# Euroopa Liidu C 75/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 75 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide26. märts 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 75

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide26. märts 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2008/C 075/01 | Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 17. märts 2008, puuetega inimeste olukorra kohta Euroopa Liidus | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2008/C 075/02 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta | 5 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2008/C 075/01

Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 17. märts 2008, puuetega inimeste olukorra kohta Euroopa Liidus

1

ARVAMUSED

Nõukogu

2008/C 075/02

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

5

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 075/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  ) | 9 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 075/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  )

1

9

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2008/C 075/04 | Nõukogu otsus, 17. märts 2008, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta | 10 |
| | Komisjon |
| 2008/C 075/05 | Euro vahetuskurss | 12 |
| 2008/C 075/06 | Euro vahetuskurss | 13 |
| 2008/C 075/07 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 423. istungil 9. veebruaril 2007 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.823 — liftid ja eskalaatorid — käsitleva otsuse eelnõu kohta | 14 |
| 2008/C 075/08 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne menetluse kohta juhtumis nr COMP/E-1/38.823 — Liftid ja eskalaatorid (koostatud vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 15 |
| 2008/C 075/09 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 424. istungil 16. veebruaril 2007 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.823 — lifid ja eskalaatorid — käsitleva otsuse eelnõu kohta | 18 |
| 2008/C 075/10 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. veebruar 2007, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 alusel algatatud menetlust (Juhtum nr COMP/E-1/38.823 — Liftid ja eskalaatorid) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 512 (lõplik) all) | 19 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2008/C 075/04

Nõukogu otsus, 17. märts 2008, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

10

Komisjon

2008/C 075/05

Euro vahetuskurss

12

2008/C 075/06

Euro vahetuskurss

13

2008/C 075/07

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 423. istungil 9. veebruaril 2007 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.823 — liftid ja eskalaatorid — käsitleva otsuse eelnõu kohta

14

2008/C 075/08

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne menetluse kohta juhtumis nr COMP/E-1/38.823 — Liftid ja eskalaatorid (koostatud vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(koostatud vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

15

2008/C 075/09

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 424. istungil 16. veebruaril 2007 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.823 — lifid ja eskalaatorid — käsitleva otsuse eelnõu kohta

18

2008/C 075/10

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. veebruar 2007, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 alusel algatatud menetlust (Juhtum nr COMP/E-1/38.823 — Liftid ja eskalaatorid) (teatavaks tehtud numbri K(2007) 512 (lõplik) all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 512 (lõplik) all)

19

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 075/11 | Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teade | 25 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 075/11

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teade

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 075/12 | Teade | s3 |

2008/C 075/12

Teade

Teade

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/1

---

Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 17. märts 2008, puuetega inimeste olukorra kohta Euroopa Liidus

(2008/C 75/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

tuletades meelde, et:

| 1. | ÜRO Peaassamblee 61. istungjärgul 2006. aasta detsembris vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis („ÜRO konventsioon”) mitte ainult ei kinnitata, et puuded on inimõiguste teema ja õigusküsimus, vaid konventsiooni eesmärk on ka tagada, et puuetega inimesed saaksid teostada inimõigusi teistega võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

1.

ÜRO Peaassamblee 61. istungjärgul 2006. aasta detsembris vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis („ÜRO konventsioon”) mitte ainult ei kinnitata, et puuded on inimõiguste teema ja õigusküsimus, vaid konventsiooni eesmärk on ka tagada, et puuetega inimesed saaksid teostada inimõigusi teistega võrdsetel alustel;

| 2. | Amsterdami lepingule lisatud deklaratsioonis puuetega isikute kohta on sätestatud, et ühenduse institutsioonid võtavad asutamislepingu artikli 95 kohaseid meetmeid kavandades arvesse puuetega isikute vajadusi; |
| --- | --- |

2.

Amsterdami lepingule lisatud deklaratsioonis puuetega isikute kohta on sätestatud, et ühenduse institutsioonid võtavad asutamislepingu artikli 95 kohaseid meetmeid kavandades arvesse puuetega isikute vajadusi;

| 3. | nõukogu võttis 2003. aasta detsembris vastu järeldused Euroopa puuetega inimeste aasta järelmeetmete kohta, milles kiideti puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava (2004–2010) eesmärkidena heaks laiaulatuslik sotsiaalne kaasatus ja võrdsete võimaluste täielik tagamine puuetega inimestele; |
| --- | --- |

3.

nõukogu võttis 2003. aasta detsembris vastu järeldused Euroopa puuetega inimeste aasta järelmeetmete kohta, milles kiideti puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava (2004–2010) eesmärkidena heaks laiaulatuslik sotsiaalne kaasatus ja võrdsete võimaluste täielik tagamine puuetega inimestele;

| 4. | puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskavas (2004–2010) on esitatud kolm peamist tööeesmärki: võrdse tööalase kohtlemise direktiivi (1) täielik rakendamine, puuetega seotud küsimuste edukas süvalaiendamine ühenduse asjaomases poliitikas ning parema juurdepääsetavuse tagamine kõigile inimestele; |
| --- | --- |

4.

puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskavas (2004–2010) on esitatud kolm peamist tööeesmärki: võrdse tööalase kohtlemise direktiivi (1) täielik rakendamine, puuetega seotud küsimuste edukas süvalaiendamine ühenduse asjaomases poliitikas ning parema juurdepääsetavuse tagamine kõigile inimestele;

| 5. | üldpõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et puuetega inimesed saaksid vastavalt ÜRO konventsioonile teostada inimõigusi ja vabadusi tõhusalt ja teistega võrdsetel alustel, on järgmised: väärikus ja individuaalne autonoomia, mittediskrimineerimine, täielik ja tõhus osalemine ja kaasatus ühiskonnas ja tööelus, austus erinevuste suhtes, võrdsed võimalused, juurdepääsetavus, meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning lastele kõikide inimõiguste täielik tagamine; |
| --- | --- |

5.

üldpõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et puuetega inimesed saaksid vastavalt ÜRO konventsioonile teostada inimõigusi ja vabadusi tõhusalt ja teistega võrdsetel alustel, on järgmised: väärikus ja individuaalne autonoomia, mittediskrimineerimine, täielik ja tõhus osalemine ja kaasatus ühiskonnas ja tööelus, austus erinevuste suhtes, võrdsed võimalused, juurdepääsetavus, meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning lastele kõikide inimõiguste täielik tagamine;

| 6. | 11. juunil 2007 peetud esimesel ministrite mitteametlikul puueteteemalisel kohtumisel kinnitati, et ÜRO konventsioon on ülioluline samm kõikide puuetega inimeste inimõiguste ja põhivabaduste edendamise, kaitsmise ja täieliku rakendamise suunas. Ministrid võtsid endale kohustuse jätkata poliitikate arendamist, et tagada konventsiooni täielik rakendamine, ning kutsusid Euroopa Komisjoni üles tagama, et puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava uued prioriteedid aitaksid kaasa ÜRO konventsiooni tõhusale rakendamisele; |
| --- | --- |

6.

11. juunil 2007 peetud esimesel ministrite mitteametlikul puueteteemalisel kohtumisel kinnitati, et ÜRO konventsioon on ülioluline samm kõikide puuetega inimeste inimõiguste ja põhivabaduste edendamise, kaitsmise ja täieliku rakendamise suunas. Ministrid võtsid endale kohustuse jätkata poliitikate arendamist, et tagada konventsiooni täielik rakendamine, ning kutsusid Euroopa Komisjoni üles tagama, et puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava uued prioriteedid aitaksid kaasa ÜRO konventsiooni tõhusale rakendamisele;

| 7. | nõukogu kutsus 2007. aasta detsembris vastu võetud resolutsioonis (Euroopa aasta „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) järelmeetmete kohta) (2) komisjoni ja liikmesriike üles jätkama ÜRO konventsiooni allkirjastamise, sõlmimise ja ratifitseerimise protsessi, kooskõlas nende vastava pädevusega. |
| --- | --- |

7.

nõukogu kutsus 2007. aasta detsembris vastu võetud resolutsioonis (Euroopa aasta „Võrdsed võimalused kõigile” (2007) järelmeetmete kohta) (2) komisjoni ja liikmesriike üles jätkama ÜRO konventsiooni allkirjastamise, sõlmimise ja ratifitseerimise protsessi, kooskõlas nende vastava pädevusega.

Tervitavad:

| 1. | komisjoni teatist „Puuetega inimeste olukord Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2008-2009”, milles kirjeldatakse konkreetselt Euroopa võetud kohustust tagada, et puuetega inimesi käsitletaks kui kodanikke ning aktiivseid sotsiaal- ja majanduselus osalejaid, kes aitavad kujundada jätkusuutlikku ja ühtset, kõigile võrdseid võimalusi pakkuvat Euroopat. Kõigi nimetatud tegevuskavas esitatud meetmete eesmärk on rahuldada puuetega inimeste individuaalseid ja mitmekülgseid vajadusi; |
| --- | --- |

1.

komisjoni teatist „Puuetega inimeste olukord Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2008-2009”, milles kirjeldatakse konkreetselt Euroopa võetud kohustust tagada, et puuetega inimesi käsitletaks kui kodanikke ning aktiivseid sotsiaal- ja majanduselus osalejaid, kes aitavad kujundada jätkusuutlikku ja ühtset, kõigile võrdseid võimalusi pakkuvat Euroopat. Kõigi nimetatud tegevuskavas esitatud meetmete eesmärk on rahuldada puuetega inimeste individuaalseid ja mitmekülgseid vajadusi;

| 2. | puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava teise etapi (2006–2007), mille käigus keskenduti väärikusele, põhiõigustele, kaitsele diskrimineerimise eest, õiglusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, rakendamisel saavutatud tulemusi. Praeguseks on jõutud üldisele arusaamisele, et süvalaiendamisel on keskne roll puuete teema edendamisel ning sellest tulenevalt keskenduti puuetega inimeste tegevuskavas aktiivsuse toetamisele ja sotsiaalteenustele parema juurdepääsu tagamisele, edendades samas kaupade ja teenuste juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

2.

puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava teise etapi (2006–2007), mille käigus keskenduti väärikusele, põhiõigustele, kaitsele diskrimineerimise eest, õiglusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, rakendamisel saavutatud tulemusi. Praeguseks on jõutud üldisele arusaamisele, et süvalaiendamisel on keskne roll puuete teema edendamisel ning sellest tulenevalt keskenduti puuetega inimeste tegevuskavas aktiivsuse toetamisele ja sotsiaalteenustele parema juurdepääsu tagamisele, edendades samas kaupade ja teenuste juurdepääsetavust;

| 3. | komisjoni avalikku arutelu uute diskrimineerimisvastaste meetmete üle, et võidelda väljaspool töövaldkonda toimuva diskrimineerimisega soo, usu, uskumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

3.

komisjoni avalikku arutelu uute diskrimineerimisvastaste meetmete üle, et võidelda väljaspool töövaldkonda toimuva diskrimineerimisega soo, usu, uskumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| 4. | liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse poolt pärast ÜRO konventsiooni allkirjastamist tehtud edusamme; |
| --- | --- |

4.

liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse poolt pärast ÜRO konventsiooni allkirjastamist tehtud edusamme;

| 5. | puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava ja ÜRO konventsiooni lähendamist. |
| --- | --- |

5.

puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava ja ÜRO konventsiooni lähendamist.

Tunnistavad, et:

| 1. | puuetega inimesed jäävad eriti töö valdkonnas sageli halvemasse ja marginaalsesse olukorda. Puudulik juurdepääs tööturule võib tähendada seda, et puuetega inimesed pannakse ühiskonnas haavatavasse olukorda ning neid ähvardavad tõsised diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud ohud; |
| --- | --- |

1.

puuetega inimesed jäävad eriti töö valdkonnas sageli halvemasse ja marginaalsesse olukorda. Puudulik juurdepääs tööturule võib tähendada seda, et puuetega inimesed pannakse ühiskonnas haavatavasse olukorda ning neid ähvardavad tõsised diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud ohud;

| 2. | ehkki mõnedes liikmesriikides on puuetega inimeste tööpuuduse tase endiselt kõrge, on tööhõive määr teistes liikmesriikides kasvamas. See näitab, et nii riiklikud kui ka Euroopa tasandil tehtud jõupingutused on üha tõhusamad ning neid tuleks jätkata ja tugevdada; |
| --- | --- |

2.

ehkki mõnedes liikmesriikides on puuetega inimeste tööpuuduse tase endiselt kõrge, on tööhõive määr teistes liikmesriikides kasvamas. See näitab, et nii riiklikud kui ka Euroopa tasandil tehtud jõupingutused on üha tõhusamad ning neid tuleks jätkata ja tugevdada;

| 3. | kõige värskemate uurimisandmete analüüsid kinnitavad, et puuete ja vanuse vahel on tugev seos. Eakamate inimeste, sealhulgas eakamate puuetega inimeste arv on kasvamas, ning ühenduses on üha suurem vajadus juurdepääsetavate kaupade, teenuste ja infrastruktuuri järele. Sotsiaalteenuste sektor on laienemas ning vananeva rahvastiku vajaduste rahuldamine tähendab ka uute töökohtade loomist; |
| --- | --- |

3.

kõige värskemate uurimisandmete analüüsid kinnitavad, et puuete ja vanuse vahel on tugev seos. Eakamate inimeste, sealhulgas eakamate puuetega inimeste arv on kasvamas, ning ühenduses on üha suurem vajadus juurdepääsetavate kaupade, teenuste ja infrastruktuuri järele. Sotsiaalteenuste sektor on laienemas ning vananeva rahvastiku vajaduste rahuldamine tähendab ka uute töökohtade loomist;

| 4. | soo ja puuete kumulatiivse mõjuga näib kaasnevat asjaolu, et puuetega naisi diskrimineeritakse sageli mitmel viisil, nad on vähem iseseisvad, neil on halvem juurdepääs haridusele, koolitusele, tööle ja tervishoiuteenustele, ning seetõttu ähvardab neid sageli suurem tõrjutuse, vaesuse ja väärkohtlemise oht. |
| --- | --- |

4.

soo ja puuete kumulatiivse mõjuga näib kaasnevat asjaolu, et puuetega naisi diskrimineeritakse sageli mitmel viisil, nad on vähem iseseisvad, neil on halvem juurdepääs haridusele, koolitusele, tööle ja tervishoiuteenustele, ning seetõttu ähvardab neid sageli suurem tõrjutuse, vaesuse ja väärkohtlemise oht.

Rõhutavad, et:

| 1. | ELi puuetealases strateegias toonitatakse, kuivõrd tähtis on võrdne juurdepääs kaasavale ja kvaliteetsele haridusele ning elukestvale õppele, mis on puuetega inimeste jaoks ülimalt olulised, võimaldades neil osaleda ühiskonnaelus täiel määral ja parandada oma elukvaliteeti; |
| --- | --- |

1.

ELi puuetealases strateegias toonitatakse, kuivõrd tähtis on võrdne juurdepääs kaasavale ja kvaliteetsele haridusele ning elukestvale õppele, mis on puuetega inimeste jaoks ülimalt olulised, võimaldades neil osaleda ühiskonnaelus täiel määral ja parandada oma elukvaliteeti;

| 2. | juurdepääsetaval hoonestusel, transpordil ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) on nii linna- kui maapiirkondades ülimalt oluline roll sellise ühiskonna ülesehitamisel, mis kindlustab tõeliselt võrdselt õigused, pakkudes oma kodanikele tõelist autonoomiat ja vahendeid, et elada iseseisvat ja aktiivset majanduslikku ja sotsiaalset elu. Selline juurdepääsetavus on mittediskrimineerimisel põhineva kaasava ühiskonna nurgakivi; |
| --- | --- |

2.

juurdepääsetaval hoonestusel, transpordil ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) on nii linna- kui maapiirkondades ülimalt oluline roll sellise ühiskonna ülesehitamisel, mis kindlustab tõeliselt võrdselt õigused, pakkudes oma kodanikele tõelist autonoomiat ja vahendeid, et elada iseseisvat ja aktiivset majanduslikku ja sotsiaalset elu. Selline juurdepääsetavus on mittediskrimineerimisel põhineva kaasava ühiskonna nurgakivi;

| 3. | selleks, et saada ülevaade puuetega inimeste üldisest olukorrast Euroopas, on vaja puuetealast statistikat. Sellised statistilised ja uurimisandmed võimaldavad välja töötada hästi põhjendatud puuetealast poliitikat ning rakendada seda erinevatel haldustasanditel; |
| --- | --- |

3.

selleks, et saada ülevaade puuetega inimeste üldisest olukorrast Euroopas, on vaja puuetealast statistikat. Sellised statistilised ja uurimisandmed võimaldavad välja töötada hästi põhjendatud puuetealast poliitikat ning rakendada seda erinevatel haldustasanditel;

| 4. | liikmesriigid peaksid tunnistama, et puuetega inimestel ja neid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil esindavatel organisatsioonidel on puuetealaste otsuste tegemisel tähtis nõuandev roll ja nad võivad samuti aidata otsuseid ellu viia. |
| --- | --- |

4.

liikmesriigid peaksid tunnistama, et puuetega inimestel ja neid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil esindavatel organisatsioonidel on puuetealaste otsuste tegemisel tähtis nõuandev roll ja nad võivad samuti aidata otsuseid ellu viia.

Kutsuvad komisjoni üles:

| 1. | tugevdama jõupingutusi, et vältida puude alusel toimuvat diskrimineerimist tööturul ja väljaspool seda ning võidelda sellise diskrimineerimise vastu, edendades kooskõlas mittediskrimineerimise raamstrateegiaga juurdepääsetavust nii tööturule kui ka kaupadele ja teenustele; |
| --- | --- |

1.

tugevdama jõupingutusi, et vältida puude alusel toimuvat diskrimineerimist tööturul ja väljaspool seda ning võidelda sellise diskrimineerimise vastu, edendades kooskõlas mittediskrimineerimise raamstrateegiaga juurdepääsetavust nii tööturule kui ka kaupadele ja teenustele;

| 2. | esitama nii kiiresti kui võimalik nõukogu otsuse ettepaneku, mis käsitleb ÜRO konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt, ning rakendama nimetatud konventsiooni ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades; |
| --- | --- |

2.

esitama nii kiiresti kui võimalik nõukogu otsuse ettepaneku, mis käsitleb ÜRO konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt, ning rakendama nimetatud konventsiooni ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades;

| 3. | toetama ÜRO konventsiooni tõhusat rakendamist erinevatel haldustasanditel, eelkõige pärast konventsiooni sõlmimist ühenduse poolt ja ratifitseerimist liikmesriikide poolt, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kaudu ja olemasolevate ühenduse programmide, näiteks programmi PROGRESS (3) kohast tegevust rahastades. |
| --- | --- |

3.

toetama ÜRO konventsiooni tõhusat rakendamist erinevatel haldustasanditel, eelkõige pärast konventsiooni sõlmimist ühenduse poolt ja ratifitseerimist liikmesriikide poolt, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kaudu ja olemasolevate ühenduse programmide, näiteks programmi PROGRESS (3) kohast tegevust rahastades.

Kutsuvad liikmesriike ja komisjoni üles tagama kooskõlas nende vastava pädevusega,

| 1. | et puuetega inimesed saaksid oma inimõigusi täielikult teostada, tehes selleks järgmist:






  a) | ratifitseerides ja sõlmides ning seejärel rakendades ÜRO konventsiooni, sealhulgas jagatud üleeuroopalised lahendused, tehes seda ÜRO konventsiooni rakendamiseks ettenähtud ühtse ja koordineeritud lähenemisviisi raames; |
| --- | --- | --- |

1.

et puuetega inimesed saaksid oma inimõigusi täielikult teostada, tehes selleks järgmist:

a)

ratifitseerides ja sõlmides ning seejärel rakendades ÜRO konventsiooni, sealhulgas jagatud üleeuroopalised lahendused, tehes seda ÜRO konventsiooni rakendamiseks ettenähtud ühtse ja koordineeritud lähenemisviisi raames;

| b) | jätkates kõiki asjakohaseid vahendeid hõlmava laiaulatusliku poliitika väljaarendamist, et kõrvaldada diskrimineerimine ja kaasata puuetega inimesed ühiskonda, tuginedes inimõigustest lähtuvale lähenemisviisile ja puuete teema süvalaiendamisele; |
| --- | --- |

b)

jätkates kõiki asjakohaseid vahendeid hõlmava laiaulatusliku poliitika väljaarendamist, et kõrvaldada diskrimineerimine ja kaasata puuetega inimesed ühiskonda, tuginedes inimõigustest lähtuvale lähenemisviisile ja puuete teema süvalaiendamisele;

| c) | julgustades puuetega inimesi olema tööturul aktiivsed, tagades diskrimineerimisvastaste meetmete arendamise ja rakendamise, aktiivse toetuse ja takistuste kõrvaldamise; |
| --- | --- |

c)

julgustades puuetega inimesi olema tööturul aktiivsed, tagades diskrimineerimisvastaste meetmete arendamise ja rakendamise, aktiivse toetuse ja takistuste kõrvaldamise;

| d) | käsitledes puuetega naiste mitmekordse diskrimineerimise küsimust ning aidates tagada neile kõik võimalused arenguks, karjääriks ja eneseteostuseks; |
| --- | --- |

d)

käsitledes puuetega naiste mitmekordse diskrimineerimise küsimust ning aidates tagada neile kõik võimalused arenguks, karjääriks ja eneseteostuseks;

| e) | võttes meetmeid, mis võimaldavad puuetega inimestel, nii suures ulatuses kui võimalik, elada iseseisvalt, olla ühiskonda kaasatud ja omada juurdepääsu kvaliteetsetele hooldus- ja tugiteenustele; |
| --- | --- |

e)

võttes meetmeid, mis võimaldavad puuetega inimestel, nii suures ulatuses kui võimalik, elada iseseisvalt, olla ühiskonda kaasatud ja omada juurdepääsu kvaliteetsetele hooldus- ja tugiteenustele;

| f) | tugevdades puuete teema süvalaiendamist, jätkates liikmesriikide poolt juba tehtud jõupingutusi, et kohustada avalikke asutusi tagama puuetega inimestele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

f)

tugevdades puuete teema süvalaiendamist, jätkates liikmesriikide poolt juba tehtud jõupingutusi, et kohustada avalikke asutusi tagama puuetega inimestele võrdsed võimalused;

| g) | toetades jätkuvalt liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke kogukondi deinstitutsionaliseerimise protsessis, kui see on puuetega inimeste huvides; |
| --- | --- |

g)

toetades jätkuvalt liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke kogukondi deinstitutsionaliseerimise protsessis, kui see on puuetega inimeste huvides;

| h) | analüüsides kõiki lünki, mis võivad esineda kehtivas ühenduse õigusraamistikus diskrimineerimise eest kaitse kohta, eelkõige seoses puude alusel toimuva diskrimineerimisega, ning kaaludes asjakohaste ja suunatud meetmete võtmist; |
| --- | --- |

h)

analüüsides kõiki lünki, mis võivad esineda kehtivas ühenduse õigusraamistikus diskrimineerimise eest kaitse kohta, eelkõige seoses puude alusel toimuva diskrimineerimisega, ning kaaludes asjakohaste ja suunatud meetmete võtmist;

| i) | tugevdades nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil suutlikkust koguda ja analüüsida asjakohast teavet, sealhulgas statistilisi ja uurimisandmeid, järgides õiguslikke tagatisi ja andmekaitse eeskirju. |
| --- | --- |

i)

tugevdades nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil suutlikkust koguda ja analüüsida asjakohast teavet, sealhulgas statistilisi ja uurimisandmeid, järgides õiguslikke tagatisi ja andmekaitse eeskirju.

| 2. | et puuetega inimestele oleks kindlustatud juurdepääsetavus:






  a) | juurdepääsetavuse parandamine on autonoomia, kaasatuse ja osalemise eeltingimus, ning see võimaldab puuetega inimestel teostada inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- | --- |

2.

et puuetega inimestele oleks kindlustatud juurdepääsetavus:

a)

juurdepääsetavuse parandamine on autonoomia, kaasatuse ja osalemise eeltingimus, ning see võimaldab puuetega inimestel teostada inimõigusi ja põhivabadusi;

| b) | tööturul osalemise edendamine, mis hõlmab paindlike tööhõivesüsteemide, soodustustega töökohtade, sotsiaalse ettevõtluse, aktiivse kaasamise ja selliste positiivsete meetmete nagu tugiteenused, palgatoetused, töökohtade kohandamine, tugitehnoloogia ja isikliku abi kasutamine, ühendamist, parandab kõikide puuetega inimeste tööhõivevõimalusi ning tõstab samas tootlikkust; |
| --- | --- |

b)

tööturul osalemise edendamine, mis hõlmab paindlike tööhõivesüsteemide, soodustustega töökohtade, sotsiaalse ettevõtluse, aktiivse kaasamise ja selliste positiivsete meetmete nagu tugiteenused, palgatoetused, töökohtade kohandamine, tugitehnoloogia ja isikliku abi kasutamine, ühendamist, parandab kõikide puuetega inimeste tööhõivevõimalusi ning tõstab samas tootlikkust;

| c) | puuetega inimestele tuleks tagada hea juurdepääs haridusele ning võimaluse korral tuleks võtta erimeetmeid, mis võimaldaksid kaasata puuetega lapsi tavaõppesse; |
| --- | --- |

c)

puuetega inimestele tuleks tagada hea juurdepääs haridusele ning võimaluse korral tuleks võtta erimeetmeid, mis võimaldaksid kaasata puuetega lapsi tavaõppesse;

| d) | tuleks veelgi edendada struktuurifondide, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kasutamist, et toetada puuetega inimeste tööhõivet, koolitust ja võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

d)

tuleks veelgi edendada struktuurifondide, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kasutamist, et toetada puuetega inimeste tööhõivet, koolitust ja võrdseid võimalusi;

| e) | tuleks edendada käimasolevat tööd juurdepääsetavuse jagatud Euroopa standardite väljatöötamiseks ning julgustada nende rakendamist riigihangete puhul; |
| --- | --- |

e)

tuleks edendada käimasolevat tööd juurdepääsetavuse jagatud Euroopa standardite väljatöötamiseks ning julgustada nende rakendamist riigihangete puhul;

| f) | kvaliteetsed üldhuviteenused, sealhulgas sotsiaal-, tervishoiu- ja taastusraviteenused tuleks teha vabatahtlike üleeuroopaliste kvaliteediraamistike väljaarendamise kaudu puuetega inimestele ja nende perekondadele juurdepääsetavaks; |
| --- | --- |

f)

kvaliteetsed üldhuviteenused, sealhulgas sotsiaal-, tervishoiu- ja taastusraviteenused tuleks teha vabatahtlike üleeuroopaliste kvaliteediraamistike väljaarendamise kaudu puuetega inimestele ja nende perekondadele juurdepääsetavaks;

| g) | kooskõlas e-juurdepääsetavust käsitleva Riia deklaratsiooniga tuleks edendada kõikide kodanike kaasamist infoühiskonda, arendades juurdepääsetavat info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ning puuetega inimestele suunatud tugitehnoloogiaid; |
| --- | --- |

g)

kooskõlas e-juurdepääsetavust käsitleva Riia deklaratsiooniga tuleks edendada kõikide kodanike kaasamist infoühiskonda, arendades juurdepääsetavat info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ning puuetega inimestele suunatud tugitehnoloogiaid;

| h) | tuleks parandada juurdepääsu tavakaupadele, -teenustele ja -infrastruktuurile, et anda puuetega inimestele võimalus käituda tarbijatena; |
| --- | --- |

h)

tuleks parandada juurdepääsu tavakaupadele, -teenustele ja -infrastruktuurile, et anda puuetega inimestele võimalus käituda tarbijatena;

| i) | puuetega inimestele tuleks tagada võimalikult head võimalused kasutada täiel määral oma õigusi reisijana ning nende õigused peaksid olema tagatud asjakohaste transpordialaste Euroopa õigusaktide edendamise kaudu; |
| --- | --- |

i)

puuetega inimestele tuleks tagada võimalikult head võimalused kasutada täiel määral oma õigusi reisijana ning nende õigused peaksid olema tagatud asjakohaste transpordialaste Euroopa õigusaktide edendamise kaudu;

| j) | tuleks edendada kõikide puuetega inimeste õigust olla ühiskonda kaasatud ning võimaluse korral julgustada hooldusasutuste järk-järgulist asendamist alternatiivse kogukondliku hoolekandega. |
| --- | --- |

j)

tuleks edendada kõikide puuetega inimeste õigust olla ühiskonda kaasatud ning võimaluse korral julgustada hooldusasutuste järk-järgulist asendamist alternatiivse kogukondliku hoolekandega.

| 3. | et alustataks tööd Euroopa puuetealase strateegiaga, mis järgneb praegusele puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskavale (2004–2010), tehes sealhulgas järgmist:






  a) | rakendades täielikult Euroopa tegevuskava aastateks 2008–2009; |
| --- | --- | --- |

3.

et alustataks tööd Euroopa puuetealase strateegiaga, mis järgneb praegusele puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskavale (2004–2010), tehes sealhulgas järgmist:

a)

rakendades täielikult Euroopa tegevuskava aastateks 2008–2009;

| b) | hinnates, kuidas on riiklike meetmete puhul arvesse võetud Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide võetud kohustusi seoses ÜRO konventsiooni täieliku rakendamisega Euroopa tasandil ning kaaludes selleks ühtsete ja võrreldavate riiklike sihtmärkide kehtestamist. |
| --- | --- |

b)

hinnates, kuidas on riiklike meetmete puhul arvesse võetud Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide võetud kohustusi seoses ÜRO konventsiooni täieliku rakendamisega Euroopa tasandil ning kaaludes selleks ühtsete ja võrreldavate riiklike sihtmärkide kehtestamist.

Kutsuvad Euroopa Liidu institutsioone üles:

jätkama jõupingutusi kõikidele töölesoovijatele, sealhulgas puuetega inimestele võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste tagamisel. Lisaks innustatakse Euroopa Liidu institutsioone veelgi parandama oma hoonete ja rajatiste juurdepääsetavust.

Kutsuvad puuetega inimesi ja neid esindavaid organisatsioone üles:

| 1. | jätkama omavahelist tegevuse kooskõlastamist, et edastada poliitikakujundajatele teavet oma vajaduste kohta ning leidma ja analüüsima võimalikke poliitikaga seotud lahendusi; |
| --- | --- |

1.

jätkama omavahelist tegevuse kooskõlastamist, et edastada poliitikakujundajatele teavet oma vajaduste kohta ning leidma ja analüüsima võimalikke poliitikaga seotud lahendusi;

| 2. | osalema koos komisjoni ja liikmesriikidega puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava ja ÜRO konventsiooni väljatöötamises ja rakendamises. |
| --- | --- |

2.

osalema koos komisjoni ja liikmesriikidega puuetega inimestele suunatud Euroopa tegevuskava ja ÜRO konventsiooni väljatöötamises ja rakendamises.

Kutsuvad kõiki sidusrühmi üles:

| 1. | jätkama dialoogi (sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide, ametivõimude ning tööturu osapooltega), et mõista üksteise vajadusi ja leida üksmeelseid lahendusi; |
| --- | --- |

1.

jätkama dialoogi (sealhulgas puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide, ametivõimude ning tööturu osapooltega), et mõista üksteise vajadusi ja leida üksmeelseid lahendusi;

| 2. | kasutama võimalusi, mida annab osalemine ELi puuete teemat käsitlevas kõrgetasemelises töörühmas, et tagada puuetega seotud küsimuste jätkuv süvalaiendamine ühenduse poliitikas. |
| --- | --- |

2.

kasutama võimalusi, mida annab osalemine ELi puuete teemat käsitlevas kõrgetasemelises töörühmas, et tagada puuetega seotud küsimuste jätkuv süvalaiendamine ühenduse poliitikas.

Kutsuvad tulevasi eesistujariike üles:

tugevdama jätkuvalt inimõigustest lähtuvat üleeuroopalist lähenemisviisi puuetele, kindlustades laiaulatusliku sotsiaalse kaasatuse ja võrdsete võimaluste täieliku tagamise puuetega inimestele ning jätkama selleks dialoogi ja tihedat koostööd, mis hõlmab ühendust, liikmesriike, puuetega inimesi ja neid esindavaid organisatsioone ning muid sidusrühmi.

---

(1)  Direktiiv 2000/78/EÜ (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16).

(2)  ELT C 308, 19.12.2007, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress (ELT L 315, 15.11. 2006, lk 1).

---

ARVAMUSED

Nõukogu

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/5

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 75/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2010 (2).

| (2) | Hispaania majandus on viimasel kaheteistkümnel aastal kasvanud jätkusuutlikult keskmiselt 3,75 % aastas, mis ületab tunduvalt euroala keskmise (ligikaudu 2 %). Pidevalt madalad reaalsed intressimäärad ja dünaamiline demograafiline olukord on toetanud sisenõudluse suurt kasvu, töökohtade loomist ning enneolematut kasvu eluasemesektoris.
  Lisaks on järjestikused tööturureformid märkimisväärselt vähendanud struktuurset tööpuudust. Samal ajal on tekkinud või püsima jäänud mitmed tasakaalustamatust põhjustavad ilmingud, nt maksebilansi puudujäägi suurenemine ja inflatsioonitaseme erinevus võrreldes euroalaga, samas kui tootlikkuse kasv on pidevalt olnud väike. Riigi rahandust on alates 1990. aastate keskpaigast edukalt tugevdatud kulupõhiselt, tänu millele muutus valitsemissektori eelarve puudujääk 6 %-lt SKPst tasakaalulähedaseks eelarveseisundiks 2000. aastal ja alates 2005. aastast on saavutatud piisav eelarve ülejääk. Maksutulude kogulaekumine on suurenenud ligikaudu 4,25 protsendipunkti võrra SKPst alates 1990. aastate keskpaigast tänu sellele, et majanduskasvuga on maksulaekumise osakaal suurenenud. Tulevikus võib elanikkonna vananemine mõjutada negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust eelkõige seetõttu, et pensionikulutustega seotud surve suureneb. |
| --- | --- |

(2)

Hispaania majandus on viimasel kaheteistkümnel aastal kasvanud jätkusuutlikult keskmiselt 3,75 % aastas, mis ületab tunduvalt euroala keskmise (ligikaudu 2 %). Pidevalt madalad reaalsed intressimäärad ja dünaamiline demograafiline olukord on toetanud sisenõudluse suurt kasvu, töökohtade loomist ning enneolematut kasvu eluasemesektoris.

Lisaks on järjestikused tööturureformid märkimisväärselt vähendanud struktuurset tööpuudust. Samal ajal on tekkinud või püsima jäänud mitmed tasakaalustamatust põhjustavad ilmingud, nt maksebilansi puudujäägi suurenemine ja inflatsioonitaseme erinevus võrreldes euroalaga, samas kui tootlikkuse kasv on pidevalt olnud väike. Riigi rahandust on alates 1990. aastate keskpaigast edukalt tugevdatud kulupõhiselt, tänu millele muutus valitsemissektori eelarve puudujääk 6 %-lt SKPst tasakaalulähedaseks eelarveseisundiks 2000. aastal ja alates 2005. aastast on saavutatud piisav eelarve ülejääk. Maksutulude kogulaekumine on suurenenud ligikaudu 4,25 protsendipunkti võrra SKPst alates 1990. aastate keskpaigast tänu sellele, et majanduskasvuga on maksulaekumise osakaal suurenenud. Tulevikus võib elanikkonna vananemine mõjutada negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust eelkõige seetõttu, et pensionikulutustega seotud surve suureneb.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 3,8 %-lt 2007. aastal keskmiselt 3,1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (3) näib see stsenaarium olevat optimistlik kogu programmiperioodi jooksul. Prognoositakse, et 2008. aastal võivad inflatsioonisurve, madalamad kasvuprognoosid ja eluasemesektori arengud negatiivselt mõjutada kasutada olevat tulu ning osutada programmis prognoositust aeglasemale SKP kasvule. Samuti on programmis esitatud kasvutegurid soodsad, eriti elamuehitussektori kohandamiskava osas. Kuigi programmis eeldatakse, et eluasemesse investeerimine väheneb, prognoositakse komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis eluasemesektori mahu vähenemist juba alates 2008. aastast, mis osutab koguinvesteeringute kasvu seiskumisele 2009. aastal. Väiksemate impordimahtude tõttu võib netoekspordist tulenev kasv programmiga võrreldes paraneda. Programmis prognoositud inflatsioonitase on suhteliselt madal, arvestades toidukaupade ja nafta hindu käsitlevat uusimat kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 3,8 %-lt 2007. aastal keskmiselt 3,1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (3) näib see stsenaarium olevat optimistlik kogu programmiperioodi jooksul. Prognoositakse, et 2008. aastal võivad inflatsioonisurve, madalamad kasvuprognoosid ja eluasemesektori arengud negatiivselt mõjutada kasutada olevat tulu ning osutada programmis prognoositust aeglasemale SKP kasvule. Samuti on programmis esitatud kasvutegurid soodsad, eriti elamuehitussektori kohandamiskava osas. Kuigi programmis eeldatakse, et eluasemesse investeerimine väheneb, prognoositakse komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosis eluasemesektori mahu vähenemist juba alates 2008. aastast, mis osutab koguinvesteeringute kasvu seiskumisele 2009. aastal. Väiksemate impordimahtude tõttu võib netoekspordist tulenev kasv programmiga võrreldes paraneda. Programmis prognoositud inflatsioonitase on suhteliselt madal, arvestades toidukaupade ja nafta hindu käsitlevat uusimat kättesaadavat teavet.

| (4) | Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi kohaselt 2007. aastal hinnanguliselt 1,8 % SKPst, võrreldes stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud 1 %-ga SKPst. Kõnealune erinevus on pooleldi tingitud 2006. aasta soodsast üldmõjust. Teiselt poolt on see tingitud oodatust suuremast tulude kasvust 2007. aastal, mida aga osaliselt tasakaalustas eelarves kavandatust suurem kulutuste kasv. Hiljutine teave osutab võimalusele, et lõpptulemus võib olla parem ja ületada 2 % SKPst tänu oodatust veelgi suurematele tuludele 2007. aastal, eelkõige otsestest maksudest; see osutab ettevõtete kasumi dünaamilisusele. 2006. aasta oodatust paremaid eelarvetulemusi kasutati selleks, et seada ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid nendest, mis esitati stabiilsusprogrammi 2006. aasta lõpus ajakohastatud versioonis, kuigi omavalitsuste ja regioonide tasandil esines mõningaid ülekulusid. Nõukogu märgib, et 2007. aasta eelarve täitmine oli üldiselt kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi kohaselt 2007. aastal hinnanguliselt 1,8 % SKPst, võrreldes stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud 1 %-ga SKPst. Kõnealune erinevus on pooleldi tingitud 2006. aasta soodsast üldmõjust. Teiselt poolt on see tingitud oodatust suuremast tulude kasvust 2007. aastal, mida aga osaliselt tasakaalustas eelarves kavandatust suurem kulutuste kasv. Hiljutine teave osutab võimalusele, et lõpptulemus võib olla parem ja ületada 2 % SKPst tänu oodatust veelgi suurematele tuludele 2007. aastal, eelkõige otsestest maksudest; see osutab ettevõtete kasumi dünaamilisusele. 2006. aasta oodatust paremaid eelarvetulemusi kasutati selleks, et seada ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid nendest, mis esitati stabiilsusprogrammi 2006. aasta lõpus ajakohastatud versioonis, kuigi omavalitsuste ja regioonide tasandil esines mõningaid ülekulusid. Nõukogu märgib, et 2007. aasta eelarve täitmine oli üldiselt kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Seoses üldise eesmärgiga säilitada makromajanduslik ja eelarve stabiilsus on stabiilsusprogrammi uusimas ajakohastatud versioonis kavandatud, et keskpika perioodi eesmärgiks seatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) püütakse saavutada piisava kindlusvaruga. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarve nominaalne ülejääk väheneb 1,8 %-lt 2007. aastal 1,2 %-le SKPst 2008. aastal ning stabiliseerub pärast seda. Ülejäägi vähenemine 2008. aastal on tingitud kulutuste suhte mõningasest suurenemisest ja tulude suhte vähenemisest 0,5 protsendipunkti võrra SKPst. Prognoositakse, et 2008. aastal väheneb otseste maksude laekumine 0,25 protsendipunkti võrra SKPst, mis on tingitud aeglasemast majanduskasvust ning 2007. aasta maksureformi jätkuvast mõjust. Tulu- ja kulukomponendid peaksid pärast 2008. aastat jääma hinnanguliselt üldiselt stabiilseks. Prognoositakse, et 2007. aasta eelarve hinnanguline esmane ülejääk 3,4 % SKPst väheneb 2,7 %-le 2008. aastal ning jääb pärast seda üldiselt stabiilseks. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal väheneb prognooside kohaselt 2,25 %-lt 2007. aastal 1,75 %-ni 2008. aastal ning suureneb ligikaudu 2 %-le 2009. ja 2010. aastal. Tänu 2007. aasta oodatust parematele eelarvetulemustele on programmi ajakohastatud versioonis seatud 2008. ja 2009. aastaks mõnevõrra ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid programmi eelmise versiooniga võrreldes, kusjuures makromajanduslik stsenaarium on üldiselt sarnane. |
| --- | --- |

(5)

Seoses üldise eesmärgiga säilitada makromajanduslik ja eelarve stabiilsus on stabiilsusprogrammi uusimas ajakohastatud versioonis kavandatud, et keskpika perioodi eesmärgiks seatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) püütakse saavutada piisava kindlusvaruga. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarve nominaalne ülejääk väheneb 1,8 %-lt 2007. aastal 1,2 %-le SKPst 2008. aastal ning stabiliseerub pärast seda. Ülejäägi vähenemine 2008. aastal on tingitud kulutuste suhte mõningasest suurenemisest ja tulude suhte vähenemisest 0,5 protsendipunkti võrra SKPst. Prognoositakse, et 2008. aastal väheneb otseste maksude laekumine 0,25 protsendipunkti võrra SKPst, mis on tingitud aeglasemast majanduskasvust ning 2007. aasta maksureformi jätkuvast mõjust. Tulu- ja kulukomponendid peaksid pärast 2008. aastat jääma hinnanguliselt üldiselt stabiilseks. Prognoositakse, et 2007. aasta eelarve hinnanguline esmane ülejääk 3,4 % SKPst väheneb 2,7 %-le 2008. aastal ning jääb pärast seda üldiselt stabiilseks. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal väheneb prognooside kohaselt 2,25 %-lt 2007. aastal 1,75 %-ni 2008. aastal ning suureneb ligikaudu 2 %-le 2009. ja 2010. aastal. Tänu 2007. aasta oodatust parematele eelarvetulemustele on programmi ajakohastatud versioonis seatud 2008. ja 2009. aastaks mõnevõrra ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid programmi eelmise versiooniga võrreldes, kusjuures makromajanduslik stsenaarium on üldiselt sarnane.

| (6) | Tundub, et programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid on 2008. aastal üldiselt tasakaalus, kuid 2009. ja 2010. aasta eelarvetulemused võivad osutuda prognoositust halvemaks. Konkreetsemalt tähendab see, et 2008. aastal võib positiivne üldmõju, mis on tingitud programmis prognoositust suuremast tulust 2007. aastal, üldiselt tasakaalustada võimaliku aeglase majanduskasvu mõju. Samas ei tasakaalustaks muud tegurid 2009. ja 2010. aasta optimistlikke makromajanduslikke prognoose, mis osutab ohule, et eelarve ülejääk võib osutuda väiksemaks. Eelkõige võivad maksutulu prognoosid osutuda optimistlikuks, arvestades ettevõtete väiksemaid tulusid ja eluasemeturu arengut. Teisest küljest on Hispaania näidanud varasematel aastatel häid tulemusi eelarve konsolideerimisel. |
| --- | --- |

(6)

Tundub, et programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid on 2008. aastal üldiselt tasakaalus, kuid 2009. ja 2010. aasta eelarvetulemused võivad osutuda prognoositust halvemaks. Konkreetsemalt tähendab see, et 2008. aastal võib positiivne üldmõju, mis on tingitud programmis prognoositust suuremast tulust 2007. aastal, üldiselt tasakaalustada võimaliku aeglase majanduskasvu mõju. Samas ei tasakaalustaks muud tegurid 2009. ja 2010. aasta optimistlikke makromajanduslikke prognoose, mis osutab ohule, et eelarve ülejääk võib osutuda väiksemaks. Eelkõige võivad maksutulu prognoosid osutuda optimistlikuks, arvestades ettevõtete väiksemaid tulusid ja eluasemeturu arengut. Teisest küljest on Hispaania näidanud varasematel aastatel häid tulemusi eelarve konsolideerimisel.

| (7) | Arvestades kõnealust riskihinnangut, tunduvad programmis esitatud eelarvepõhimõtted olevat piisavad, et saavutada keskpika perioodi eesmärk suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul. Programmi ajakohastatud versioonis kavandatud eelarvepoliitika on kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega 2008. aasta eelarvepoliitika kohta. Struktuurse ülejäägi vähenemine 2008. aastal ei osuta protsüklilisele eelarvepoliitikale, vaid kajastab osaliselt maksutulu vähenemist (protsentuaalselt SKPst), mis on tingitud majanduskasvu aeglustumisest ning eluasemeturu kasvu peatumisest. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades kõnealust riskihinnangut, tunduvad programmis esitatud eelarvepõhimõtted olevat piisavad, et saavutada keskpika perioodi eesmärk suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul. Programmi ajakohastatud versioonis kavandatud eelarvepoliitika on kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprilli suunistega 2008. aasta eelarvepoliitika kohta. Struktuurse ülejäägi vähenemine 2008. aastal ei osuta protsüklilisele eelarvepoliitikale, vaid kajastab osaliselt maksutulu vähenemist (protsentuaalselt SKPst), mis on tingitud majanduskasvu aeglustumisest ning eluasemeturu kasvu peatumisest.

| (8) | Hispaania rahanduse jätkusuutlikkuse riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste suhe SKPsse suureneb märkimisväärselt järgmistel kümnenditel. 2007. aasta eelarveseisund, mida iseloomustab suur esmane ülejääk ning väike ja vähenev võlasuhe, aitab tasakaalustada elanikkonna vananemisest eelarvele tulenevat pikaajalist prognoositavat mõju. Samas ei ole see piisav, et tulevikus katta suurenevad kulud täielikult. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja täiendavate meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaksid vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Hispaania rahanduse jätkusuutlikkuse riskitase tundub olevat keskmine. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste suhe SKPsse suureneb märkimisväärselt järgmistel kümnenditel. 2007. aasta eelarveseisund, mida iseloomustab suur esmane ülejääk ning väike ja vähenev võlasuhe, aitab tasakaalustada elanikkonna vananemisest eelarvele tulenevat pikaajalist prognoositavat mõju. Samas ei ole see piisav, et tulevikus katta suurenevad kulud täielikult. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ja täiendavate meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaksid vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige esitatakse programmis kvalitatiivne hinnang selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, ning samuti antakse piisavat teavet mõnede riikliku reformiprogrammiga ettenähtud reformidega kaasnevate otseste eelarvekulutuste (uurimis- ja arendustegevus, haridus ning infrastruktuur) kohta. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige esitatakse programmis kvalitatiivne hinnang selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, ning samuti antakse piisavat teavet mõnede riikliku reformiprogrammiga ettenähtud reformidega kaasnevate otseste eelarvekulutuste (uurimis- ja arendustegevus, haridus ning infrastruktuur) kohta.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks eelarvepoliitika valdkonnas välja antud suunistega. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas riigispetsiifiliste majanduspoliitika üldsuunistega ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks eelarvepoliitika valdkonnas välja antud suunistega.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esitatakse programmis peaaegu kõik kohustuslikud andmed. Vabatahtlikes andmetes esineb lünki (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esitatakse programmis peaaegu kõik kohustuslikud andmed. Vabatahtlikes andmetes esineb lünki (4).

Üldine järeldus on, et keskpika perioodi eelarveseisund on kindel, kusjuures valitsemissektori eelarve ülejääk on keskpika perioodi eesmärgiks seatust tunduvalt suurem ning võla suhe on üsna väike. Kuid arvestades optimistlikke kasvuprognoose ja eluasemeturu hoogsa kasvu peatumist, võib valitsemissektori prognoositav tulu osutuda liiga suureks. Seoses sellega on vaja hoolikalt hinnata püsivate maksukärbete ja/või kulutuste suurenemise mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule, et säilitada tugev eelarveseisund ning tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, millega seotud riske hinnatakse keskmiseks. Arvestades maksebilansi suurt puudujääki, eluasemesektori mahu vähenemist ja praegust euroalast erinevat inflatsioonitaset, on tootlikkust tõstvate kuluartiklite (uurimis- ja arendustegevus, infrastruktuur ja haridus) soodustamine majanduse tõrgeteta kohandumise tagamiseks oluline.

Pidades silmas kõnealust hinnangut ja vajadust säilitada samal ajal tugev eelarveseisund, kutsutakse Hispaaniat üles täiendavalt parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust lisameetmete võtmisega, et ohjata elanikkonna vananemisest tingitud mõju kulutustele.

Samuti kutsutakse Hispaaniat üles parandama kinnipidamist tegevusjuhendis sätestatud tähtpäevast, mil stabiilsus- ja lähenemisprogrammid tuleb esitada.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (%) | SP dets 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 |
| KOM nov 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,0 | 2,3 | puudub |
| SP dets 2006 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2007 (8) | 3,4 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 |
| KOM nov 2007 | 3,6 | 2,6 | 2,9 | 2,7 | puudub |
| SP dets 2006 (8) | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM nov 2007 (6) | – 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,8 | puudub |
| SP dets 2006 | – 0,9 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,6 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 8,1 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 |
| KOM nov 2007 | – 8,1 | – 8,7 | – 9,1 | – 9,3 | puudub |
| SP dets 2006 | – 7,5 | – 8,2 | – 8,4 | – 8,7 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 |
| KOM nov 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 0,6 | puudub |
| SP dets 2006 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 3,4 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 |
| KOM nov 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,7 | 2,1 | puudub |
| SP dets 2006 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | puudub |
| SP dets 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | puudub |
| SP Dec 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 39,7 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 |
| KOM nov 2007 | 39,7 | 36,3 | 34,6 | 33,0 | puudub |
| SP dets 2006 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid. |

2006

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(%)

SP dets 2007

3,9

3,8

3,1

3,0

3,2

KOM nov 2007

3,9

3,8

3,0

2,3

puudub

SP dets 2006

3,8

3,4

3,3

3,3

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2007 (8)

3,4

2,7

3,3

2,7

2,8

KOM nov 2007

3,6

2,6

2,9

2,7

puudub

SP dets 2006 (8)

3,5

2,7

2,6

2,5

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

KOM nov 2007 (6)

– 0,6

– 0,5

– 0,9

– 1,8

puudub

SP dets 2006

– 0,9

– 1,2

– 1,5

– 1,6

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2007

– 8,1

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

KOM nov 2007

– 8,1

– 8,7

– 9,1

– 9,3

puudub

SP dets 2006

– 7,5

– 8,2

– 8,4

– 8,7

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

1,8

1,8

1,2

1,2

1,2

KOM nov 2007

1,8

1,8

1,2

0,6

puudub

SP dets 2006

1,4

1,0

0,9

0,9

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

3,4

3,4

2,7

2,6

2,6

KOM nov 2007

3,5

3,4

2,7

2,1

puudub

SP dets 2006

3,0

2,5

2,3

2,2

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

puudub

SP dets 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP dets 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

puudub

SP Dec 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2007

39,7

36,2

34,0

32,0

30,0

KOM nov 2007

39,7

36,3

34,6

33,0

puudub

SP dets 2006

39,7

36,6

34,3

32,2

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ajakohastatud versioon esitati rohkem kui kolm nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtpäeva, milleks oli 1. detsember.

(3)  Kõnealuses hinnangus võetakse samuti arvesse komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(4)  Eelkõige on puudu järgmised andmed: tabel 1b (hinnaarengud), punkt 3 (THHI); tabel 1c (tööturu arengud), kirje 6 (töötajate hüvitised) ning andmed avaliku sektori kulutuste kohta otstarvete lõikes.

(5)  Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2006.–2009. aastal hinnanguliselt vastavalt 3,5 %, 3,7 %, 3,4 % ja 3,2 %.

(7)  Programmi viimases ajakohastatud versioonis ja komisjoni talituste sügisprognoosis ei ole kajastatud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Eratarbimise deflaator.

Allikad:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste kalkulatsioonid.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/9

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 75/03)

7. märtsil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5037 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5037 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/10

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. märts 2008,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

(2008/C 75/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta (1), eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse komisjoni poolt nõukogule esitatud nimekirju töötajate ja tööandjate organisatsioonide esindajate kandidaatidega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009.

| (2) | Keskuse haldusnõukogu töötajate esindajate kategoorias on vabanenud kolm liikmekohta Mar Rodrigues Torrese, Jeff Maesi ja Jean-Claude Quentini tagasiastumise tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Keskuse haldusnõukogu töötajate esindajate kategoorias on vabanenud kolm liikmekohta Mar Rodrigues Torrese, Jeff Maesi ja Jean-Claude Quentini tagasiastumise tõttu.

| (3) | Keskuse haldusnõukogu tööandjate esindajate kategoorias on vabanenud kolm liikmekohta George Pantelidese, Samo Hribar-Milici ja Anthony Thompsoni tagasiastumise tõttu, |
| --- | --- |

(3)

Keskuse haldusnõukogu tööandjate esindajate kategoorias on vabanenud kolm liikmekohta George Pantelidese, Samo Hribar-Milici ja Anthony Thompsoni tagasiastumise tõttu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeteks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2009 järgmised isikud:

I.   TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Hispaania | Luz Blanca COSIO ALMEIRA
  UGT, Hispaania |
| --- | --- |
| Belgia | Mieke DE RAEDEMAECKER
  FGTB |
| Prantsusmaa | Stéphane LARDY
  Force Ouvrière |

Hispaania

Luz Blanca COSIO ALMEIRA

UGT, Hispaania

Belgia

Mieke DE RAEDEMAECKER

FGTB

Prantsusmaa

Stéphane LARDY

Force Ouvrière

II.   TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Küpros | Michael PILIKOS
  Cyprus Employers and Industrialists Federation |
| --- | --- |
| Sloveenia | Anze HIRSL

  Employers' Association of Slovenia — ZDS |
| Ühendkuningriik | Richard WAINER

  Confederation of British Industry — CBI |

Küpros

Michael PILIKOS

Cyprus Employers and Industrialists Federation

Sloveenia

Anze HIRSL

Employers' Association of Slovenia — ZDS

Ühendkuningriik

Richard WAINER

Confederation of British Industry — CBI

Brüssel, 17. märts 2008.

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).

1

(2)  ELT C 240, 5.10.2006, lk 1.

2

---

Komisjon

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/12

---

Euro vahetuskurss (1)

25. märts 2008

(2008/C 75/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5569 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,90 |
| DKK | Taani kroon | 7,4597 |
| GBP | Inglise nael | 0,78105 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4190 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5728 |
| ISK | Islandi kroon | 118,15 |
| NOK | Norra kroon | 8,0865 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,455 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 256,49 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6965 |
| PLN | Poola zlott | 3,5310 |
| RON | Rumeenia leu | 3,7165 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,663 |
| TRY | Türgi liir | 1,9409 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7036 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5870 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,1126 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9376 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1527 |
| KRW | Korea won | 1 522,65 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,5875 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,9680 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2602 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 300,13 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9782 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,425 |
| RUB | Vene rubla | 36,8680 |
| THB | Tai baht | 49,042 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7034 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,6464 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5569

JPY

Jaapani jeen

155,90

DKK

Taani kroon

7,4597

GBP

Inglise nael

0,78105

SEK

Rootsi kroon

9,4190

CHF

Šveitsi frank

1,5728

ISK

Islandi kroon

118,15

NOK

Norra kroon

8,0865

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,455

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

256,49

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6965

PLN

Poola zlott

3,5310

RON

Rumeenia leu

3,7165

SKK

Slovakkia kroon

32,663

TRY

Türgi liir

1,9409

AUD

Austraalia dollar

1,7036

CAD

Kanada dollar

1,5870

HKD

Hong Kongi dollar

12,1126

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9376

SGD

Singapuri dollar

2,1527

KRW

Korea won

1 522,65

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,5875

CNY

Hiina jüaan

10,9680

HRK

Horvaatia kuna

7,2602

IDR

Indoneesia ruupia

14 300,13

MYR

Malaisia ringit

4,9782

PHP

Filipiini peeso

64,425

RUB

Vene rubla

36,8680

THB

Tai baht

49,042

BRL

Brasiilia reaal

2,7034

MXN

Mehhiko peeso

16,6464

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/13

---

Euro vahetuskurss (1)

20. märts 2008

(2008/C 75/06)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5423 |
| JPY | Jaapani jeen | 153,2 |
| DKK | Taani kroon | 7,4598 |
| GBP | Inglise nael | 0,7783 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4121 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5632 |
| ISK | Islandi kroon | 121,56 |
| NOK | Norra kroon | 8,1178 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,491 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 258,19 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6963 |
| PLN | Poola zlott | 3,5368 |
| RON | Rumeenia leu | 3,731 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,774 |
| TRY | Türgi liir | 1,9237 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7087 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5817 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,9983 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9458 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1427 |
| KRW | Korea won | 1 557,11 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,5545 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,8757 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,261 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 243,14 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9014 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,697 |
| RUB | Vene rubla | 36,728 |
| THB | Tai baht | 48,313 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6853 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5373 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5423

JPY

Jaapani jeen

153,2

DKK

Taani kroon

7,4598

GBP

Inglise nael

0,7783

SEK

Rootsi kroon

9,4121

CHF

Šveitsi frank

1,5632

ISK

Islandi kroon

121,56

NOK

Norra kroon

8,1178

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,491

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

258,19

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6963

PLN

Poola zlott

3,5368

RON

Rumeenia leu

3,731

SKK

Slovakkia kroon

32,774

TRY

Türgi liir

1,9237

AUD

Austraalia dollar

1,7087

CAD

Kanada dollar

1,5817

HKD

Hong Kongi dollar

11,9983

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9458

SGD

Singapuri dollar

2,1427

KRW

Korea won

1 557,11

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,5545

CNY

Hiina jüaan

10,8757

HRK

Horvaatia kuna

7,261

IDR

Indoneesia ruupia

14 243,14

MYR

Malaisia ringit

4,9014

PHP

Filipiini peeso

63,697

RUB

Vene rubla

36,728

THB

Tai baht

48,313

BRL

Brasiilia reaal

2,6853

MXN

Mehhiko peeso

16,5373

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/14

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 423. istungil 9. veebruaril 2007 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.823 — liftid ja eskalaatorid — käsitleva otsuse eelnõu kohta

(2008/C 75/07)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on otsuse eelnõus andnud toodete ja kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse geograafilise ulatuse kohta. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub hinnanguga, mille Euroopa Komisjon on otsuse eelnõus andnud toodete ja kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse geograafilise ulatuse kohta.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni õigusliku hinnanguga, et juhtumi asjaolud hõlmavad kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni õigusliku hinnanguga, et juhtumi asjaolud hõlmavad kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni arvamusega, et kõnealuste rikkumiste puhul on tegemist nelja keeruka ja järjepideva rikkumisega. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni arvamusega, et kõnealuste rikkumiste puhul on tegemist nelja keeruka ja järjepideva rikkumisega.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et nimetatud kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et nimetatud kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi ühisturul.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et nimetatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus on märkimisväärselt mõjutanud liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et nimetatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus on märkimisväärselt mõjutanud liikmesriikidevahelist kaubandust.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga otsuse eelnõu adressaatide osas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga otsuse eelnõu adressaatide osas.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga rikkumise kestuse ja aegumistähtaegade osas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoniga rikkumise kestuse ja aegumistähtaegade osas.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni meetodiga trahvide arvutamise kohta. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni meetodiga trahvide arvutamise kohta.

| 9. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

| 10. | Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

---

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/15

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne menetluse kohta juhtumis nr COMP/E-1/38.823 — Liftid ja eskalaatorid

(koostatud vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2008/C 75/08)

Otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmisi tähelepanekuid:

Juhtumi kokkuvõte

Käesolev juhtum algatati 2003. aasta suvel komisjonile edastatud teabe põhjal, millega anti teada kartellitegevuse olemasolust nelja suurima liftide ja eskalaatorite tootja vahel Euroopa Liidus.

Alates 2004. aasta jaanuarist viidi läbi terve rida määruse 17/62 artikli 14 lõike 3 kohaseid kontrolle mitmes riigis, sealhulgas esmalt Belgias ja Saksamaal, seejärel Luksemburgis ja Madalmaades. Kontrollide käigus tehtud tähelepanekute ja rohkete taotluste alusel, mis tehti vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb trahvide määramata jätmist ja trahvide vähendamist kartellide puhul, sai komisjon tõendeid EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 rikkumiste kohta. Need leidsid aset kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse vormis ja nende asjaolusid, nagu need on esitatud vastuväidetes, otsuse eelnõu adressaadid ei vaidlusta.

Menetluse algatamine, juurdepääs toimikule, loobumine õigusest anda suulisi selgitusi

7. oktoobril 2005. aastal adresseeris komisjon vastuväited järgmistele ettevõtjatele: KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.A.R.L., KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (edaspidi „KONE”), N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.A.R.L, General Technic S.A.R.L, Otis BV, Otis Elevator Company (edaspidi „OTIS”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd. (edaspidi „Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.A.R.L., ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp AG (edaspidi „ThyssenKrupp”), Mitsubishi Elevator Europe BV, United Technologies Corporation ja veel kaks ettevõtjat.

Ettevõtjatele anti juurdepääs komisjoni uurimistoimikule DVDle salvestatud koopiate kaudu. Dokumentidele, mis sisaldasid leebema kohtlemise taotlejate suulisi avaldusi, anti juurdepääs komisjoni ruumides.

Kõik ettevõtjad, kellele vastuväited olid adresseeritud, esitasid vastuseks komisjoni vastuväidetele oma kirjalikud märkused.

Ükski vastuväidete adressaat ei taotlenud suulist ärakuulamist ja seega käesoleva juhtumi puhul suulist ärakuulamist ei toimunud.

Osapoolte tõstatatud menetluslikud küsimused

Menetluse käigus, mille põhjal valmis käesolev otsuse eelnõu, tõstatati mitmeid menetluslikke küsimusi, eelkõige järgmisi:

| — | Vastuväidetele vastamise tähtaeg
  Enamik vastuväidete adressaate taotles vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamist (kaks kuud pärast toimiku DVD-le juurdepääsu saamise kuupäeva). Määrasin kõnealustele ettevõtjatele uue tähtaja, mis jäi ajavahemikku 21.–27. veebruar 2006, võttes arvesse nende taotlustes esitatud põhjenduste asjakohasust. |
| --- | --- |

—

Vastuväidetele vastamise tähtaeg

Enamik vastuväidete adressaate taotles vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamist (kaks kuud pärast toimiku DVD-le juurdepääsu saamise kuupäeva). Määrasin kõnealustele ettevõtjatele uue tähtaja, mis jäi ajavahemikku 21.–27. veebruar 2006, võttes arvesse nende taotlustes esitatud põhjenduste asjakohasust.

| — | Koondvastuväidete koostamine ja komisjoni toimiku ülesehitus
  Komisjoni asjaomane talitus otsustas kõigile juhtumis osalevatele ettevõtjatele saata koondvastuväited, mis sisaldas eri osi kõigi riikide lõikes, mida uurimine hõlmas, olenemata sellest, kas kõnealune ettevõtja nimetatud riikides tegutses või kirjeldatud tegevuses osales. Lisaks otsustas komisjon kõigile vastuväidete adressaatidele anda juurdepääsu toimikule, milles käsitleti tegutsemist nendes riikides või osalemist nimetatud tegevuses (välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave). Enne sellise juurdepääsu andmist anti pooltele võimalus oma seisukohtade väljendamiseks ärakuulamise eest vastutava ametniku ees.
  United Technologies Corporation, Schindler, OTIS ja ThyssenKrupp väitsid, et komisjon oleks pidanud adressaatidele saatma konkreetsed ja eraldi vastuväited vastavalt nende osalemisele eri riikide kartellides ning üles ehitama toimiku teisiti, arvestades et komisjoni väidete kohaselt esinesid rikkumised pigem riikide tasandil, mitte aga kogu Euroopat hõlmava kartelli vormis. Nad leidsid, et vaid ühe riigi territooriumil toimunud rikkumistes osalemises süüdistatavatel ettevõtjatel peaks olema juurdepääs ainult toimiku nendele dokumentidele, milles asjaomast riiki käsitletakse. Lisaks asusid nad seisukohale, et mõne muu riigi kartellis osalenud vastuväidete adressaatidel puudub õigustatud huvi näha komisjoni toimiku kõiki dokumente. Teised osalised jäid vastupidisele arvamusele.
  Oma vastuses väitsin, et asjaomasel komisjoni talitusel on õigus teha oma äranägemisel otsus uurida koos selliseid rikkumisi, mis talituse arvates on omavahel seotud. Andsin pooltele teada, et kui esineb objektiivseid põhjusi, mis annaksid komisjoni asjaomasele talitusele aluse arvata, et uuritava konkurentsivastase käitumise tervikliku ja põhjaliku analüüsi jaoks tuleb samal ajal uurida ka erinevaid geograafilisi turge, oleksin neid arvesse võtnud. Olles hoolega kontrollinud uurimise läbiviimist, väidetavate rikkumiste olemust ja nendes osalevaid ettevõtjaid, leidsin piisavalt alust eeldada, et väidetavad rikkumised kõnealustel eri turgudel on piisavalt seotud, et neid ühiselt uurida. Kõiki asjaolusid arvestades leidsin, et komisjoni asjaomane talitus oli toiminud õigesti, jätkates ühist uurimist pärast seda, kui oli jõudnud esialgsele järeldusele, et kõnealuste rikkumiste puhul oli tegemist nelja eraldi riigi kartellidega.
  Seoses juurdepääsuga toimikule leian, et EÜ konkurentsiõigus ja ühenduse kohtute kohtupraktika tagavad ettevõtjate tundliku teabe piisava kaitse. Kinnitasin ettevõtjatele, et kogu teabele, mille kohta nad väidavad, et selle avalikustamine võib põhjustada neile märkimisväärset ja tõsist kahju, võimaldatakse kogu menetluse käigus erikaitse. Seda põhimõtet käesoleva juhtumi puhul järgiti. |
| --- | --- |

—

Koondvastuväidete koostamine ja komisjoni toimiku ülesehitus

Komisjoni asjaomane talitus otsustas kõigile juhtumis osalevatele ettevõtjatele saata koondvastuväited, mis sisaldas eri osi kõigi riikide lõikes, mida uurimine hõlmas, olenemata sellest, kas kõnealune ettevõtja nimetatud riikides tegutses või kirjeldatud tegevuses osales. Lisaks otsustas komisjon kõigile vastuväidete adressaatidele anda juurdepääsu toimikule, milles käsitleti tegutsemist nendes riikides või osalemist nimetatud tegevuses (välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave). Enne sellise juurdepääsu andmist anti pooltele võimalus oma seisukohtade väljendamiseks ärakuulamise eest vastutava ametniku ees.

United Technologies Corporation, Schindler, OTIS ja ThyssenKrupp väitsid, et komisjon oleks pidanud adressaatidele saatma konkreetsed ja eraldi vastuväited vastavalt nende osalemisele eri riikide kartellides ning üles ehitama toimiku teisiti, arvestades et komisjoni väidete kohaselt esinesid rikkumised pigem riikide tasandil, mitte aga kogu Euroopat hõlmava kartelli vormis. Nad leidsid, et vaid ühe riigi territooriumil toimunud rikkumistes osalemises süüdistatavatel ettevõtjatel peaks olema juurdepääs ainult toimiku nendele dokumentidele, milles asjaomast riiki käsitletakse. Lisaks asusid nad seisukohale, et mõne muu riigi kartellis osalenud vastuväidete adressaatidel puudub õigustatud huvi näha komisjoni toimiku kõiki dokumente. Teised osalised jäid vastupidisele arvamusele.

Oma vastuses väitsin, et asjaomasel komisjoni talitusel on õigus teha oma äranägemisel otsus uurida koos selliseid rikkumisi, mis talituse arvates on omavahel seotud. Andsin pooltele teada, et kui esineb objektiivseid põhjusi, mis annaksid komisjoni asjaomasele talitusele aluse arvata, et uuritava konkurentsivastase käitumise tervikliku ja põhjaliku analüüsi jaoks tuleb samal ajal uurida ka erinevaid geograafilisi turge, oleksin neid arvesse võtnud. Olles hoolega kontrollinud uurimise läbiviimist, väidetavate rikkumiste olemust ja nendes osalevaid ettevõtjaid, leidsin piisavalt alust eeldada, et väidetavad rikkumised kõnealustel eri turgudel on piisavalt seotud, et neid ühiselt uurida. Kõiki asjaolusid arvestades leidsin, et komisjoni asjaomane talitus oli toiminud õigesti, jätkates ühist uurimist pärast seda, kui oli jõudnud esialgsele järeldusele, et kõnealuste rikkumiste puhul oli tegemist nelja eraldi riigi kartellidega.

Seoses juurdepääsuga toimikule leian, et EÜ konkurentsiõigus ja ühenduse kohtute kohtupraktika tagavad ettevõtjate tundliku teabe piisava kaitse. Kinnitasin ettevõtjatele, et kogu teabele, mille kohta nad väidavad, et selle avalikustamine võib põhjustada neile märkimisväärset ja tõsist kahju, võimaldatakse kogu menetluse käigus erikaitse. Seda põhimõtet käesoleva juhtumi puhul järgiti.

| — | Juurdepääs lisadokumentidele

  KONE taotles juurdepääsu lisadokumentidele, sealhulgas põhjalikule kokkuvõttele sellest teabest, mille esitas komisjonile informaator ja mille põhjal viis komisjon läbi esimesed kontrollimised, samuti komisjoni sisedokumendile, milles käsitleti kontrollide ettevalmistamist Saksamaal. Neid dokumente taotleti tõestamaks, et KONE tuleks komisjoni leebema kohtlemise teatise kohaselt trahvist vabastada.
  Seoses informaatori esitatud teabega on komisjonil range kohustus kaitsta oma informaatorite isikuandmeid, et vältida kättemaksuohtu. (1) Kui uuritakse mõjukate ettevõtjate konkurentsiõiguse võimalikke rikkumisi, on komisjonil kohustus oma informaatoreid kaitsta vihaste reaktsioonide eest, mis võivad neile isikuandmete avalikustamisel osaks saada. Seega, kui olin leidnud veel mõned lõigud, mida minu arvates oleks võinud KONEle avalikustada, ilma et see oleks seadnud ohtu informaatori anonüümsust, ning mis seejärel tehti KONEle ka kättesaadavaks, nõustusin ma muus osas komisjoni asjaomase talituse otsusega informaatori esitatud teabele käesoleva juhtumi puhul juurdepääsu mitte anda.
  Komisjoni sisedokumentidele puudub juurdepääs vastavalt pretsedendiõigusele ja komisjoni teatisele toimikule juurdepääsu kohta. Võtsin seisukoha, et üksnes väide, et sisedokumendid võivad osutuda kasulikuks ettevõtja kaitse ettevalmistamisel, ei ole piisav kohustamaks komisjoni nendele dokumentidele juurdepääsu tagama. Sel juhul rikutaks sellisele siseteabele juurdepääsu andmise keeldu ning kahjustataks õiguslikku huvi hoida komisjoni sisearutelusid salajas. Leian, et komisjoni talitused peavad end ise kontrollima ning põhjendatud taotluse korral saab ärakuulamise eest vastutav ametnik täiendavalt kontrollida, kas komisjoni sisedokumendid sisaldavad faktilisi tõendeid, mis oleksid poole kaitseks hädavajalikud. Pärast kõnealuse taotluse uurimist võtsin ma seisukoha, et käesoleva juhtumi puhul see nii ei ole. Seega juurdepääsu ei antud. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs lisadokumentidele

KONE taotles juurdepääsu lisadokumentidele, sealhulgas põhjalikule kokkuvõttele sellest teabest, mille esitas komisjonile informaator ja mille põhjal viis komisjon läbi esimesed kontrollimised, samuti komisjoni sisedokumendile, milles käsitleti kontrollide ettevalmistamist Saksamaal. Neid dokumente taotleti tõestamaks, et KONE tuleks komisjoni leebema kohtlemise teatise kohaselt trahvist vabastada.

Seoses informaatori esitatud teabega on komisjonil range kohustus kaitsta oma informaatorite isikuandmeid, et vältida kättemaksuohtu. (1) Kui uuritakse mõjukate ettevõtjate konkurentsiõiguse võimalikke rikkumisi, on komisjonil kohustus oma informaatoreid kaitsta vihaste reaktsioonide eest, mis võivad neile isikuandmete avalikustamisel osaks saada. Seega, kui olin leidnud veel mõned lõigud, mida minu arvates oleks võinud KONEle avalikustada, ilma et see oleks seadnud ohtu informaatori anonüümsust, ning mis seejärel tehti KONEle ka kättesaadavaks, nõustusin ma muus osas komisjoni asjaomase talituse otsusega informaatori esitatud teabele käesoleva juhtumi puhul juurdepääsu mitte anda.

Komisjoni sisedokumentidele puudub juurdepääs vastavalt pretsedendiõigusele ja komisjoni teatisele toimikule juurdepääsu kohta. Võtsin seisukoha, et üksnes väide, et sisedokumendid võivad osutuda kasulikuks ettevõtja kaitse ettevalmistamisel, ei ole piisav kohustamaks komisjoni nendele dokumentidele juurdepääsu tagama. Sel juhul rikutaks sellisele siseteabele juurdepääsu andmise keeldu ning kahjustataks õiguslikku huvi hoida komisjoni sisearutelusid salajas. Leian, et komisjoni talitused peavad end ise kontrollima ning põhjendatud taotluse korral saab ärakuulamise eest vastutav ametnik täiendavalt kontrollida, kas komisjoni sisedokumendid sisaldavad faktilisi tõendeid, mis oleksid poole kaitseks hädavajalikud. Pärast kõnealuse taotluse uurimist võtsin ma seisukoha, et käesoleva juhtumi puhul see nii ei ole. Seega juurdepääsu ei antud.

Otsuse eelnõu

Otsuse eelnõus on kahe ettevõtja suhtes vastuväidetest loobutud. Teiste vastuväidete adressaatide puhul on mõned väiksemad arvutusvead parandatud, kuid rikkumise algus- ja lõppkuupäevi ei ole muudetud (välja arvatud ettevõtja OTIS osalemine Madalmaade kartellis, mille puhul määrati alguskuupäevaks hilisem kuupäev).

Komisjonile esitatud otsuse eelnõu sisaldab ainult selliseid vastuväiteid, mille kohta pooltel oli võimalus oma seisukoht esitada.

Eelnevat silmas pidades leian, et poolte õigust anda selgitusi on antud juhtumi puhul täielikult arvestatud.

Brüssel, 12. veebruar 2007.

Karen WILLIAMS

---

(1)  7. novembri 1985. aasta otsus kohtuasjas 145/83 Stanley George Adams v. komisjon (EKL) 1985, lk 3539, ja komisjoni 13. detsembri 2005. aasta teatise lõige 19 komisjoni toimikule juurdepääsu kohta.

1

---

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/18

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 424. istungil 16. veebruaril 2007 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.823 — lifid ja eskalaatorid — käsitleva otsuse eelnõu kohta

(2008/C 75/09)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumise eest määratavate trahvide põhisumma kohta. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumise eest määratavate trahvide põhisumma kohta.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada ettevõtjale ThyssenKrupp AG ja selle Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade tütarettevõtjatele liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumiste eest määratavaid trahve raskendava asjaolu tõttu. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga suurendada ettevõtjale ThyssenKrupp AG ja selle Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade tütarettevõtjatele liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumiste eest määratavaid trahve raskendava asjaolu tõttu.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumise eest määratavate trahvide vähendamise ulatuse kohta. Trahvide vähendamine põhineb komisjoni 2002. aasta teatisel, mis käsitleb trahvide määramata jätmist või nende vähendamist kartellidega seotud juhtumite puhul, või tänuväärsel koostööl, mis jääb teatise reguleerimisalast väljapoole. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumise eest määratavate trahvide vähendamise ulatuse kohta. Trahvide vähendamine põhineb komisjoni 2002. aasta teatisel, mis käsitleb trahvide määramata jätmist või nende vähendamist kartellidega seotud juhtumite puhul, või tänuväärsel koostööl, mis jääb teatise reguleerimisalast väljapoole.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumise eest määratavate trahvide lõpliku summa kohta. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga Belgia, Saksamaa, Luksemburgi ja Madalmaade liftide ja eskalaatorite sektoris toime pandud rikkumise eest määratavate trahvide lõpliku summa kohta.

| 5. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/19

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

21. veebruar 2007,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 alusel algatatud menetlust

(Juhtum nr COMP/E-1/38.823 — Liftid ja eskalaatorid)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 512 (lõplik) all)

(ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2008/C 75/10)

I.   RIKKUMISTE KOKKUVÕTE

Sissejuhatus

| 1. | Otsus adresseeriti ettevõtjatele KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (edaspidi „KONE”), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (edaspidi „Otis”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (edaspidi „Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp AG (edaspidi „ThyssenKrupp”). |
| --- | --- |

1.

Otsus adresseeriti ettevõtjatele KONE Belgium S.A., KONE GmbH, KONE Luxembourg S.à.r.l., KONE B.V. Liften en Roltrappen, KONE Corporation (edaspidi „KONE”), Mitsubishi Elevator Europe B.V., N.V. OTIS S.A., Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis S.à.r.l., General Technic S.à.r.l., Otis B.V., Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (edaspidi „Otis”), Schindler S.A./N.V., Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler S.à.r.l., Schindler Liften B.V., Schindler Holding Ltd. (edaspidi „Schindler”), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., ThyssenKrupp Liften B.V., ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp AG (edaspidi „ThyssenKrupp”).

| 2. | Otsuse adressaadid osalesid neljas eraldi, kuid omavahel seotud ühekordses ja pidevas EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumises seoses liftide ja eskalaatoritega Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades. Iga rikkumine neljast hõlmas ühe kõnealuse liikmesriigi kogu territooriumi. |
| --- | --- |

2.

Otsuse adressaadid osalesid neljas eraldi, kuid omavahel seotud ühekordses ja pidevas EÜ asutamislepingu artikli 81 rikkumises seoses liftide ja eskalaatoritega Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades. Iga rikkumine neljast hõlmas ühe kõnealuse liikmesriigi kogu territooriumi.

Menetlus

| 3. | Komisjon algatas menetluse omal algatusel 2004. aasta alguses talle edastatud teabe põhjal. Kolm uurimisringi (Belgia ja Saksamaa: jaanuar 2004; Belgia, Saksamaa ja Luksemburg: märts 2004 ja Madalmaad: aprill 2004) ja hulgaliselt 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaseid taotlusi kinnitasid kartellide moodustamist Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades. Rikkumised hõlmasid nii uusehitisi kui teenuseid, välja arvatud Saksamaal, kus tõendite kohaselt olid hõlmatud vaid uusehitised. |
| --- | --- |

3.

Komisjon algatas menetluse omal algatusel 2004. aasta alguses talle edastatud teabe põhjal. Kolm uurimisringi (Belgia ja Saksamaa: jaanuar 2004; Belgia, Saksamaa ja Luksemburg: märts 2004 ja Madalmaad: aprill 2004) ja hulgaliselt 2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaseid taotlusi kinnitasid kartellide moodustamist Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades. Rikkumised hõlmasid nii uusehitisi kui teenuseid, välja arvatud Saksamaal, kus tõendite kohaselt olid hõlmatud vaid uusehitised.

| 4. | Kõigi nelja kartelli puhul leidus ühiseid jooni, näiteks:






  — | KONE, Otis, Schindler ja ThyssenKrupp osalesid rikkumistes kõigis neljas liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

4.

Kõigi nelja kartelli puhul leidus ühiseid jooni, näiteks:

—

KONE, Otis, Schindler ja ThyssenKrupp osalesid rikkumistes kõigis neljas liikmesriigis;

| — | kõigis kõnealustes liikmesriikides hõlmasid kartellid samu tooteid ja teenuseid, välja arvatud Saksamaal, kus komisjoni andmetel ei olnud teenused kartellilepingute otsene osa; |
| --- | --- |

—

kõigis kõnealustes liikmesriikides hõlmasid kartellid samu tooteid ja teenuseid, välja arvatud Saksamaal, kus komisjoni andmetel ei olnud teenused kartellilepingute otsene osa;

| — | asjaomaste tütarettevõtjate juhid (ja kartellis osalejad) olid mõnikord samal ajal või üksteise järel vastutavad mitmes liikmesriigis toimuva äritegevuse eest; |
| --- | --- |

—

asjaomaste tütarettevõtjate juhid (ja kartellis osalejad) olid mõnikord samal ajal või üksteise järel vastutavad mitmes liikmesriigis toimuva äritegevuse eest;

| — | komisjonis uuritud rikkumiste ajavahemik kattus olulises osas, kuigi rikkumise kogukestus ei olnud alati sama; |
| --- | --- |

—

komisjonis uuritud rikkumiste ajavahemik kattus olulises osas, kuigi rikkumise kogukestus ei olnud alati sama;

| — | liftide ja eskalaatorite müügi ja paigaldamise projektide jaotamise meetod oli väga sarnane või isegi identne mõnes või kõigis asjaomastes liikmesriikides (nt turu ja klientide jaotamise põhimõtted, turuosade olemasoleva suuruse säilitamine, koosolekute struktuur, hüvitisskeemid, projekti nimekirjade kasutamine jne); |
| --- | --- |

—

liftide ja eskalaatorite müügi ja paigaldamise projektide jaotamise meetod oli väga sarnane või isegi identne mõnes või kõigis asjaomastes liikmesriikides (nt turu ja klientide jaotamise põhimõtted, turuosade olemasoleva suuruse säilitamine, koosolekute struktuur, hüvitisskeemid, projekti nimekirjade kasutamine jne);

| — | liftide ja eskalaatorite müügi ja paigaldamise projektide jaotamise meetod, mis põhines nn projektide loetelude kasutamisel, oli sarnane või isegi identne kõigis asjaomastes liikmesriikides, välja arvatud Madalmaades, mille kohta komisjonil puuduvad andmed projektide loetelude kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

liftide ja eskalaatorite müügi ja paigaldamise projektide jaotamise meetod, mis põhines nn projektide loetelude kasutamisel, oli sarnane või isegi identne kõigis asjaomastes liikmesriikides, välja arvatud Madalmaades, mille kohta komisjonil puuduvad andmed projektide loetelude kasutamise kohta;

| — | liftide ja eskalaatorite hoolduse ja moderniseerimise projektide jaotamise meetod oli väga sarnane või isegi identne Belgias, Luksemburgis ja Madalmaades (nt klientide jaotamise ning kontaktide loomise ja hoidmise meetodid, ettevõtjate vahelised suhtlemismeetodid, hüvitisskeemid). |
| --- | --- |

—

liftide ja eskalaatorite hoolduse ja moderniseerimise projektide jaotamise meetod oli väga sarnane või isegi identne Belgias, Luksemburgis ja Madalmaades (nt klientide jaotamise ning kontaktide loomise ja hoidmise meetodid, ettevõtjate vahelised suhtlemismeetodid, hüvitisskeemid).

| 5. | Pooltele tehti vastuväited teatavaks oktoobris 2005. Vastuväidete adressaadid ei taotlenud suulist ärakuulamist. |
| --- | --- |

5.

Pooltele tehti vastuväited teatavaks oktoobris 2005. Vastuväidete adressaadid ei taotlenud suulist ärakuulamist.

Kartellide toimimine

| 6. | Käesolevas otsuses esitatud rikkumiste ajavahemikud on:






  — | 9. mai 1996–29. jaanuar 2004 Belgias; |
| --- | --- | --- |

6.

Käesolevas otsuses esitatud rikkumiste ajavahemikud on:

—

9. mai 1996–29. jaanuar 2004 Belgias;

| — | 1. august 1995–5. detsember 2003 Saksamaal; |
| --- | --- |

—

1. august 1995–5. detsember 2003 Saksamaal;

| — | 7. detsember 1995–9. märts 2004 Luksemburgis; |
| --- | --- |

—

7. detsember 1995–9. märts 2004 Luksemburgis;

| — | 15. aprill 1998 — 5. märts 2004 Madalmaades. |
| --- | --- |

—

15. aprill 1998 — 5. märts 2004 Madalmaades.

| 7. | Järgmised rikkumised toimusid ühes, mitmes või kõigis asjaomastes liikmesriikides:






  — | kokkulepped jagada liftide ja eskalaatorite müüki ja paigaldamist; |
| --- | --- | --- |

7.

Järgmised rikkumised toimusid ühes, mitmes või kõigis asjaomastes liikmesriikides:

—

kokkulepped jagada liftide ja eskalaatorite müüki ja paigaldamist;

| — | kokkulepped jagada liftide ja eskalaatorite müügi ja paigaldamise era- ja riigisektori hanke- ja muid lepinguid vastavalt iga ettevõtte eelnevalt kokkulepitud müügiosadele; |
| --- | --- |

—

kokkulepped jagada liftide ja eskalaatorite müügi ja paigaldamise era- ja riigisektori hanke- ja muid lepinguid vastavalt iga ettevõtte eelnevalt kokkulepitud müügiosadele;

| — | kokkulepped uute liftide ja/või eskalaatorite müügi- ja paigaldamisprojektide jaotamiseks põhimõttel, et olemasolevaid kliendisuhteid tuleb austada; |
| --- | --- |

—

kokkulepped uute liftide ja/või eskalaatorite müügi- ja paigaldamisprojektide jaotamiseks põhimõttel, et olemasolevaid kliendisuhteid tuleb austada;

| — | kokkulepe omavahel mitte konkureerida juba kasutuses olevate liftide ja eskalaatorite hoolduslepingute pärast ja kokkulepe selliste lepingute saamiseks tehtava pakkumise korras; |
| --- | --- |

—

kokkulepe omavahel mitte konkureerida juba kasutuses olevate liftide ja eskalaatorite hoolduslepingute pärast ja kokkulepe selliste lepingute saamiseks tehtava pakkumise korras;

| — | kokkulepe omavahel mitte konkureerida uute liftide ja eskalaatorite hoolduslepingute pärast ja kokkulepe selliste lepingute saamiseks tehtava pakkumise korras; |
| --- | --- |

—

kokkulepe omavahel mitte konkureerida uute liftide ja eskalaatorite hoolduslepingute pärast ja kokkulepe selliste lepingute saamiseks tehtava pakkumise korras;

| — | kokkulepe omavahel mitte konkureerida moderniseerimislepingute pärast. |
| --- | --- |

—

kokkulepe omavahel mitte konkureerida moderniseerimislepingute pärast.

Samuti hõlmas rikkumine äriliselt olulise ja konfidentsiaalse turu- ja siseteabe vahetust, sealhulgas teavet pakkumiste ja hindade kohta. Osalejad kohtusid regulaarselt eespool osutatud piirangute kokkuleppimiseks ja jälgisid kõnealuste piirangute rakendamist riiklikel turgudel. On tõendeid selle kohta, et ettevõtjad olid oma ebaseaduslikust käitumisest teadlikud ja nad üritasid seda varjata; nende töötajad kohtusid tavaliselt baarides ja restoranides, nad sõitsid maale või isegi välismaale ning helistamiseks kasutasid kõnekaarte, et vältida kõnede jälgimist.

II.   TRAHVID

Raskusaste

| 8. | Arvestades rikkumiste raskusastet, mõju turule ja geograafilist ulatust, tuleb rikkumisi käsitleda kui väga tõsiseid rikkumisi. |
| --- | --- |

8.

Arvestades rikkumiste raskusastet, mõju turule ja geograafilist ulatust, tuleb rikkumisi käsitleda kui väga tõsiseid rikkumisi.

Erinev kohtlemine

| 9. | Ettevõtjad jagati erinevatesse kategooriatesse vastavalt nende suhtelisele tähtsusele turul, võttes arvesse iga ettevõtja kaalu ja tegelikku mõju asjaomasel turul. |
| --- | --- |

9.

Ettevõtjad jagati erinevatesse kategooriatesse vastavalt nende suhtelisele tähtsusele turul, võttes arvesse iga ettevõtja kaalu ja tegelikku mõju asjaomasel turul.

| 10. | Et võrrelda ettevõtja suhtelist tähtsust asjaomasel turul, pidas komisjon kohaseks võtta aluseks ettevõtjate käibed Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades. Võrdluse aluseks võeti asjaomased riiklikud tootekäibed rikkumise viimase täisaasta jooksul. Kõigi nelja rikkumise ja asjaomaste ettevõtjate puhul oli selleks 2003. aasta, välja arvatud ettevõtja Schindler Saksamaal, mille puhul oli võrdlusaastaks 2000. aasta, mil ta kartellist väljus. |
| --- | --- |

10.

Et võrrelda ettevõtja suhtelist tähtsust asjaomasel turul, pidas komisjon kohaseks võtta aluseks ettevõtjate käibed Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades. Võrdluse aluseks võeti asjaomased riiklikud tootekäibed rikkumise viimase täisaasta jooksul. Kõigi nelja rikkumise ja asjaomaste ettevõtjate puhul oli selleks 2003. aasta, välja arvatud ettevõtja Schindler Saksamaal, mille puhul oli võrdlusaastaks 2000. aasta, mil ta kartellist väljus.

| 11. | Seoses rikkumisega Belgias paigutati esimesse kategooriasse Schindler ja KONE, teise Otis ja kolmandasse ThyssenKrupp. Seoses rikkumisega Saksamaal paigutati ühte kategooriasse KONE, Otis ja ThyssenKrupp. Schindler, kelle ebaseaduslik käitumine piirdus vaid eskalaatoritega ja kes väljus kartellist 2000. aastal, paigutati eraldi kategooriasse. Seoses rikkumisega Luksemburgis paigutati Otis ja Schindler esimesse kategooriasse ning Kone ja ThyssenKrupp teise kategooriasse. Seoses rikkumisega Madalmaades paigutati esimesse kategooriasse KONE, teise Otis ja kolmandasse Schindler. ThyssenKrupp ja Mitsubishi paigutati koos neljandasse kategooriasse. |
| --- | --- |

11.

Seoses rikkumisega Belgias paigutati esimesse kategooriasse Schindler ja KONE, teise Otis ja kolmandasse ThyssenKrupp. Seoses rikkumisega Saksamaal paigutati ühte kategooriasse KONE, Otis ja ThyssenKrupp. Schindler, kelle ebaseaduslik käitumine piirdus vaid eskalaatoritega ja kes väljus kartellist 2000. aastal, paigutati eraldi kategooriasse. Seoses rikkumisega Luksemburgis paigutati Otis ja Schindler esimesse kategooriasse ning Kone ja ThyssenKrupp teise kategooriasse. Seoses rikkumisega Madalmaades paigutati esimesse kategooriasse KONE, teise Otis ja kolmandasse Schindler. ThyssenKrupp ja Mitsubishi paigutati koos neljandasse kategooriasse.

Piisav hoiatav mõju

| 12. | Sellise trahvisumma kehtestamiseks, mis tagaks piisava hoiatava mõju, peab komisjon sobivaks kohaldada määratud trahvide puhul korrutustegurit. |
| --- | --- |

12.

Sellise trahvisumma kehtestamiseks, mis tagaks piisava hoiatava mõju, peab komisjon sobivaks kohaldada määratud trahvide puhul korrutustegurit.

| 13. | ThyssenKrupp ja Otis on oma üleilmsete käivetega tunduvalt suuremad osalejad kui teised adressaadid. Sellega seoses ja kooskõlas komisjoni varasemate otsustega leidis komisjon, et ettevõtjatele ThyssenKrupp ja Otis määratavate trahvide puhul on asjakohane kasutada korrutamist. |
| --- | --- |

13.

ThyssenKrupp ja Otis on oma üleilmsete käivetega tunduvalt suuremad osalejad kui teised adressaadid. Sellega seoses ja kooskõlas komisjoni varasemate otsustega leidis komisjon, et ettevõtjatele ThyssenKrupp ja Otis määratavate trahvide puhul on asjakohane kasutada korrutamist.

Lähtesumma suurendamine rikkumise kestuse tõttu

| 14. | Iga õigussubjekti puhul kohaldati ka erinevaid korrutustegureid vastavalt rikkumise kestusele. |
| --- | --- |

14.

Iga õigussubjekti puhul kohaldati ka erinevaid korrutustegureid vastavalt rikkumise kestusele.

Raskendavad asjaolud

| 15. | Leiti, et ThyssenKrupp pani toime korduva rikkumise, sest kaks üksust, mis kuulusid ettevõtjatele Krupp ja/või Thyssen (enne nende ühinemist 1999. aastal), olid juba olnud ühe varasema komisjoni otsuse adressaadid, milles käsitleti kartellitegevust seoses sulami lisamaksudega. (1) Asjaolu, et ettevõtjad kordasid sama käitumist samas või mõnes muus ärivaldkonnas, näitas, et esialgsed trahvid ei sundinud neid oma käitumist muutma. Selline korduvrikkumine on raskendav asjaolu, mis põhjendab ettevõtjale ThyssenKrupp määratud trahvi põhisumma suurendamist. |
| --- | --- |

15.

Leiti, et ThyssenKrupp pani toime korduva rikkumise, sest kaks üksust, mis kuulusid ettevõtjatele Krupp ja/või Thyssen (enne nende ühinemist 1999. aastal), olid juba olnud ühe varasema komisjoni otsuse adressaadid, milles käsitleti kartellitegevust seoses sulami lisamaksudega. (1) Asjaolu, et ettevõtjad kordasid sama käitumist samas või mõnes muus ärivaldkonnas, näitas, et esialgsed trahvid ei sundinud neid oma käitumist muutma. Selline korduvrikkumine on raskendav asjaolu, mis põhjendab ettevõtjale ThyssenKrupp määratud trahvi põhisumma suurendamist.

2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine

| 16. | KONE, Otis, ThyssenKrupp ja Schindler esitasid leebema kohtlemise teatise kohased taotlused. Nad on leebema kohtlemise teatises ette nähtud sooduskohtlemise nimel teinud uurimise eri etappides komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

16.

KONE, Otis, ThyssenKrupp ja Schindler esitasid leebema kohtlemise teatise kohased taotlused. Nad on leebema kohtlemise teatises ette nähtud sooduskohtlemise nimel teinud uurimise eri etappides komisjoniga koostööd.

Punkt 8 (a) — trahvi määramata jätmine

| 17. | Ettevõtjale Otis jäeti trahv jäeti trahv vastavalt leebema kohtlemise teatise punktile 8(a) määramata seoses kartelliga Madalmaades, sest Otis võimaldas komisjonil Madalmaades kontrolle läbi viia. |
| --- | --- |

17.

Ettevõtjale Otis jäeti trahv jäeti trahv vastavalt leebema kohtlemise teatise punktile 8(a) määramata seoses kartelliga Madalmaades, sest Otis võimaldas komisjonil Madalmaades kontrolle läbi viia.

Punkt 8 (b) — trahvi määramata jätmine

| 18. | Seoses rikkumistega Belgias ja Luksemburgis võimaldas KONE esitatud teave komisjonil avastada asutamislepingu artikli 81 rikkumise. Seega jäeti ettevõtjale KONE trahv rikkumiste eest Belgias ja Luksemburgis täies ulatuses määramata. |
| --- | --- |

18.

Seoses rikkumistega Belgias ja Luksemburgis võimaldas KONE esitatud teave komisjonil avastada asutamislepingu artikli 81 rikkumise. Seega jäeti ettevõtjale KONE trahv rikkumiste eest Belgias ja Luksemburgis täies ulatuses määramata.

Punkti 23 alapunkti b esimene taane (trahvimäära vähendamine 30-50 % võrra)

| 19. | Ettevõtja OTIS esitatud teave kartellide kohta Belgias ja Luksemburgis oli oluline täiendus juba komisjoni käsutuses olevatele tõenditele ja tõstis seega komisjoni suutlikkust rikkumist tõendada. Otis oli esimene ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati mõlema rikkumise puhul 40 % võrra. Lisaks osutus ettevõtja KONE esitatud teave Saksamaa kartelli kohta ja ettevõtja ThyssenKrupp esitatud teave Madalmaade kartelli kohta olulise väärtusega teabeks leebema kohtlemise teatise tähenduses. Nimetatud kaks ettevõtjat olid esimesed, kes seoses asjaomaste kartellidega täitsid leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning komisjon vähendas ettevõtja KONE trahvimäära 50 % võrra rikkumise eest Saksamaal ja ettevõtja ThyssenKrupp trahvimäära 40 % võrra rikkumise eest Madalmaades. |
| --- | --- |

19.

Ettevõtja OTIS esitatud teave kartellide kohta Belgias ja Luksemburgis oli oluline täiendus juba komisjoni käsutuses olevatele tõenditele ja tõstis seega komisjoni suutlikkust rikkumist tõendada. Otis oli esimene ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati mõlema rikkumise puhul 40 % võrra. Lisaks osutus ettevõtja KONE esitatud teave Saksamaa kartelli kohta ja ettevõtja ThyssenKrupp esitatud teave Madalmaade kartelli kohta olulise väärtusega teabeks leebema kohtlemise teatise tähenduses. Nimetatud kaks ettevõtjat olid esimesed, kes seoses asjaomaste kartellidega täitsid leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning komisjon vähendas ettevõtja KONE trahvimäära 50 % võrra rikkumise eest Saksamaal ja ettevõtja ThyssenKrupp trahvimäära 40 % võrra rikkumise eest Madalmaades.

Punkti 23 alapunkti b teine taane (trahvimäära vähendamine 20-30 % võrra)

| 20. | Ettevõtja OTIS esitatud teave kartellide kohta Saksamaal oli oluline täiendus juba komisjoni käsutuses olevatele tõenditele ja tõstis seega komisjoni suutlikkust Saksamaal toimunud rikkumist tõendada. Otis oli teine ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati Saksamaal toimunud rikkumise puhul 25 % võrra. Lisaks osutus ettevõtja ThyssenKrupp esitatud teave Belgias toimunud rikkumise kohta olulise väärtusega teabeks leebema kohtlemise teatise tähenduses. ThyssenKrupp oli teine ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati Belgias toimunud rikkumise puhul 20 % võrra. |
| --- | --- |

20.

Ettevõtja OTIS esitatud teave kartellide kohta Saksamaal oli oluline täiendus juba komisjoni käsutuses olevatele tõenditele ja tõstis seega komisjoni suutlikkust Saksamaal toimunud rikkumist tõendada. Otis oli teine ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati Saksamaal toimunud rikkumise puhul 25 % võrra. Lisaks osutus ettevõtja ThyssenKrupp esitatud teave Belgias toimunud rikkumise kohta olulise väärtusega teabeks leebema kohtlemise teatise tähenduses. ThyssenKrupp oli teine ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati Belgias toimunud rikkumise puhul 20 % võrra.

Punkti 23 alapunkti b kolmas taane (trahvimäära vähendamine kuni 20 %)

| 21. | Ettevõtja Schindler esitatud teave kartelli kohta Saksamaal oli oluline täiendus juba komisjoni käsutuses olevatele tõenditele ja tõstis seega komisjoni suutlikkust Saksamaal toimunud rikkumist tõendada. Schindler oli kolmas ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati Saksamaal toimunud rikkumise puhul 15 % võrra. |
| --- | --- |

21.

Ettevõtja Schindler esitatud teave kartelli kohta Saksamaal oli oluline täiendus juba komisjoni käsutuses olevatele tõenditele ja tõstis seega komisjoni suutlikkust Saksamaal toimunud rikkumist tõendada. Schindler oli kolmas ettevõtja, kes täitis leebema kohtlemise teatise punktis 21 sätestatud tingimused ning tema trahvimäära vähendati Saksamaal toimunud rikkumise puhul 15 % võrra.

III.   OTSUS

| 22. | Järgmised ettevõtjad on rikkunud asutamislepingu artiklit 81, jaotades omavahel hanke- ja muid lepinguid Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades turu jagamise ja hindade kindlaksmääramise eesmärgil, leppides mõnel juhul kokku kompensatsioonimehhanismides, vahetades teavet müügimahtude ja hindade kohta, ning osaledes regulaarselt koosolekutel ja muudel üritustel, et kokku leppida eespool loetletud piirangutes ja nende rakendamises:

  Belgias:







  a) | Kone Corporation ja KONE Belgium S.A., 9. mai 1996–29. jaanuar 2004; |
| --- | --- | --- |

22.

Järgmised ettevõtjad on rikkunud asutamislepingu artiklit 81, jaotades omavahel hanke- ja muid lepinguid Belgias, Saksamaal, Luksemburgis ja Madalmaades turu jagamise ja hindade kindlaksmääramise eesmärgil, leppides mõnel juhul kokku kompensatsioonimehhanismides, vahetades teavet müügimahtude ja hindade kohta, ning osaledes regulaarselt koosolekutel ja muudel üritustel, et kokku leppida eespool loetletud piirangutes ja nende rakendamises:

Belgias:

a)

Kone Corporation ja KONE Belgium S.A., 9. mai 1996–29. jaanuar 2004;

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja N.V. OTIS S.A., 9. mai 1996–29. jaanuar 2004; |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja N.V. OTIS S.A., 9. mai 1996–29. jaanuar 2004;

| c) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A./N.V, 9. mai 1996–29. jaanuar 2004; |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A./N.V, 9. mai 1996–29. jaanuar 2004;

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A, 9. mai 1996–29. jaanuar 2004. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A, 9. mai 1996–29. jaanuar 2004.

Saksamaal:

| e) | Kone Corporation ja KONE GmbH, 1. august 1995–5. detsember 2003; |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation ja KONE GmbH, 1. august 1995–5. detsember 2003;

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG, 1. august 1995–5. detsember 2003; |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG, 1. august 1995–5. detsember 2003;

| g) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH, 1. august 1995–6. detsember 2000; |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH, 1. august 1995–6. detsember 2000;

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, 1. august 1995–5. detsember 2003. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, 1. august 1995–5. detsember 2003.

Luksemburgis:

| i) | Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.à.r.l, 7. detsember 1995–29. jaanuar 2004; |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.à.r.l, 7. detsember 1995–29. jaanuar 2004;

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. ja General Technic S.à.r.l., 7. detsember 1995–9. märts 2004; |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. ja General Technic S.à.r.l., 7. detsember 1995–9. märts 2004;

| k) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.à.r.l, 7. detsember 1995–9. märts 2004; |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.à.r.l, 7. detsember 1995–9. märts 2004;

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., 7. detsember 1995–9. märts 2004. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., 7. detsember 1995–9. märts 2004.

Madalmaades:

| m) | Kone Corporation ja KONE B.V. Liften en Roltrappen, 1. juuni 1999–5. märts 2004; |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation ja KONE B.V. Liften en Roltrappen, 1. juuni 1999–5. märts 2004;

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis B.V, 15. aprill 1998–5. märts 2004; |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis B.V, 15. aprill 1998–5. märts 2004;

| o) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften B.V., 1. juuni 1999–5. märts 2004; |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften B.V., 1. juuni 1999–5. märts 2004;

| p) | ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften B.V., 15. aprill 1998–5. märts 2004; |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften B.V., 15. aprill 1998–5. märts 2004;

| q) | Mitsubishi Elevator Europe B.V., 11. jaanuar 2000–5. märts 2004. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe B.V., 11. jaanuar 2000–5. märts 2004.

| 23. | Nimetatud või eelnevas punktis nimetatud rikkumiste eest on määratud järgmised trahvid:

  Belgias:







  a) | Kone Corporation ja KONE Belgium S.A., solidaarselt: 0 EUR; |
| --- | --- | --- |

23.

Nimetatud või eelnevas punktis nimetatud rikkumiste eest on määratud järgmised trahvid:

Belgias:

a)

Kone Corporation ja KONE Belgium S.A., solidaarselt: 0 EUR;

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja N.V. OTIS S.A., solidaarselt: 47 713 050 EUR; |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja N.V. OTIS S.A., solidaarselt: 47 713 050 EUR;

| c) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A./N.V., solidaarselt: 69 300 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.A./N.V., solidaarselt: 69 300 000 EUR;

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., solidaarselt: 68 607 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Liften Ascenseurs N.V./S.A., solidaarselt: 68 607 000 EUR.

Saksamaal:

| e) | Kone Corporation ja KONE GmbH, solidaarselt: 62 370 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation ja KONE GmbH, solidaarselt: 62 370 000 EUR;

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG, solidaarselt: 159 043 500 EUR; |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis GmbH & Co. OHG, solidaarselt: 159 043 500 EUR;

| g) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH, solidaarselt: 21 458 250 EUR; |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Deutschland Holding GmbH, solidaarselt: 21 458 250 EUR;

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, solidaarselt: 374 220 000 EUR. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH ja ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, solidaarselt: 374 220 000 EUR.

Luksemburgis:

| i) | Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.à.r.l., solidaarselt: 0 EUR; |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation ja KONE Luxembourg S.à.r.l., solidaarselt: 0 EUR;

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. ja General Technic S.à.r.l., solidaarselt: 18 176 400 EUR; |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, N.V. Otis S.A., General Technic-Otis S.à.r.l. ja General Technic S.à.r.l., solidaarselt: 18 176 400 EUR;

| k) | Schindler Holding Ltd ja Schindler S.à.r.l., solidaarselt: 17 820 000 EUR; |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd ja Schindler S.à.r.l., solidaarselt: 17 820 000 EUR;

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., solidaarselt: 13 365 000 EUR. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG ja ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg S.à.r.l., solidaarselt: 13 365 000 EUR.

Madalmaades:

| m) | Kone Corporation Ltd ja KONE B.V. Liften en Roltrappen, solidaarselt: 79 750 000 EUR; |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation Ltd ja KONE B.V. Liften en Roltrappen, solidaarselt: 79 750 000 EUR;

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis B.V., solidaarselt: 0 EUR; |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company ja Otis B.V., solidaarselt: 0 EUR;

| o) | Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften B.V., solidaarselt: 35 169 750 EUR; |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd ja Schindler Liften B.V., solidaarselt: 35 169 750 EUR;

| p) | ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften B.V., solidaarselt: 23 477 850 EUR; |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG ja ThyssenKrupp Liften B.V., solidaarselt: 23 477 850 EUR;

| q) | Mitsubishi Elevator Europe B.V.: 1 841 400 EUR. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe B.V.: 1 841 400 EUR.

| 24. | Juhul kui nad ei ole seda veel teinud, peavad eelnevas punktis loetletud ettevõtjad rikkumise kohe lõpetama. Nad peavad hoiduma rikkumisena tuvastatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

24.

Juhul kui nad ei ole seda veel teinud, peavad eelnevas punktis loetletud ettevõtjad rikkumise kohe lõpetama. Nad peavad hoiduma rikkumisena tuvastatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju.

---

(1)  Vt ühendatud kohtuasjad T-45/98 ja T-47/98 ThyssenKrupp Stainless ja ThyssenKrupp Acciai speciali Terni v komisjon („Alloy Surcharge”) [2001] EKL II 3757, ja ühendatud kohtuasjad C-65/02 P ja C-73/02 P, ThyssenKrupp Stainless ja ThyssenKrupp Acciai speciali Terni v komisjon, 14. juuli 2005. aasta otsus.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/25

---

Teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise teade

(2008/C 75/11)

| 1. | Komisjon teatab, et kui ei algatata läbivaatamist vastavalt järgmisele menetlusele, aeguvad allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed allpool olevas tabelis nimetatud kuupäeval vastavalt nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1472/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes (1). |
| --- | --- |

1.

Komisjon teatab, et kui ei algatata läbivaatamist vastavalt järgmisele menetlusele, aeguvad allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed allpool olevas tabelis nimetatud kuupäeval vastavalt nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1472/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes (1).

2.   Menetlus

Ühenduse tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise tagajärjel jätkuks või korduks tõenäoliselt dumping ja kahju tekitamine.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportivate riikide esindajatele ja ühenduse tootjatele seejärel võimalus läbivaatamistaotluses esitatud küsimusi avardada, tagasi lükata või nende kohta arvamust avaldada.

3.   Tähtaeg

Eelneva alusel võivad ühenduse tootjad esitada alates käesoleva teatise avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil: Euroopa Komisjon, Kaubanduse peadirektoraat (Üksus H-1), J-79 4/23, B-1049 Brüssel (2).

| 4. | Käesolev teade on avaldatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 (3). |
| --- | --- |

4.

Käesolev teade on avaldatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 (3).

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Kehtiv kuni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nahkpealsetega jalatsid | Hiina Rahvavabariik
  Vietnam | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006 (ELT L 275, 6.10.2006, lk 1) | 7.10.2008 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Kehtiv kuni

Nahkpealsetega jalatsid

Hiina Rahvavabariik

Vietnam

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006 (ELT L 275, 6.10.2006, lk 1)

7.10.2008

---

(1)  ELT L 275, 6.10.2006, lk 1.

(2)  Faks (32-2) 295 65 05.

(3)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

---

26.3.2008

| 26.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 75/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 75/s3

---

TEADE

26. märtsil 2008 ilmub Euroopa Liidu Teatajas C 75 A „Ühtne põllukultuuride sordileht — 26. tervikväljaande 2. lisa”.

Euroopa Liidu Teataja tellijad saavad nimetatud numbri tasuta vastavalt oma Euroopa Liidu Teataja tellimuse eksemplaride arvule ja keeleversioonile. Tellijatel palutakse lisatud tellimisblankett korrektselt täita, märkides ka tellimuse registreerimisnumbri (kood, mis on igal sildil vasakul ja algab O/...), ja saata lisatud aadressil. Seda Euroopa Liidu Teatajat on võimalik saada tasuta ühe aasta jooksul alates selle väljaandmise kuupäevast.

Teised saavad seda Euroopa Liidu Teatajat tellida tasu eest igast meie müügikontorist (vt http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).

Nimetatud Euroopa Liidu Teatajat — nagu kõiki Euroopa Liidu Teatajaid (L, C, CA, CE) — saab tasuta sirvida Internetis aadressil http://eur-lex.europa.eu

Image

---