiennes

Infr.

6

6

31

Déviation Sainte-Marie

Infr.

—

8

23

Electrification Ligne Tours-Saincaize

Infr.

6

8

30

ATMEL II

Výrobný

5,5

—

5

ATMEL III

Výrobný

5,5

—

5

Philips France Semi-Conducteurs

Výrobný

6

6

5

Španielsko

Ampliación del Puerto de Alicante

Infr.

6

6

30

Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida

Infr.

6

6

20

Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002

Infr. – Env.

5

5

25

Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria

Infr. – Env.

5

5

25

Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior)

Infr.

6

6

20

Ampliación del Puerto de Sagunto

Infr.

6

6

20

Glapilk, AIE

Výrobný

5

—

25

Tableros Tradema SA

Výrobný

10

—

10

EADS Petroquimica Española – Andalucia

Výrobný

5

—

5

EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz

Výrobný

8

—

10

Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342

Výrobný

3,5

—

Nie sú určené

Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180

Výrobný

6

—

Nie sú určené

Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181

Výrobný

Nie je určená

—

5

BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974

Výrobný

Nie je určená

—

10

Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658

Výrobný

Nie je určená

—

5

Intercontinental Química SA – C(2004) 2306

Výrobný

Nie je určená

—

Nie sú určené

Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736

Výrobný

Nie je určená

—

Nie sú určené

Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738

Výrobný

Nie je určená

—

Nie sú určené

Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441

Výrobný

Nie je určená

—

Nie sú určené

Ford España – C(2003) 4229

Výrobný

4,5

—

11

Ford España – C(2004) 2303

Výrobný

4,5

—

10

Renault España – C(2004) 2304

Výrobný

Nie je určená

—

7

Renault España – C(2004) 3444

Výrobný

Nie je určená

—

10

Renault España – C(2004) 3702

Výrobný

—

—

5

Autovia de la Plata – C(2004) 275

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 0141

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 245

Infr.

—

5

30

Autovia de la Plata – C(2004) 2440

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809

Infr.

—

5

30

Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 211

Infr.

—

5

30

Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594

Infr.

—

5

30

Írsko

N11 Rathnew/Ashford By-Pass

5

30

M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2

5

30

N22 Ballincollig By-Pass

5

20

Luas Line A

5

30

Taliansko

Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697

Výrobný

6

5

10

RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268

Infr.

6

5

30

Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235

Infr.

6

6

30

Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241

Infr.

6

6

30

Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233

Infr.

5

5

35

FRIEL – C(2005) 2839

Infr. – Energ.

5

5

16

IVECO – C(2005) 1481

Výrobný

6

6

4 + 7

Portugalsko

Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951

Infr. – Env.

6

6

30

Porto do Caniçal – C(2003) 4458

Infr.

6

6

25

Modernização da linha do Algarve II – C(2000) 3486

Infr.

5

5

25

Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590

Infr.

5

5

25

Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124

Infr.

5

35

Infineon technologies – C(2004) 3220

Výrobný

3

—

10

Mabor Continental – C(2004) 661

Výrobný

3

—

10

IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727

Infr.

—

10

23

Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011

Infr. – Energ.

8,4

—

30

EPCOS – C(2003) 183

Výrobný

10

—

10

CIMPOR – C(2003) 5099

Výrobný

8

—

6

MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078

Infr.

7

7

27

Aeroporto Sá Carneiro

Infr.

6,62

12

25/27

Spojené kráľovstvo

Merseyside Special Investment Fund (MSIF)

Výrobný

Nie je určená

Nie je určená

9/10

Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF)

Výrobný

Nie je určená

5

10

Frenchgate Interchange, Doncaster

6

6

25

Combined universities in Cornwall (CUC)

5

5

25

Edinbourgh Biomedical Research Institute

3,5

3,5

25

---

ODPOVEDE KOMISIE

ZHRNUTIE

| I. | Keďže veľké projekty zahŕňajú veľmi vysoké sumy finančných prostriedkov, Komisia je presvedčená, že je dôležité ich podriadiť prísnejšiemu procesu podávania žiadostí a dôkladnejšiemu preskúmaniu. To pomáha zabezpečiť maximálny dosah na regionálny rozvoj a účinné využívanie prostriedkov Spoločenstva. |
| --- | --- |

I.

Keďže veľké projekty zahŕňajú veľmi vysoké sumy finančných prostriedkov, Komisia je presvedčená, že je dôležité ich podriadiť prísnejšiemu procesu podávania žiadostí a dôkladnejšiemu preskúmaniu. To pomáha zabezpečiť maximálny dosah na regionálny rozvoj a účinné využívanie prostriedkov Spoločenstva.

| III. | Komisia súhlasí, že žiadosti členských štátov týkajúce sa veľkých projektov majú rôznu kvalitu. V snahe zlepšiť kvalitu spisov Komisia počas posudzovania vyžaduje od navrhovateľov projektov vysvetlenia a dodatočné informácie.
  Komisia prijala kroky na zlepšenie prípravy žiadostí o projekty v členských štátoch aj na zlepšenie vlastného posudzovania. Tie sa v plnej miere prejavia v programovacom období rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

III.

Komisia súhlasí, že žiadosti členských štátov týkajúce sa veľkých projektov majú rôznu kvalitu. V snahe zlepšiť kvalitu spisov Komisia počas posudzovania vyžaduje od navrhovateľov projektov vysvetlenia a dodatočné informácie.

Komisia prijala kroky na zlepšenie prípravy žiadostí o projekty v členských štátoch aj na zlepšenie vlastného posudzovania. Tie sa v plnej miere prejavia v programovacom období rokov 2007 – 2013.

| IV. | Komisia súhlasí s odporúčaniami Dvora audítorov a má v úmysle zabezpečiť riadne vykonávanie zlepšených regulačných ustanovení.
  Pre programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 vydala Komisia pracovný dokument o analýze nákladov a výnosov, ktorý by mal zlepšiť kvalitu analýz nákladov a výnosov a poskytnúť spoločný rámec na posudzovanie projektov. V dokumente sa stanovuje aj metóda výpočtu na určenie výšky grantu EÚ na základe ustanovení nariadenia (ES) č. 1083/2006. |
| --- | --- |

IV.

Komisia súhlasí s odporúčaniami Dvora audítorov a má v úmysle zabezpečiť riadne vykonávanie zlepšených regulačných ustanovení.

Pre programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 vydala Komisia pracovný dokument o analýze nákladov a výnosov, ktorý by mal zlepšiť kvalitu analýz nákladov a výnosov a poskytnúť spoločný rámec na posudzovanie projektov. V dokumente sa stanovuje aj metóda výpočtu na určenie výšky grantu EÚ na základe ustanovení nariadenia (ES) č. 1083/2006.

| V. | Komisia využije informácie o veľkých projektoch na riešenie konkrétnych otázok hodnotenia, ako sú napríklad jednotkové náklady v projektoch v oblasti infraštruktúry, v kontexte svojho širšieho následného hodnotenia Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) za roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

V.

Komisia využije informácie o veľkých projektoch na riešenie konkrétnych otázok hodnotenia, ako sú napríklad jednotkové náklady v projektoch v oblasti infraštruktúry, v kontexte svojho širšieho následného hodnotenia Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) za roky 2000 – 2006.

| VI. | Komisia súhlasí, že členské štáty môžu mať prospech z následných hodnotení veľkých projektov, a preto vždy podporovala tento postup.
  V nových formulároch žiadostí sa konkrétne vyžaduje opis štartovacej pozície spolu s príslušnými ukazovateľmi výstupov a príspevku k cieľom programov. Nový nástroj elektronickej výmeny informácií uľahčí zber štruktúrovaných údajov o projektoch, ktorý požaduje vykonávacie nariadenie Komisie.
  Každoročné správy o implementácii musia obsahovať informácie o pokroku a financovaní veľkých projektov. |
| --- | --- |

VI.

Komisia súhlasí, že členské štáty môžu mať prospech z následných hodnotení veľkých projektov, a preto vždy podporovala tento postup.

V nových formulároch žiadostí sa konkrétne vyžaduje opis štartovacej pozície spolu s príslušnými ukazovateľmi výstupov a príspevku k cieľom programov. Nový nástroj elektronickej výmeny informácií uľahčí zber štruktúrovaných údajov o projektoch, ktorý požaduje vykonávacie nariadenie Komisie.

Každoročné správy o implementácii musia obsahovať informácie o pokroku a financovaní veľkých projektov.

| VII. | Akákoľvek revízia požiadaviek pre veľké projekty musí zohľadňovať vplyv zlepšení v rámci postupov na obdobie rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

VII.

Akákoľvek revízia požiadaviek pre veľké projekty musí zohľadňovať vplyv zlepšení v rámci postupov na obdobie rokov 2007 – 2013.

PRIPRAVUJE KOMISIA FINANCOVANIE VEĽKÝCH PROJEKTOV SPOLOČENSTVA NÁLEŽITÝM SPÔSOBOM?

| 15. | Komisia skúma žiadosti o projekty veľmi dôsledne so zreteľom na faktory a kritériá uvedené v článku 26 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/1999 a vykonáva potrebné interné konzultácie a v prípade potreby využíva na vykonanie úplného posúdenia pomoc Európskej investičnej banky (EIB). |
| --- | --- |

15.

Komisia skúma žiadosti o projekty veľmi dôsledne so zreteľom na faktory a kritériá uvedené v článku 26 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/1999 a vykonáva potrebné interné konzultácie a v prípade potreby využíva na vykonanie úplného posúdenia pomoc Európskej investičnej banky (EIB).

| 16. | Komisia súhlasí s vyhlásením Dvora audítorov, pokiaľ ide o zásady týkajúce sa noriem, na ktoré sa má zamerať pri skúmaní veľkých projektov. Dôležité však je pamätať na obmedzenia regulačného prostredia:






  a) | Komisia sa musí spoliehať na údaje, ktoré poskytujú členské štáty; |
| --- | --- | --- |

16.

Komisia súhlasí s vyhlásením Dvora audítorov, pokiaľ ide o zásady týkajúce sa noriem, na ktoré sa má zamerať pri skúmaní veľkých projektov. Dôležité však je pamätať na obmedzenia regulačného prostredia:

a)

Komisia sa musí spoliehať na údaje, ktoré poskytujú členské štáty;

| b) a c) | Na EFRR a Kohézny fond sa uplatňovali rôzne pravidlá, ktoré si členské štáty rôzne vysvetľovali. Komisia nemala presné právne kritériá, ktoré by mohla uplatniť, aby od členských štátov mohla vyžadovať akceptovanie daného finančného príspevku. |
| --- | --- |

b) a c)

Na EFRR a Kohézny fond sa uplatňovali rôzne pravidlá, ktoré si členské štáty rôzne vysvetľovali. Komisia nemala presné právne kritériá, ktoré by mohla uplatniť, aby od členských štátov mohla vyžadovať akceptovanie daného finančného príspevku.

| 17. | Okrem toho sa v roku 2000 zaslala členským štátom Príručka o Kohéznom fonde na roky 2000 – 2006, ktorá obsahuje prílohy o zásade „znečisťovateľ platí“ a o financovaní projektov generujúcich príjmy.
  Príručka pre analýzu nákladov a výnosov z roku 2002 sa momentálne aktualizuje, aby odrážala nový regulačný rámec a obsahovala najnovší vývoj v oblasti metodiky. Nová verzia vyjde v druhom štvrťroku 2008. Posilní oddiely zaoberajúce sa zahrnutím vplyvov na životné prostredie a účinkov v oblasti zamestnanosti vo výsledkoch analýzy nákladov a výnosov. |
| --- | --- |

17.

Okrem toho sa v roku 2000 zaslala členským štátom Príručka o Kohéznom fonde na roky 2000 – 2006, ktorá obsahuje prílohy o zásade „znečisťovateľ platí“ a o financovaní projektov generujúcich príjmy.

Príručka pre analýzu nákladov a výnosov z roku 2002 sa momentálne aktualizuje, aby odrážala nový regulačný rámec a obsahovala najnovší vývoj v oblasti metodiky. Nová verzia vyjde v druhom štvrťroku 2008. Posilní oddiely zaoberajúce sa zahrnutím vplyvov na životné prostredie a účinkov v oblasti zamestnanosti vo výsledkoch analýzy nákladov a výnosov.

| 18. | Prvá zarážka – v skutočnosti bola väčšina projektov z rokov 2000 – 2006 predložená až po poskytnutí podrobných usmernení v roku 2003.
  Druhá zarážka – Výsledky konzultácie medzi útvarmi sú uvedené v dokumente pripojenom k navrhovanému rozhodnutiu, takže Komisia pozná všetky nesúhlasné názory pred prijatím rozhodnutia. Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku sa snaží získať akúkoľvek ďalšiu dokumentáciu, ktorú požadujú ostatné útvary na vyjasnenie určitých bodov.
  Tretia zarážka – V právnych predpisoch neexistujú žiadne základné pravidlá o kritériách, ktorými sa riadi prideľovanie projektov k jednému či druhému fondu. Rozsah projektov, na ktoré možno použiť fondy, je určený v ich príslušných právnych predpisoch, a to v článku 2 nariadenia (ES) č. 1783/1999 v prípade EFRR a v článku 3 nariadenia (ES) č. 1164/94 v prípade Kohézneho fondu. Kohézny fond má omnoho užší rozsah, obmedzený na TEN-T a projekty v oblasti životného prostredia.
  Rámček 1 – Vo výrobných investičných projektoch môžu aspekty regionálneho rozvoja prevážiť nad argumentmi proti financovaniu založenými na finančnej ziskovosti projektov. Štátna pomoc je povolená na kompenzáciu nevýhod lokality.
  Pokiaľ ide o projekt metra, usúdilo sa, že nedostatočné bezprostredné spojenie s TEN-T by nemalo projekt vylúčiť z financovania Kohézneho fondu. Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie sa obávalo, aby schválenie tohto projektu nebolo v neprospech klasických environmentálnych projektov financovaných z Kohézneho fondu, čo sa v tomto prípade nestalo. Kvantifikovať environmentálne účinky individuálneho projektu je veľmi náročné vzhľadom na počet faktorov ovplyvňujúcich znečisťovanie ovzdušia a využívanie energie vo väčšej mestskej aglomerácii.
  Rámček 2 – Pri projekte oprávnenom na financovanie z jedného z fondov treba posudzovať jeho zrelosť, pretože termíny ukončenia projektov Kohézneho fondu sú trochu pružnejšie než v prípade projektov v rámci programov EFRR. Miera spolufinancovania projektu Kohézneho fondu vo výške 66 % bola opodstatnená vzhľadom na vyššie povolené miery spolufinancovania z Kohézneho fondu a na obmedzenie spolufinancovania projektov EFRR, ktoré generujú podstatné príjmy, realizovaných v členských štátoch pokrytých Kohéznym fondom do výšky 50 % [článok 29 ods. 4 písm. a) nariadenia (ES) č. 1260/1999]. |
| --- | --- |

18.

Prvá zarážka – v skutočnosti bola väčšina projektov z rokov 2000 – 2006 predložená až po poskytnutí podrobných usmernení v roku 2003.

Druhá zarážka – Výsledky konzultácie medzi útvarmi sú uvedené v dokumente pripojenom k navrhovanému rozhodnutiu, takže Komisia pozná všetky nesúhlasné názory pred prijatím rozhodnutia. Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku sa snaží získať akúkoľvek ďalšiu dokumentáciu, ktorú požadujú ostatné útvary na vyjasnenie určitých bodov.

Tretia zarážka – V právnych predpisoch neexistujú žiadne základné pravidlá o kritériách, ktorými sa riadi prideľovanie projektov k jednému či druhému fondu. Rozsah projektov, na ktoré možno použiť fondy, je určený v ich príslušných právnych predpisoch, a to v článku 2 nariadenia (ES) č. 1783/1999 v prípade EFRR a v článku 3 nariadenia (ES) č. 1164/94 v prípade Kohézneho fondu. Kohézny fond má omnoho užší rozsah, obmedzený na TEN-T a projekty v oblasti životného prostredia.

Rámček 1 – Vo výrobných investičných projektoch môžu aspekty regionálneho rozvoja prevážiť nad argumentmi proti financovaniu založenými na finančnej ziskovosti projektov. Štátna pomoc je povolená na kompenzáciu nevýhod lokality.

Pokiaľ ide o projekt metra, usúdilo sa, že nedostatočné bezprostredné spojenie s TEN-T by nemalo projekt vylúčiť z financovania Kohézneho fondu. Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie sa obávalo, aby schválenie tohto projektu nebolo v neprospech klasických environmentálnych projektov financovaných z Kohézneho fondu, čo sa v tomto prípade nestalo. Kvantifikovať environmentálne účinky individuálneho projektu je veľmi náročné vzhľadom na počet faktorov ovplyvňujúcich znečisťovanie ovzdušia a využívanie energie vo väčšej mestskej aglomerácii.

Rámček 2 – Pri projekte oprávnenom na financovanie z jedného z fondov treba posudzovať jeho zrelosť, pretože termíny ukončenia projektov Kohézneho fondu sú trochu pružnejšie než v prípade projektov v rámci programov EFRR. Miera spolufinancovania projektu Kohézneho fondu vo výške 66 % bola opodstatnená vzhľadom na vyššie povolené miery spolufinancovania z Kohézneho fondu a na obmedzenie spolufinancovania projektov EFRR, ktoré generujú podstatné príjmy, realizovaných v členských štátoch pokrytých Kohéznym fondom do výšky 50 % [článok 29 ods. 4 písm. a) nariadenia (ES) č. 1260/1999].

| 19. | Obmedzené obdobie na spracovanie žiadostí začína plynúť od prijatia úplných informácií. Preto obdobia spracovania žiadostí, na ktoré poukazuje Dvor audítorov, nemusia nutne predstavovať prekročenie lehoty. Ako sám Dvor audítorov poznamenáva, dôvodom meškaní je najmä potreba vyžiadať si od riadiacich orgánov vysvetlenia alebo chýbajúce údaje. |
| --- | --- |

19.

Obmedzené obdobie na spracovanie žiadostí začína plynúť od prijatia úplných informácií. Preto obdobia spracovania žiadostí, na ktoré poukazuje Dvor audítorov, nemusia nutne predstavovať prekročenie lehoty. Ako sám Dvor audítorov poznamenáva, dôvodom meškaní je najmä potreba vyžiadať si od riadiacich orgánov vysvetlenia alebo chýbajúce údaje.

| 20. | Prvá zarážka – Komisia nabáda členské štáty, aby predkladali žiadosti o financovanie projektov, ktoré sú dostatočne zrelé. V snahe zamedziť predkladaniu žiadostí o financovanie nezrelých projektov Komisia v roku 2002 rozhodla, že rozhodnutia o projektoch Kohézneho fondu možno zmeniť a doplniť len raz v priebehu životnosti projektu. Teraz je na obdobie rokov 2007 – 2013 (pozri odpoveď na bod 57) vytvorený nástroj JASPERS, ktorého účelom je tiež pomôcť členským štátom zlepšiť prípravu projektov. K prekročeniu nákladov môže dôjsť aj v prípade dobre pripravených, zrelých projektov najmä v dôsledku inflácie nákladov na suroviny, a obzvlášť ak je vykonávanie rozložené na niekoľko rokov. Meškania sú v členskom štáte niekedy spôsobené správnymi alebo právnymi postupmi, ktoré taktiež nezávisia od stavu zrelosti projektu pri jeho predložení.
  Druhá zarážka – Právne predpisy umožňujú členským štátom predkladať žiadosti o financovanie projektov, ktoré sú prakticky ukončené. Na výrobné investičné projekty sa grant EÚ často prideľuje na „doplnenie“ vnútroštátnej pomoci v rámci povoleného limitu pre štátnu pomoc; vnútroštátne orgány prijímajú rozhodnutie omnoho skôr, ako sa projekt dokončí. V každom prípade, bez ohľadu na termín predloženia, informácie požadované k žiadostiam ukladajú členským štátom prospešnú disciplínu pri odôvodňovaní projektov a zvyšujú transparentnosť.
  Tretia zarážka – Na výrobné investičné projekty sa vzťahujú pravidlá schém štátnej pomoci, ktoré obsahujú kritériá hodnotenia oprávnenosti na pomoc a zlučiteľnosti navrhovaného balíka pomoci s pravidlami štátnej pomoci. V štandardnom formulári žiadosti sa okrem toho požadujú informácie o tom, ako príspevok EFRR urýchľuje vykonávanie projektu alebo do akej miery je preň dôležitý. Dvor audítorov odkazuje aj na odpoveď k bodu 32.
  Štvrtá zarážka – Prípady, v ktorých by boli skupiny projektov schválené ako veľký projekt EFRR, sú zriedkavé a opodstatnené osobitými okolnosťami. Výhoda statusu veľkého projektu podľa pravidla „n + 2“ je vyvážená prísnejšími požiadavkami na informácie. Tie znižujú riziko nelegitímnych žiadostí o veľké projekty. Podľa skúseností Komisie existuje väčšie riziko, že členské štáty neoznámia projekt, ktorý spĺňa kritériá na veľké projekty, a toto riziko bolo v pozadí vymedzenia veľkého projektu v právnych predpisoch ako „ekonomicky nedeliteľného súhrnu prác“. |
| --- | --- |

20.

Prvá zarážka – Komisia nabáda členské štáty, aby predkladali žiadosti o financovanie projektov, ktoré sú dostatočne zrelé. V snahe zamedziť predkladaniu žiadostí o financovanie nezrelých projektov Komisia v roku 2002 rozhodla, že rozhodnutia o projektoch Kohézneho fondu možno zmeniť a doplniť len raz v priebehu životnosti projektu. Teraz je na obdobie rokov 2007 – 2013 (pozri odpoveď na bod 57) vytvorený nástroj JASPERS, ktorého účelom je tiež pomôcť členským štátom zlepšiť prípravu projektov. K prekročeniu nákladov môže dôjsť aj v prípade dobre pripravených, zrelých projektov najmä v dôsledku inflácie nákladov na suroviny, a obzvlášť ak je vykonávanie rozložené na niekoľko rokov. Meškania sú v členskom štáte niekedy spôsobené správnymi alebo právnymi postupmi, ktoré taktiež nezávisia od stavu zrelosti projektu pri jeho predložení.

Druhá zarážka – Právne predpisy umožňujú členským štátom predkladať žiadosti o financovanie projektov, ktoré sú prakticky ukončené. Na výrobné investičné projekty sa grant EÚ často prideľuje na „doplnenie“ vnútroštátnej pomoci v rámci povoleného limitu pre štátnu pomoc; vnútroštátne orgány prijímajú rozhodnutie omnoho skôr, ako sa projekt dokončí. V každom prípade, bez ohľadu na termín predloženia, informácie požadované k žiadostiam ukladajú členským štátom prospešnú disciplínu pri odôvodňovaní projektov a zvyšujú transparentnosť.

Tretia zarážka – Na výrobné investičné projekty sa vzťahujú pravidlá schém štátnej pomoci, ktoré obsahujú kritériá hodnotenia oprávnenosti na pomoc a zlučiteľnosti navrhovaného balíka pomoci s pravidlami štátnej pomoci. V štandardnom formulári žiadosti sa okrem toho požadujú informácie o tom, ako príspevok EFRR urýchľuje vykonávanie projektu alebo do akej miery je preň dôležitý. Dvor audítorov odkazuje aj na odpoveď k bodu 32.

Štvrtá zarážka – Prípady, v ktorých by boli skupiny projektov schválené ako veľký projekt EFRR, sú zriedkavé a opodstatnené osobitými okolnosťami. Výhoda statusu veľkého projektu podľa pravidla „n + 2“ je vyvážená prísnejšími požiadavkami na informácie. Tie znižujú riziko nelegitímnych žiadostí o veľké projekty. Podľa skúseností Komisie existuje väčšie riziko, že členské štáty neoznámia projekt, ktorý spĺňa kritériá na veľké projekty, a toto riziko bolo v pozadí vymedzenia veľkého projektu v právnych predpisoch ako „ekonomicky nedeliteľného súhrnu prác“.

| 22. | Komisia súhlasí, že predložené analýzy nákladov a výnosov mali rôznu kvalitu. Používanie príručky pre analýzu nákladov a výnosov nebolo povinné, ale Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku nabádalo vnútroštátne orgány, aby ju dodržiavali, a prispievalo na vzdelávacie akcie. Komisia sa však v maximálnej miere snaží podporovať vnútornú súdržnosť metodických prístupov analýzy nákladov a výnosov vo všetkých projektoch na úrovni jedného členského štátu, lebo analýza nákladov a výnosov sa používa na prideľovanie finančných prostriedkov na projekty, a preto ju treba dôsledne uplatňovať.
  S cieľom zlepšiť kvalitu a porovnateľnosť analýz nákladov a výnosov na programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku vypracovalo pracovný dokument, ktorý poskytuje usmernenia kna vykonávanie analýzy nákladov a výnosov (pracovný dokument č. 4 – pozri odpoveď na bod 24). |
| --- | --- |

22.

Komisia súhlasí, že predložené analýzy nákladov a výnosov mali rôznu kvalitu. Používanie príručky pre analýzu nákladov a výnosov nebolo povinné, ale Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku nabádalo vnútroštátne orgány, aby ju dodržiavali, a prispievalo na vzdelávacie akcie. Komisia sa však v maximálnej miere snaží podporovať vnútornú súdržnosť metodických prístupov analýzy nákladov a výnosov vo všetkých projektoch na úrovni jedného členského štátu, lebo analýza nákladov a výnosov sa používa na prideľovanie finančných prostriedkov na projekty, a preto ju treba dôsledne uplatňovať.

S cieľom zlepšiť kvalitu a porovnateľnosť analýz nákladov a výnosov na programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 Generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku vypracovalo pracovný dokument, ktorý poskytuje usmernenia kna vykonávanie analýzy nákladov a výnosov (pracovný dokument č. 4 – pozri odpoveď na bod 24).

| 23. | Stupeň podrobnosti vyžadovaný v rámci analýzy predloženej pri odôvodňovaní návrhov na financovanie je tiež záležitosťou úsudku, najmä ak predložená analýza vychádza z vnútroštátnych kritérií na investície do infraštruktúry alebo zo skúmania štátnej pomoci. |
| --- | --- |

23.

Stupeň podrobnosti vyžadovaný v rámci analýzy predloženej pri odôvodňovaní návrhov na financovanie je tiež záležitosťou úsudku, najmä ak predložená analýza vychádza z vnútroštátnych kritérií na investície do infraštruktúry alebo zo skúmania štátnej pomoci.

| 24. | Prvý odsek – Je pravda, že žiadosti o veľké projekty mali niekedy nedostatky, ktoré uviedol Dvor audítorov, a že Komisia v niektorých prípadoch nemohla pred schválením projektov získať všetky dodatočné informácie potrebné na vyplnenie medzier.
  V pracovnom dokumente č. 4 na obdobie rokov 2007 – 2013, ktorý obsahuje usmernenie na vykonávanie analýzy nákladov a výnosov, sa uvádza súbor pracovných pravidiel a indikatívnych hodnôt kľúčových parametrov analýzy nákladov a výnosov (napr. diskontné sadzby, referenčné obdobia). Komisia v dokumente odporúča, aby si členské štáty vypracovali vlastné usmernenia k analýze nákladov a výnosov, ktoré zohľadňujú ich konkrétne inštitucionálne a hospodárske podmienky. Členským štátom v súčasnosti pomáha vypracovať vnútroštátne usmernenia JASPERS (pozri odpoveď na bod 57).
  Prvá zarážka – Od roku 2007 po zaradení štruktúrovaného zoznamu údajov vyžadovaných pre žiadosti o veľké projekty do vykonávacieho nariadenia Komisie [príloha XX k nariadeniu (ES) č. 1828/2006] nie je možné vynechávať kľúčové informácie, ako napríklad návratnosť alebo referenčné obdobie, takže projekty, v ktorých nie sú uvedené základné prvky analýzy nákladov a výnosov, sa v podstate nepovažujú za prípustné.
  Druhá zarážka – Na programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia odporúča používať štandardné referenčné časové horizonty podľa sektorov (pracovný dokument č. 4). Kvantifikácia vplyvov na životné prostredie nie je priamočiara; príručka pre analýzu nákladov a výnosov však vysvetľuje, že by sa mala robiť, a odporúča používať ktorúkoľvek z rôznych techník, ktoré sa vypracovali.
  Tretia zarážka – Diskontné sadzby odporúčané Komisiou sa chápu ako referenčné, od ktorých sa vnútroštátne sadzby môžu odchyľovať, ale Komisia odporúča zachovať vnútornú súdržnosť všetkých podobných projektov v členskom štáte alebo v regióne. Formuláre žiadostí na obdobie rokov 2007 – 2013 jasne rozlišujú medzi finančnou ziskovosťou s grantom a bez grantu EÚ. Pokiaľ ide o zahrnutie odpisov, príručka pre analýzu nákladov a výnosov aj pracovný dokument č. 4 jasne uvádzajú, že toto je účtovná položka a nie peňažný tok, a preto musí byť z analýzy diskontovaného peňažného toku vylúčená.
  Druhý odsek – Komisia súhlasí, že analýzy nákladov a výnosov sú v prípade investícií do výroby v porovnaní s projektmi v oblasti infraštruktúry relatívne slabšie. Na zlepšenie usmernenia členských štátov v oblasti analýzy nákladov a výnosov pre investície do výroby má Komisia v úmysle pridať do aktualizácie príručky pre analýzu nákladov a výnosov prípadovú štúdiu týkajúcu sa investície do výroby. Zdôraznia sa rozdiely medzi finančnou analýzou a ekonomickou analýzou priemyselných projektov.
  Rámček 3 – Komisia súhlasí, že pokiaľ je to možné, pri vypracúvaní žiadosti týkajúcej sa veľkého projektu by sa mali brať do úvahy informácie o dosahu prepojených projektov na ich príslušné lokality. Treba poznamenať, že sieťovými účinkami sa zvyčajne zaoberá analýza premávky a dopytu, a preto sú už nepriamo zahrnuté v analýzach nákladov a výnosov. |
| --- | --- |

24.

Prvý odsek – Je pravda, že žiadosti o veľké projekty mali niekedy nedostatky, ktoré uviedol Dvor audítorov, a že Komisia v niektorých prípadoch nemohla pred schválením projektov získať všetky dodatočné informácie potrebné na vyplnenie medzier.

V pracovnom dokumente č. 4 na obdobie rokov 2007 – 2013, ktorý obsahuje usmernenie na vykonávanie analýzy nákladov a výnosov, sa uvádza súbor pracovných pravidiel a indikatívnych hodnôt kľúčových parametrov analýzy nákladov a výnosov (napr. diskontné sadzby, referenčné obdobia). Komisia v dokumente odporúča, aby si členské štáty vypracovali vlastné usmernenia k analýze nákladov a výnosov, ktoré zohľadňujú ich konkrétne inštitucionálne a hospodárske podmienky. Členským štátom v súčasnosti pomáha vypracovať vnútroštátne usmernenia JASPERS (pozri odpoveď na bod 57).

Prvá zarážka – Od roku 2007 po zaradení štruktúrovaného zoznamu údajov vyžadovaných pre žiadosti o veľké projekty do vykonávacieho nariadenia Komisie [príloha XX k nariadeniu (ES) č. 1828/2006] nie je možné vynechávať kľúčové informácie, ako napríklad návratnosť alebo referenčné obdobie, takže projekty, v ktorých nie sú uvedené základné prvky analýzy nákladov a výnosov, sa v podstate nepovažujú za prípustné.

Druhá zarážka – Na programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia odporúča používať štandardné referenčné časové horizonty podľa sektorov (pracovný dokument č. 4). Kvantifikácia vplyvov na životné prostredie nie je priamočiara; príručka pre analýzu nákladov a výnosov však vysvetľuje, že by sa mala robiť, a odporúča používať ktorúkoľvek z rôznych techník, ktoré sa vypracovali.

Tretia zarážka – Diskontné sadzby odporúčané Komisiou sa chápu ako referenčné, od ktorých sa vnútroštátne sadzby môžu odchyľovať, ale Komisia odporúča zachovať vnútornú súdržnosť všetkých podobných projektov v členskom štáte alebo v regióne. Formuláre žiadostí na obdobie rokov 2007 – 2013 jasne rozlišujú medzi finančnou ziskovosťou s grantom a bez grantu EÚ. Pokiaľ ide o zahrnutie odpisov, príručka pre analýzu nákladov a výnosov aj pracovný dokument č. 4 jasne uvádzajú, že toto je účtovná položka a nie peňažný tok, a preto musí byť z analýzy diskontovaného peňažného toku vylúčená.

Druhý odsek – Komisia súhlasí, že analýzy nákladov a výnosov sú v prípade investícií do výroby v porovnaní s projektmi v oblasti infraštruktúry relatívne slabšie. Na zlepšenie usmernenia členských štátov v oblasti analýzy nákladov a výnosov pre investície do výroby má Komisia v úmysle pridať do aktualizácie príručky pre analýzu nákladov a výnosov prípadovú štúdiu týkajúcu sa investície do výroby. Zdôraznia sa rozdiely medzi finančnou analýzou a ekonomickou analýzou priemyselných projektov.

Rámček 3 – Komisia súhlasí, že pokiaľ je to možné, pri vypracúvaní žiadosti týkajúcej sa veľkého projektu by sa mali brať do úvahy informácie o dosahu prepojených projektov na ich príslušné lokality. Treba poznamenať, že sieťovými účinkami sa zvyčajne zaoberá analýza premávky a dopytu, a preto sú už nepriamo zahrnuté v analýzach nákladov a výnosov.

| 25. | Komisia zvyčajne vykonávala dôkladné posúdenie. Relatívne dlhá lehota na schválenie žiadostí o projekty je dôsledkom „žiadostí o dodatočné informácie, ktoré Komisia musí zasielať v prípade veľkej väčšiny veľkých projektov“ (pozri bod 19).
  Hoci Komisia projekty zamietne len zriedka, v niektorých prípadoch po zisteniach Komisie stiahnu projekty členské štáty. |
| --- | --- |

25.

Komisia zvyčajne vykonávala dôkladné posúdenie. Relatívne dlhá lehota na schválenie žiadostí o projekty je dôsledkom „žiadostí o dodatočné informácie, ktoré Komisia musí zasielať v prípade veľkej väčšiny veľkých projektov“ (pozri bod 19).

Hoci Komisia projekty zamietne len zriedka, v niektorých prípadoch po zisteniach Komisie stiahnu projekty členské štáty.

| 27. | Účelom preskúmania štátnej pomoci je zabezpečiť, aby sa štátna pomoc povoľovala len do výšky nevyhnutnej na kompenzáciu nevýhod konkrétnej lokality alebo na odmenu za vykonanie určitých činností vo verejnom záujme (ako je napríklad výskum, odborná príprava alebo ochrana životného prostredia). |
| --- | --- |

27.

Účelom preskúmania štátnej pomoci je zabezpečiť, aby sa štátna pomoc povoľovala len do výšky nevyhnutnej na kompenzáciu nevýhod konkrétnej lokality alebo na odmenu za vykonanie určitých činností vo verejnom záujme (ako je napríklad výskum, odborná príprava alebo ochrana životného prostredia).

| 29. | V prípadoch, ktoré uvádza Dvor audítorov, sa často po pomerne rozsiahlej internej diskusii dospelo k záveru, že analýzy nákladov a výnosov alebo finančné analýzy odôvodňujú navrhované miery spolufinancovania.
  Hodnotiace oddelenie vyvinulo softvér na analýzu nákladov a výnosov, ktorý môžu používať administratívni pracovníci na kontrolu správnosti analýz vykonaných členskými štátmi vrátane výpočtu finančnej medzery, ktorý sa vykonáva na stanovenie výšky grantu EÚ. Softvér je k dispozícii od konca roku 2004 a nedávno bol aktualizovaný, aby zahŕňal nové pravidlá spolufinancovania na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

29.

V prípadoch, ktoré uvádza Dvor audítorov, sa často po pomerne rozsiahlej internej diskusii dospelo k záveru, že analýzy nákladov a výnosov alebo finančné analýzy odôvodňujú navrhované miery spolufinancovania.

Hodnotiace oddelenie vyvinulo softvér na analýzu nákladov a výnosov, ktorý môžu používať administratívni pracovníci na kontrolu správnosti analýz vykonaných členskými štátmi vrátane výpočtu finančnej medzery, ktorý sa vykonáva na stanovenie výšky grantu EÚ. Softvér je k dispozícii od konca roku 2004 a nedávno bol aktualizovaný, aby zahŕňal nové pravidlá spolufinancovania na roky 2007 – 2013.

| 30. | V právnych predpisoch na obdobie rokov 2000 – 2006 sa povoľovala pomerne veľká pružnosť stanovovania miery spolufinancovania. V prípade Kohézneho fondu bola pružnosť, ktorú umožňovalo nariadenie, ešte vyššia než v prípade EFRR. Usmernenia Komisie (napríklad „súhrnné hodnotiace tabuľky“ uvedené v bode 18) sa usilujú o maximálnu konzistentnosť metód používaných najmä interne v rámci daného členského štátu, ale nemôžu uložiť úplne štandardné postupy.
  Pre programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 sú jasnejšie pravidlá modulácie príspevkov z fondov uvedené v článku 55 nariadenia (ES) č. 1083/2006. Metóda výpočtu modulácie grantu EÚ je vysvetlená v pracovnom dokumente č. 4 (pozri odpoveď na bod 24). Upravené boli aj formuláre žiadosti, aby zabezpečovali poskytovanie relevantných informácií. |
| --- | --- |

30.

V právnych predpisoch na obdobie rokov 2000 – 2006 sa povoľovala pomerne veľká pružnosť stanovovania miery spolufinancovania. V prípade Kohézneho fondu bola pružnosť, ktorú umožňovalo nariadenie, ešte vyššia než v prípade EFRR. Usmernenia Komisie (napríklad „súhrnné hodnotiace tabuľky“ uvedené v bode 18) sa usilujú o maximálnu konzistentnosť metód používaných najmä interne v rámci daného členského štátu, ale nemôžu uložiť úplne štandardné postupy.

Pre programovacie obdobie rokov 2007 – 2013 sú jasnejšie pravidlá modulácie príspevkov z fondov uvedené v článku 55 nariadenia (ES) č. 1083/2006. Metóda výpočtu modulácie grantu EÚ je vysvetlená v pracovnom dokumente č. 4 (pozri odpoveď na bod 24). Upravené boli aj formuláre žiadosti, aby zabezpečovali poskytovanie relevantných informácií.

| 31. | Sociálno-ekonomické podmienky, ako napríklad relatívna prosperita regiónu, v ktorom sa investuje, môžu hrať pri stanovovaní grantu nepriamu úlohu prostredníctvom analýzy dopytu v analýze nákladov a výnosov.
  Ekonomická analýza hrá úlohu prevažne v rozhodovaní, či financovať projekt v oblasti infraštruktúry, alebo nie. Ak je však projekt už vybraný na základe jeho sociálno-ekonomického dosahu, grant sa zvyčajne stanovuje na základe finančnej analýzy. Komisia je presvedčená, že toto je správny prístup. Poskytnúť menej finančných prostriedkov ekonomicky veľmi žiaducim projektom by ich mohlo ohroziť.
  Komisia sa domnieva, že nemôže rozhodovať o štruktúre celkového finančného balíka navrhnutého členským štátom, ale len o výške grantu Spoločenstva. |
| --- | --- |

31.

Sociálno-ekonomické podmienky, ako napríklad relatívna prosperita regiónu, v ktorom sa investuje, môžu hrať pri stanovovaní grantu nepriamu úlohu prostredníctvom analýzy dopytu v analýze nákladov a výnosov.

Ekonomická analýza hrá úlohu prevažne v rozhodovaní, či financovať projekt v oblasti infraštruktúry, alebo nie. Ak je však projekt už vybraný na základe jeho sociálno-ekonomického dosahu, grant sa zvyčajne stanovuje na základe finančnej analýzy. Komisia je presvedčená, že toto je správny prístup. Poskytnúť menej finančných prostriedkov ekonomicky veľmi žiaducim projektom by ich mohlo ohroziť.

Komisia sa domnieva, že nemôže rozhodovať o štruktúre celkového finančného balíka navrhnutého členským štátom, ale len o výške grantu Spoločenstva.

| 32. | Ak investícia do výroby podlieha ad hoc schváleniu štátnej pomoci alebo je v súlade so schválenou schémou štátnej pomoci, normálne je spoliehať sa na toto hodnotenie pri posudzovaní požadovaného príspevku EÚ v rámci dohodnutého balíka štátnej pomoci (pozri aj odpovede na body 20 a 27).
  Pokiaľ ide o zohľadnenie sociálno-ekonomických faktorov pri modulácii výšky grantu, pozri odpoveď na bod 31.
  Komisia súhlasí, že postupy porovnávacieho posudzovania žiadostí o pomoc na výrobné investičné projekty na vnútroštátnej úrovni sú žiaduce na posúdenie širších hospodárskych otázok a na vyhnutie sa nadmernému financovaniu.
  Rámček 4 – Určujúcim faktorom rozhodnutia o poskytnutí pomoci nie je finančný stav spoločnosti uvažujúcej o investícii v konkrétnej lokalite, ale očakávaná finančná výnosnosť (prírastkovej) investície v lokalite. Typickým rizikom schém štátnej pomoci je mŕtva váha, lebo možno predpokladať, že veľká časť veľkých projektov má kladné finančné čisté súčasné hodnoty a vyššie finančné miery výnosnosti než finančná diskontná sadzba a niekedy je hlavným cieľom pomoci prilákať do menej rozvinutej oblasti investíciu, ktorá by sa aj tak vykonala v iných oblastiach. |
| --- | --- |

32.

Ak investícia do výroby podlieha ad hoc schváleniu štátnej pomoci alebo je v súlade so schválenou schémou štátnej pomoci, normálne je spoliehať sa na toto hodnotenie pri posudzovaní požadovaného príspevku EÚ v rámci dohodnutého balíka štátnej pomoci (pozri aj odpovede na body 20 a 27).

Pokiaľ ide o zohľadnenie sociálno-ekonomických faktorov pri modulácii výšky grantu, pozri odpoveď na bod 31.

Komisia súhlasí, že postupy porovnávacieho posudzovania žiadostí o pomoc na výrobné investičné projekty na vnútroštátnej úrovni sú žiaduce na posúdenie širších hospodárskych otázok a na vyhnutie sa nadmernému financovaniu.

Rámček 4 – Určujúcim faktorom rozhodnutia o poskytnutí pomoci nie je finančný stav spoločnosti uvažujúcej o investícii v konkrétnej lokalite, ale očakávaná finančná výnosnosť (prírastkovej) investície v lokalite. Typickým rizikom schém štátnej pomoci je mŕtva váha, lebo možno predpokladať, že veľká časť veľkých projektov má kladné finančné čisté súčasné hodnoty a vyššie finančné miery výnosnosti než finančná diskontná sadzba a niekedy je hlavným cieľom pomoci prilákať do menej rozvinutej oblasti investíciu, ktorá by sa aj tak vykonala v iných oblastiach.

| 33. | Okrem usmernenia, na ktoré sa odvoláva Dvor audítorov, Komisia už poskytla usmernenie uvedené v bodoch 17 a 18 v rokoch 1999 – 2001, usmernenie o stanovovaní sadzby pomoci pre investície generujúce príjmy v rámci štrukturálnych fondov v roku 2002 a v roku 2003 odporúčala členským štátom uplatňovať vo finančných analýzach spoločné zásady pre diskontné sadzby a iné parametre (pozri bod 28). |
| --- | --- |

33.

Okrem usmernenia, na ktoré sa odvoláva Dvor audítorov, Komisia už poskytla usmernenie uvedené v bodoch 17 a 18 v rokoch 1999 – 2001, usmernenie o stanovovaní sadzby pomoci pre investície generujúce príjmy v rámci štrukturálnych fondov v roku 2002 a v roku 2003 odporúčala členským štátom uplatňovať vo finančných analýzach spoločné zásady pre diskontné sadzby a iné parametre (pozri bod 28).

| 34. | Pokiaľ ide o projekty verejno-súkromného partnerstva, v pracovnom dokumente č. 4 sa naznačuje, že uplatňovanie vyššej diskontnej sadzby môže byť vhodné, lebo odráža vyššie príležitostné kapitálové náklady súkromného investora. Pokiaľ ide o úvahy o relatívnej prosperite, v pracovnom dokumente sa odporúča, aby sa pri určovaní výnosov projektu, ktoré sú vstupom do vzorca na výpočet finančnej medzery, explicitne zohľadňovala dostupnosť sadzby. |
| --- | --- |

34.

Pokiaľ ide o projekty verejno-súkromného partnerstva, v pracovnom dokumente č. 4 sa naznačuje, že uplatňovanie vyššej diskontnej sadzby môže byť vhodné, lebo odráža vyššie príležitostné kapitálové náklady súkromného investora. Pokiaľ ide o úvahy o relatívnej prosperite, v pracovnom dokumente sa odporúča, aby sa pri určovaní výnosov projektu, ktoré sú vstupom do vzorca na výpočet finančnej medzery, explicitne zohľadňovala dostupnosť sadzby.

PRINÁŠA NÁSLEDNÉ HODNOTENIE VEĽKÝCH PROJEKTOV VÝSLEDKY, KTORÉ SÚ UŽITOČNÉ PRI ĎALŠOM ROZHODOVANÍ?

| 36. | Následné hodnotenie EFRR bolo vykonané za obdobie rokov 1994 – 1999 pre celý „cieľ“, a preto zahŕňalo intervencie na rôznych úrovniach, aj keď najmä na celkovej úrovni programu. Pokiaľ ide o následné hodnotenia rokov 2000 – 2006, pozri odpoveď na bod 55. |
| --- | --- |

36.

Následné hodnotenie EFRR bolo vykonané za obdobie rokov 1994 – 1999 pre celý „cieľ“, a preto zahŕňalo intervencie na rôznych úrovniach, aj keď najmä na celkovej úrovni programu. Pokiaľ ide o následné hodnotenia rokov 2000 – 2006, pozri odpoveď na bod 55.

| 38. | Informácie z monitorovacieho systému nie sú jediným základom následného hodnotenia. Tieto údaje treba doplniť napríklad o analýzu sieťových účinkov, dlhodobejší dopyt a vplyvy po investičných fázach atď. |
| --- | --- |

38.

Informácie z monitorovacieho systému nie sú jediným základom následného hodnotenia. Tieto údaje treba doplniť napríklad o analýzu sieťových účinkov, dlhodobejší dopyt a vplyvy po investičných fázach atď.

| 39. | Komisia súhlasí s Dvorom audítorov, že hodnotenie je dôležité ako vstup pre budúce rozhodnutia o financovaní a vykonávaní a že sú potrebné nástroje na určovanie a zber údajov potrebných na vykonanie hodnotení. Komisia vynakladala značné úsilie na zlepšenie mechanizmov hodnotenia a na podporu „kultúry“ hodnotenia medzi aktérmi, ktorí zodpovedajú za výdavky na štrukturálne akcie. |
| --- | --- |

39.

Komisia súhlasí s Dvorom audítorov, že hodnotenie je dôležité ako vstup pre budúce rozhodnutia o financovaní a vykonávaní a že sú potrebné nástroje na určovanie a zber údajov potrebných na vykonanie hodnotení. Komisia vynakladala značné úsilie na zlepšenie mechanizmov hodnotenia a na podporu „kultúry“ hodnotenia medzi aktérmi, ktorí zodpovedajú za výdavky na štrukturálne akcie.

| 40. | Ďalšou výnimkou bolo následné hodnotenie analýz nákladov a výnosov environmentálnych projektov v Írsku v rokoch 2002/2003 a nedávno uverejnené následné hodnotenie projektov Kohézneho fondu v Portugalsku za roky 1993 – 1999 a 2000 – 2006. Na obdobie rokov 1994 – 1999 právne predpisy výslovne neurčovali zodpovednosť za následné hodnotenie (tak ako to bolo v obdobiach rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013). Nakoniec preberala zodpovednosť za následné hodnotenie Komisia (nie členské štáty). Neexistovala žiadna regulačná požiadavka na vykonávanie následných hodnotení na úrovni projektu, hoci sa podporovalo.
  Vykonávanie veľkých projektov v oblasti infraštruktúry sa často oznamovalo na účel ďalšieho rozvoja ako v prípade projektu aténskeho metra s jeho „štúdiou rozvoja metra“ a 20-ročným podnikateľským plánom. Tieto štúdie obsahovali množstvo informácií o predchádzajúcich etapách projektu podobne ako následné hodnotenie. |
| --- | --- |

40.

Ďalšou výnimkou bolo následné hodnotenie analýz nákladov a výnosov environmentálnych projektov v Írsku v rokoch 2002/2003 a nedávno uverejnené následné hodnotenie projektov Kohézneho fondu v Portugalsku za roky 1993 – 1999 a 2000 – 2006. Na obdobie rokov 1994 – 1999 právne predpisy výslovne neurčovali zodpovednosť za následné hodnotenie (tak ako to bolo v obdobiach rokov 2000 – 2006 a 2007 – 2013). Nakoniec preberala zodpovednosť za následné hodnotenie Komisia (nie členské štáty). Neexistovala žiadna regulačná požiadavka na vykonávanie následných hodnotení na úrovni projektu, hoci sa podporovalo.

Vykonávanie veľkých projektov v oblasti infraštruktúry sa často oznamovalo na účel ďalšieho rozvoja ako v prípade projektu aténskeho metra s jeho „štúdiou rozvoja metra“ a 20-ročným podnikateľským plánom. Tieto štúdie obsahovali množstvo informácií o predchádzajúcich etapách projektu podobne ako následné hodnotenie.

| 41. | Hodnotenie, ktoré Dvor audítorov uvádza v bode 41 písm. d), poskytlo užitočné informácie pre budúce rozhodovanie a diskusia o zisteniach viedla k zlepšeniam v novom regulačnom rámci na programovacie obdobie rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

41.

Hodnotenie, ktoré Dvor audítorov uvádza v bode 41 písm. d), poskytlo užitočné informácie pre budúce rozhodovanie a diskusia o zisteniach viedla k zlepšeniam v novom regulačnom rámci na programovacie obdobie rokov 2007 – 2013.

| 42. | Komisia plne akceptovala nedostatky spôsobené nedostatkom údajov v súvislosti s obdobím rokov 1994 – 1999 a prijala kroky na zlepšenie zberu údajov v období rokov 2000 – 2006 a ešte viac na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

42.

Komisia plne akceptovala nedostatky spôsobené nedostatkom údajov v súvislosti s obdobím rokov 1994 – 1999 a prijala kroky na zlepšenie zberu údajov v období rokov 2000 – 2006 a ešte viac na roky 2007 – 2013.

| 43. | S novým nástrojom na elektronickú výmenu informácií „SFC2007“ nebude možné predložiť žiadosť o veľký projekt, pokiaľ nebudú v systéme zakódované všetky štruktúrované údaje (príloha XX k nariadeniu (ES) č. 1828/2006). |
| --- | --- |

43.

S novým nástrojom na elektronickú výmenu informácií „SFC2007“ nebude možné predložiť žiadosť o veľký projekt, pokiaľ nebudú v systéme zakódované všetky štruktúrované údaje (príloha XX k nariadeniu (ES) č. 1828/2006).

| 44. | Komisia v nadväznosti na zistenia hodnotenia, ktoré uvádza Dvor audítorov, prijala príslušné opatrenia, ako uviedla v odpovedi na bod 41. Pozri aj rôzne kroky prijaté na zlepšenie dostupnosti údajov na hodnotenie uvedené v odpovediach na body 24, 42 a 43.






  c) | Komisia nedávno vypracovala pracovný dokument o metódach merania účinkov na zamestnanosť. Nabáda členské štáty, aby túto metodiku uplatňovali na zlepšovanie informácií o vytváraní pracovných miest. |
| --- | --- | --- |

44.

Komisia v nadväznosti na zistenia hodnotenia, ktoré uvádza Dvor audítorov, prijala príslušné opatrenia, ako uviedla v odpovedi na bod 41. Pozri aj rôzne kroky prijaté na zlepšenie dostupnosti údajov na hodnotenie uvedené v odpovediach na body 24, 42 a 43.

c)

Komisia nedávno vypracovala pracovný dokument o metódach merania účinkov na zamestnanosť. Nabáda členské štáty, aby túto metodiku uplatňovali na zlepšovanie informácií o vytváraní pracovných miest.

| 45. | b) | Je pravda, že v mnohých žiadostiach o financovanie nie je výslovne alebo komplexne opísaná štartovacia pozícia. Napriek tomu, ak sa analýza nákladov a výnosov vykoná na prírastkovom základe, t. j. na základe rozdielu medzi scenárom s projektom a scenárom bez projektu, scenár bez projektu je samozrejme modelovaný podľa súčasnej situácie. Nové formuláre žiadostí sú v tomto bode konkrétnejšie. Vyžadujú aj relevantné ukazovatele výstupu a príspevku k cieľom programov. |
| --- | --- | --- |

45.

b)

Je pravda, že v mnohých žiadostiach o financovanie nie je výslovne alebo komplexne opísaná štartovacia pozícia. Napriek tomu, ak sa analýza nákladov a výnosov vykoná na prírastkovom základe, t. j. na základe rozdielu medzi scenárom s projektom a scenárom bez projektu, scenár bez projektu je samozrejme modelovaný podľa súčasnej situácie. Nové formuláre žiadostí sú v tomto bode konkrétnejšie. Vyžadujú aj relevantné ukazovatele výstupu a príspevku k cieľom programov.

| 46. | Pozri odpoveď na bod 42. |
| --- | --- |

46.

Pozri odpoveď na bod 42.

| 48. | b) | Komisia má v úmysle dôkladnejšie preskúmať otázku jednotkových nákladov, počnúc následným hodnotením EFRR za roky 2000 – 2006. Jedno z hodnotení posúdi efektívnosť veľkých projektov financovaných z EFRR. Taktiež vypracuje a otestuje metodiku prešetrovania jednotkových nákladov, ktorá sa neskôr použije v budúcich hodnoteniach, ako napríklad v plánovaných následných hodnoteniach projektov Kohézneho fondu a ISPA. Konečným cieľom je vytvoriť databázu jednotkových nákladov, ktorá by zahŕňala operácie financované v rámci politiky súdržnosti aj dostupné medzinárodné referenčné hodnoty. |
| --- | --- | --- |

48.

b)

Komisia má v úmysle dôkladnejšie preskúmať otázku jednotkových nákladov, počnúc následným hodnotením EFRR za roky 2000 – 2006. Jedno z hodnotení posúdi efektívnosť veľkých projektov financovaných z EFRR. Taktiež vypracuje a otestuje metodiku prešetrovania jednotkových nákladov, ktorá sa neskôr použije v budúcich hodnoteniach, ako napríklad v plánovaných následných hodnoteniach projektov Kohézneho fondu a ISPA. Konečným cieľom je vytvoriť databázu jednotkových nákladov, ktorá by zahŕňala operácie financované v rámci politiky súdržnosti aj dostupné medzinárodné referenčné hodnoty.

| d) | V čase následného prepočítavania miery ekonomickej výnosnosti projektov boli skutočné údaje väčšinou k dispozícii len pre investičné fázy (t. j. výšky a načasovanie investičných nákladov) a len sčasti pre prevádzkové fázy. Preto bolo treba v niekoľkých prípadoch následného prepočítania použiť predbežné údaje na meranie čistých prínosov projektu, ktoré sa prejavia v prevádzkovej fáze. |
| --- | --- |

d)

V čase následného prepočítavania miery ekonomickej výnosnosti projektov boli skutočné údaje väčšinou k dispozícii len pre investičné fázy (t. j. výšky a načasovanie investičných nákladov) a len sčasti pre prevádzkové fázy. Preto bolo treba v niekoľkých prípadoch následného prepočítania použiť predbežné údaje na meranie čistých prínosov projektu, ktoré sa prejavia v prevádzkovej fáze.

| e) | Treba si všimnúť ťažkosti s odhadovaním nepriameho vytvárania pracovných miest v projektoch v oblasti infraštruktúry. Z tohto dôvodu sa Komisia rozhodla nepožadovať tieto informácie v žiadosti o veľký projekt na obdobie rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

e)

Treba si všimnúť ťažkosti s odhadovaním nepriameho vytvárania pracovných miest v projektoch v oblasti infraštruktúry. Z tohto dôvodu sa Komisia rozhodla nepožadovať tieto informácie v žiadosti o veľký projekt na obdobie rokov 2007 – 2013.

| 49. | a) | Nepriame vplyvy predpovedané v analýzach nákladov a výnosov projektov v oblasti infraštruktúry, ako je napríklad nepriama zamestnanosť alebo menšie zápchy na cestách po rozšírení železníc, nemožno merať monitorovaním. Finančné a fyzické výstupy možno monitorovať v investičnej fáze, čo však neplatí pre ekonomické vplyvy, ktoré sa objavujú v prevádzkovej fáze a všeobecnejšie v dlhodobejšom horizonte. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Nepriame vplyvy predpovedané v analýzach nákladov a výnosov projektov v oblasti infraštruktúry, ako je napríklad nepriama zamestnanosť alebo menšie zápchy na cestách po rozšírení železníc, nemožno merať monitorovaním. Finančné a fyzické výstupy možno monitorovať v investičnej fáze, čo však neplatí pre ekonomické vplyvy, ktoré sa objavujú v prevádzkovej fáze a všeobecnejšie v dlhodobejšom horizonte.

| b) | Komisia je presvedčená, že hodnotenie širších ekonomických vplyvov na regionálnej úrovni (vytváranie podnikov, vyvolaná tvorba pracovných miest, produktivita a životné prostredie) možno lepšie posúdiť na úrovni programu než projektu. |
| --- | --- |

b)

Komisia je presvedčená, že hodnotenie širších ekonomických vplyvov na regionálnej úrovni (vytváranie podnikov, vyvolaná tvorba pracovných miest, produktivita a životné prostredie) možno lepšie posúdiť na úrovni programu než projektu.

| 51. | V novom období sa bude tejto požiadavke venovať zvýšená pozornosť. Vo všetkých prípadoch sa tieto údaje zvyčajne nachádzajú v záverečných správach po ukončení projektov. |
| --- | --- |

51.

V novom období sa bude tejto požiadavke venovať zvýšená pozornosť. Vo všetkých prípadoch sa tieto údaje zvyčajne nachádzajú v záverečných správach po ukončení projektov.

| 52. – 53. | Hoci by ukazovatele vybrané na monitorovanie veľkých projektov mali byť jednotné, nemusia byť rovnaké ako ukazovatele stanovené na úrovni prioritných osí. Ide najmä o výsledky alebo dosah, ktorý možno zmysluplne merať na úrovni prioritných osí, ale nie na úrovni projektov. Ťažko by sa napríklad merala lepšia dostupnosť vďaka jedinému projektu a zlepšenie dostupnosti merané na úrovni prioritných osí by nebolo len súčtom dosahu jednotlivých projektov, pretože pravdepodobne by tu významnú úlohu zohrávali sieťové účinky. |
| --- | --- |

52. – 53.

Hoci by ukazovatele vybrané na monitorovanie veľkých projektov mali byť jednotné, nemusia byť rovnaké ako ukazovatele stanovené na úrovni prioritných osí. Ide najmä o výsledky alebo dosah, ktorý možno zmysluplne merať na úrovni prioritných osí, ale nie na úrovni projektov. Ťažko by sa napríklad merala lepšia dostupnosť vďaka jedinému projektu a zlepšenie dostupnosti merané na úrovni prioritných osí by nebolo len súčtom dosahu jednotlivých projektov, pretože pravdepodobne by tu významnú úlohu zohrávali sieťové účinky.

| 54. | Hoci v údajoch zhromaždených za obdobie rokov 2000 – 2006 určite existujú nedostatky a nezhody, Komisia sa domnieva, že situácia sa v porovnaní s minulosťou zlepšila a že sa zhromažďuje značné množstvo relevantného materiálu, ktorý sa môže použiť na účely hodnotenia (pozri odpoveď na bod 55). Na zvýšenie štandardizácie a porovnateľnosti informácií definovala Komisia na obdobie rokov 2007 – 2013 súbor „základných ukazovateľov“ (príloha I k pracovnému dokumentu č. 2 o ukazovateľoch monitorovania a hodnotenia). Komisia nabáda členské štáty, aby tieto kľúčové ukazovatele výstupu a výsledku používali na úrovni programu, nie projektu. |
| --- | --- |

54.

Hoci v údajoch zhromaždených za obdobie rokov 2000 – 2006 určite existujú nedostatky a nezhody, Komisia sa domnieva, že situácia sa v porovnaní s minulosťou zlepšila a že sa zhromažďuje značné množstvo relevantného materiálu, ktorý sa môže použiť na účely hodnotenia (pozri odpoveď na bod 55). Na zvýšenie štandardizácie a porovnateľnosti informácií definovala Komisia na obdobie rokov 2007 – 2013 súbor „základných ukazovateľov“ (príloha I k pracovnému dokumentu č. 2 o ukazovateľoch monitorovania a hodnotenia). Komisia nabáda členské štáty, aby tieto kľúčové ukazovatele výstupu a výsledku používali na úrovni programu, nie projektu.

| 55. | Následné hodnotenie EFRR za roky 2000 – 2006 sa organizuje v 11 pracovných balíkoch, ktoré posudzujú celkové účinky politiky vrátane vybraných tematických aspektov. Jeden z nich je osobitne určený na zber dostupných informácií o ukazovateľoch vo všetkých programovacích dokumentoch. Pracovný balík zberu údajov uľahčí prácu konzultantom pracujúcim na ostatných pracovných balíkoch, ktorí sa sústredia na zaplnenie medzier v údajoch a vykonajú skutočné hodnotenia. Zatiaľ čo následné hodnotenie Komisie bude hodnotiť najmä investície spolufinancované z EFRR na súhrnnej úrovni politík, nie na úrovni jednotlivých projektov, jeden z pracovných balíkov sa zameria na dosah veľkých dopravných projektov, ktoré sa analyzujú individuálne. Ďalší pracovný balík bude zhromažďovať informácie o vplyvoch veľkých projektov na zamestnanosť. Pracovať treba aj na jednotkových nákladoch veľkých projektov v oblasti infraštruktúry [pozri odpoveď na bod 48 písm. b)].
  Komisia vykoná následné hodnotenie projektov Kohézneho fondu za roky 2000 – 2006 v roku 2009. |
| --- | --- |

55.

Následné hodnotenie EFRR za roky 2000 – 2006 sa organizuje v 11 pracovných balíkoch, ktoré posudzujú celkové účinky politiky vrátane vybraných tematických aspektov. Jeden z nich je osobitne určený na zber dostupných informácií o ukazovateľoch vo všetkých programovacích dokumentoch. Pracovný balík zberu údajov uľahčí prácu konzultantom pracujúcim na ostatných pracovných balíkoch, ktorí sa sústredia na zaplnenie medzier v údajoch a vykonajú skutočné hodnotenia. Zatiaľ čo následné hodnotenie Komisie bude hodnotiť najmä investície spolufinancované z EFRR na súhrnnej úrovni politík, nie na úrovni jednotlivých projektov, jeden z pracovných balíkov sa zameria na dosah veľkých dopravných projektov, ktoré sa analyzujú individuálne. Ďalší pracovný balík bude zhromažďovať informácie o vplyvoch veľkých projektov na zamestnanosť. Pracovať treba aj na jednotkových nákladoch veľkých projektov v oblasti infraštruktúry [pozri odpoveď na bod 48 písm. b)].

Komisia vykoná následné hodnotenie projektov Kohézneho fondu za roky 2000 – 2006 v roku 2009.

NOVÉ PRÁVNE PREDPISY NA OBDOBIE ROKOV 2007 – 2013

| 57. | Komisia tiež odkazuje na zlepšené formuláre žiadosti, ktorých údaje sa zaznamenávajú v centrálnej databáze „SFC2007“, na aktualizáciu interných pokynov (cez osobitný oddiel „aide-mémoire“ pre administratívnych pracovníkov), používanie softvéru na kontrolu súdržnosti a dôslednosti parametrov a výsledkov analýzy nákladov a výnosov a na zavedenie nástroja technickej pomoci členským štátom pri príprave projektov s názvom JASPERS (spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch). Pozri aj odpovede na body 22, 24, 29, 43 a 44. |
| --- | --- |

57.

Komisia tiež odkazuje na zlepšené formuláre žiadosti, ktorých údaje sa zaznamenávajú v centrálnej databáze „SFC2007“, na aktualizáciu interných pokynov (cez osobitný oddiel „aide-mémoire“ pre administratívnych pracovníkov), používanie softvéru na kontrolu súdržnosti a dôslednosti parametrov a výsledkov analýzy nákladov a výnosov a na zavedenie nástroja technickej pomoci členským štátom pri príprave projektov s názvom JASPERS (spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch). Pozri aj odpovede na body 22, 24, 29, 43 a 44.

| 58. | Hoci hlavný dôraz sa kladie na následné hodnotenia na úrovni programov, Komisia bude využívať údaje z veľkých projektov, ako to už robí pri následnom hodnotení obdobia rokov 2000 – 2006 (pozri odpoveď na bod 55). Naďalej tiež bude nabádať členské štáty, aby na dobrovoľnom základe vykonávali hodnotenia okrem iného na úrovni projektov a sektorov. |
| --- | --- |

58.

Hoci hlavný dôraz sa kladie na následné hodnotenia na úrovni programov, Komisia bude využívať údaje z veľkých projektov, ako to už robí pri následnom hodnotení obdobia rokov 2000 – 2006 (pozri odpoveď na bod 55). Naďalej tiež bude nabádať členské štáty, aby na dobrovoľnom základe vykonávali hodnotenia okrem iného na úrovni projektov a sektorov.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

| 59. | Treba pamätať na obmedzenia regulačného prostredia v rokoch 2000 – 2006.






  a) | Komisia zvyčajne vypracúvala dôkladné posúdenie. Väčšina projektov na roky 2000 – 2006 bola predložená po roku 2003. |
| --- | --- | --- |

59.

Treba pamätať na obmedzenia regulačného prostredia v rokoch 2000 – 2006.

a)

Komisia zvyčajne vypracúvala dôkladné posúdenie. Väčšina projektov na roky 2000 – 2006 bola predložená po roku 2003.

| b) | Komisia súhlasí, že žiadosti o financovanie boli rôznej kvality a v prípade výrobných investičných projektov boli relatívne slabé. Všeobecne sa Komisia snažila vylepšiť kvalitu spisov tým, že žiadala vysvetlenia. Právny základ a nástroje na skúmanie žiadostí týkajúcich sa veľkých projektov Komisiou sa na obdobie rokov 2007 – 2013 zlepšili. |
| --- | --- |

b)

Komisia súhlasí, že žiadosti o financovanie boli rôznej kvality a v prípade výrobných investičných projektov boli relatívne slabé. Všeobecne sa Komisia snažila vylepšiť kvalitu spisov tým, že žiadala vysvetlenia. Právny základ a nástroje na skúmanie žiadostí týkajúcich sa veľkých projektov Komisiou sa na obdobie rokov 2007 – 2013 zlepšili.

| c) | Právne predpisy na obdobie rokov 2000 – 2006 poskytovali pomerne veľkú pružnosť v stanovovaní miery spolufinancovania. |
| --- | --- |

c)

Právne predpisy na obdobie rokov 2000 – 2006 poskytovali pomerne veľkú pružnosť v stanovovaní miery spolufinancovania.

| 60. | Keďže vo veľkých projektoch ide o veľmi vysoké sumy peňazí, Komisia je presvedčená, že je dôležité ich podriadiť prísnejšiemu procesu podávania žiadostí a bližšiemu skúmaniu. To pomôže zabezpečiť maximálny dosah na regionálny rozvoj a účinné využitie prostriedkov Spoločenstva.
  Komisia robí kroky na zlepšovanie prípravy žiadostí členských štátov o projekty aj na zlepšovanie vlastného posudzovania, ktoré sa v úplnej miere prejaví v programovacom období rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

60.

Keďže vo veľkých projektoch ide o veľmi vysoké sumy peňazí, Komisia je presvedčená, že je dôležité ich podriadiť prísnejšiemu procesu podávania žiadostí a bližšiemu skúmaniu. To pomôže zabezpečiť maximálny dosah na regionálny rozvoj a účinné využitie prostriedkov Spoločenstva.

Komisia robí kroky na zlepšovanie prípravy žiadostí členských štátov o projekty aj na zlepšovanie vlastného posudzovania, ktoré sa v úplnej miere prejaví v programovacom období rokov 2007 – 2013.

| 61. | a) | Od roku 2000 neexistoval regulačný základ, z ktorého by vyplývala požiadavka, aby členské vykonávali následné hodnotenia na úrovni projektu, aj keď sú na to nabádané. Následné hodnotenie projektov sa vyžadovalo len pre Kohézny fond a vykonávala ho Komisia. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Od roku 2000 neexistoval regulačný základ, z ktorého by vyplývala požiadavka, aby členské vykonávali následné hodnotenia na úrovni projektu, aj keď sú na to nabádané. Následné hodnotenie projektov sa vyžadovalo len pre Kohézny fond a vykonávala ho Komisia.

| b) | Komisia uznala nedostatky údajov uvádzaných v žiadostiach v období rokov 1994 – 1999 a prijala kroky na zlepšenie zberu údajov v období rokov 2000 – 2006 a v ešte väčšej miere v období rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

b)

Komisia uznala nedostatky údajov uvádzaných v žiadostiach v období rokov 1994 – 1999 a prijala kroky na zlepšenie zberu údajov v období rokov 2000 – 2006 a v ešte väčšej miere v období rokov 2007 – 2013.

| c) | V údajoch o monitorovaní sa zistili nedostatky, ktoré sťažili hodnotenie. Na nápravu týchto nedostatkov sa prijímajú kroky najmä na obdobie rokov 2007 – 2013. Komisia však nezastáva názor, že nepriame vplyvy možno monitorovať na úrovni projektu (pozri odpoveď na bod 49). |
| --- | --- |

c)

V údajoch o monitorovaní sa zistili nedostatky, ktoré sťažili hodnotenie. Na nápravu týchto nedostatkov sa prijímajú kroky najmä na obdobie rokov 2007 – 2013. Komisia však nezastáva názor, že nepriame vplyvy možno monitorovať na úrovni projektu (pozri odpoveď na bod 49).

| 62. | Hoci v údajoch zhromaždených za obdobie rokov 2000 – 2006 určite sú nedostatky a nezhody, situácia sa zlepšuje a pri plánovaní hodnotení za obdobie rokov 2000 – 2006 sa zohľadňujú obmedzenia predchádzajúcich hodnotení. |
| --- | --- |

62.

Hoci v údajoch zhromaždených za obdobie rokov 2000 – 2006 určite sú nedostatky a nezhody, situácia sa zlepšuje a pri plánovaní hodnotení za obdobie rokov 2000 – 2006 sa zohľadňujú obmedzenia predchádzajúcich hodnotení.

| 63. | Komisia súhlasí s odporúčaniami Dvora audítorov a plánuje zabezpečiť riadne vykonávanie zlepšených regulačných ustanovení.






  a) | Okrem prísnejších požiadaviek v právnych predpisoch týkajúcich sa informácií vyžadovaných so žiadosťami a vyjasnenia pravidiel stanovovania výšky grantu EÚ došlo tiež k aktualizácii interných pokynov a k zavedeniu elektronických postupov. |
| --- | --- | --- |

63.

Komisia súhlasí s odporúčaniami Dvora audítorov a plánuje zabezpečiť riadne vykonávanie zlepšených regulačných ustanovení.

a)

Okrem prísnejších požiadaviek v právnych predpisoch týkajúcich sa informácií vyžadovaných so žiadosťami a vyjasnenia pravidiel stanovovania výšky grantu EÚ došlo tiež k aktualizácii interných pokynov a k zavedeniu elektronických postupov.

| b) | Spolu s prísnejšími požiadavkami na žiadosti a elektronické spracovanie by mal pracovný dokument o analýze nákladov a výnosov a aktualizovaná príručka pre analýzu nákladov a výnosov zlepšiť kvalitu analýz nákladov a výnosov a poskytnúť spoločný rámec na posudzovanie projektov. |
| --- | --- |

b)

Spolu s prísnejšími požiadavkami na žiadosti a elektronické spracovanie by mal pracovný dokument o analýze nákladov a výnosov a aktualizovaná príručka pre analýzu nákladov a výnosov zlepšiť kvalitu analýz nákladov a výnosov a poskytnúť spoločný rámec na posudzovanie projektov.

| c) | V právnych predpisoch na roky 2007 – 2013 sa stanovujú jasnejšie pravidlá stanovovania príspevku EÚ na projekty generujúce príjmy. Pracovný dokument poskytuje návod na uplatňovanie nových pravidiel. Komisia je presvedčená, že modulácia grantu by mala vychádzať z finančnej analýzy, ktorá už nepriamo zohľadňuje niektoré sociálno-ekonomické aspekty. |
| --- | --- |

c)

V právnych predpisoch na roky 2007 – 2013 sa stanovujú jasnejšie pravidlá stanovovania príspevku EÚ na projekty generujúce príjmy. Pracovný dokument poskytuje návod na uplatňovanie nových pravidiel. Komisia je presvedčená, že modulácia grantu by mala vychádzať z finančnej analýzy, ktorá už nepriamo zohľadňuje niektoré sociálno-ekonomické aspekty.

| 64. | a) | Komisia súhlasí, že členské štáty môžu mať prospech z následných hodnotení veľkých projektov, a preto vždy podporovala túto prax. Bude tak robiť aj naďalej, hoci verí, že širší ekonomický dosah na regionálnej úrovni možno v mnohých prípadoch lepšie hodnotiť na úrovni programu. |
| --- | --- | --- |

64.

a)

Komisia súhlasí, že členské štáty môžu mať prospech z následných hodnotení veľkých projektov, a preto vždy podporovala túto prax. Bude tak robiť aj naďalej, hoci verí, že širší ekonomický dosah na regionálnej úrovni možno v mnohých prípadoch lepšie hodnotiť na úrovni programu.

| b) | V odporúčaniach Komisie členským štátom o monitorovaní sa zohľadňujú potreby budúcich hodnotení, v ktorých budú naďalej veľkú úlohu zohrávať údaje o projektoch. Nový nástroj na elektronickú výmenu informácií uľahčí zber štruktúrovaných údajov o projektoch, ktoré sa vyžadujú vo vykonávacom nariadení Komisie.
  Výročné správy o vykonávaní musia obsahovať informácie o pokroku a financovaní veľkých projektov. |
| --- | --- |

b)

V odporúčaniach Komisie členským štátom o monitorovaní sa zohľadňujú potreby budúcich hodnotení, v ktorých budú naďalej veľkú úlohu zohrávať údaje o projektoch. Nový nástroj na elektronickú výmenu informácií uľahčí zber štruktúrovaných údajov o projektoch, ktoré sa vyžadujú vo vykonávacom nariadení Komisie.

Výročné správy o vykonávaní musia obsahovať informácie o pokroku a financovaní veľkých projektov.

| c) | V nových formulároch žiadostí sa konkrétne vyžaduje opis štartovacej pozície spolu s relevantnými ukazovateľmi výstupov a príspevku k cieľom programov. |
| --- | --- |

c)

V nových formulároch žiadostí sa konkrétne vyžaduje opis štartovacej pozície spolu s relevantnými ukazovateľmi výstupov a príspevku k cieľom programov.

| 65. | Komisia je presvedčená, že vzhľadom na veľké objemy využívaných zdrojov je dôležité, aby veľké projekty podliehali doplňujúcim požiadavkám a kontrole. Akákoľvek takáto revízia, ako navrhuje Dvor audítorov, by mala zohľadňovať vplyv zlepšení v postupoch navrhnutých Komisiou na obdobie rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

65.

Komisia je presvedčená, že vzhľadom na veľké objemy využívaných zdrojov je dôležité, aby veľké projekty podliehali doplňujúcim požiadavkám a kontrole. Akákoľvek takáto revízia, ako navrhuje Dvor audítorov, by mala zohľadňovať vplyv zlepšení v postupoch navrhnutých Komisiou na obdobie rokov 2007 – 2013.

---