# Uradni list C 101/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 101 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5123. april 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 101

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5123. april 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2008/C 101/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike – COM(2007) 96 | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2008/C 101/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike – COM(2007) 96

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 101/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 13 |
| 2008/C 101/03 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 17 |
| 2008/C 101/04 | Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 101/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

13

2008/C 101/03

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

17

2008/C 101/04

Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4980 – ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 101/06 | Menjalni tečaji eura | 22 |
| 2008/C 101/07 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 19. novembra 2007 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG – Poročevalka: Francija | 23 |
| 2008/C 101/08 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Povzetek odločbe Komisije z dne 4. decembra 2007 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 101/10 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 30 |
| 2008/C 101/11 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 32 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 101/06

Menjalni tečaji eura

22

2008/C 101/07

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 19. novembra 2007 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG – Poročevalka: Francija

23

2008/C 101/08

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

24

2008/C 101/09

Povzetek odločbe Komisije z dne 4. decembra 2007 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 101/10

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

30

2008/C 101/11

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike – COM(2007) 96

(2008/C 101/01)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 15. marca 2007 sprejela sporočilo z naslovom „Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike“ (1) (v nadaljnjem besedilu „sporočilo“). Po členu 41 Uredbe (ES) št. 45/2001 je ENVP odgovoren, da institucijam in organom Skupnosti svetuje glede vseh zadev v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. ENVP v skladu s tem členom predstavlja svoje mnenje. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. marca 2007 sprejela sporočilo z naslovom „Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike“ (1) (v nadaljnjem besedilu „sporočilo“). Po členu 41 Uredbe (ES) št. 45/2001 je ENVP odgovoren, da institucijam in organom Skupnosti svetuje glede vseh zadev v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. ENVP v skladu s tem členom predstavlja svoje mnenje.

| 2. | To mnenje je treba razumeti kot odziv ENVP na sporočilo in tudi na druge ukrepe s področja RFID, ki so bili izvedeni po njegovem sprejetju. Ti drugi ukrepi, upoštevani v tem mnenju, vključujejo:






  — | Sklep Komisije z dne 28. junija 2007 o ustanovitvi strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo (2), ki je neposredna posledica sporočila. Ta skupina je poznana tudi pod imenom „skupina zainteresiranih strani za RFID“. V skladu s členom 4(4)(b) Sklepa ENVP sodeluje pri dejavnostih skupine kot opazovalec; |
| --- | --- | --- |

2.

To mnenje je treba razumeti kot odziv ENVP na sporočilo in tudi na druge ukrepe s področja RFID, ki so bili izvedeni po njegovem sprejetju. Ti drugi ukrepi, upoštevani v tem mnenju, vključujejo:

—

Sklep Komisije z dne 28. junija 2007 o ustanovitvi strokovne skupine za radiofrekvenčno identifikacijo (2), ki je neposredna posledica sporočila. Ta skupina je poznana tudi pod imenom „skupina zainteresiranih strani za RFID“. V skladu s členom 4(4)(b) Sklepa ENVP sodeluje pri dejavnostih skupine kot opazovalec;

| — | Resolucijo Sveta z dne 22. marca 2007 o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi (3); |
| --- | --- |

—

Resolucijo Sveta z dne 22. marca 2007 o strategiji za varno informacijsko družbo v Evropi (3);

| — | projekt „RFID in upravljanje identitete“, ki ga je začel Evropski parlament (4); |
| --- | --- |

—

projekt „RFID in upravljanje identitete“, ki ga je začel Evropski parlament (4);

| — | Mnenje št. 4/2007 o pojmu osebnih podatkov, ki ga je junija 2007 sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 (5); |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 4/2007 o pojmu osebnih podatkov, ki ga je junija 2007 sprejela delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 (5);

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje Direktive o varstvu podatkov (6) in mnenje ENVP o tem sporočilu z dne 25. julija 2007 (7); |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje Direktive o varstvu podatkov (6) in mnenje ENVP o tem sporočilu z dne 25. julija 2007 (7);

| — | sprejetje predloga Komisije za direktivo o spremembi (med drugim) Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (8). |
| --- | --- |

—

sprejetje predloga Komisije za direktivo o spremembi (med drugim) Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (8).

| 3. | ENVP pozdravlja sporočilo Komisije o RFID, saj so v njem obravnavana glavna vprašanja, ki se porajajo v zvezi z uporabo tehnologije RFID, pa tudi odločilna vprašanja, povezana z zasebnostjo in varstvom podatkov. Sporočilo temelji na doslednih in natančnih pripravah. Pred njegovo objavo je bilo izvedenih pet tematskih delavnic in spletno javno posvetovanje (9), ki jih je naročila Komisija. |
| --- | --- |

3.

ENVP pozdravlja sporočilo Komisije o RFID, saj so v njem obravnavana glavna vprašanja, ki se porajajo v zvezi z uporabo tehnologije RFID, pa tudi odločilna vprašanja, povezana z zasebnostjo in varstvom podatkov. Sporočilo temelji na doslednih in natančnih pripravah. Pred njegovo objavo je bilo izvedenih pet tematskih delavnic in spletno javno posvetovanje (9), ki jih je naročila Komisija.

| 4. | ENVP se pridružuje mnenju, da bi lahko sistemi RFID igrali ključno vlogo v novi razvojni fazi informacijske družbe, ki se ponavadi imenuje tudi „internet stvari“ (Internet of things), prav tako pa se pridružuje tudi pomislekom, navedenim v odstavku 3.2 sporočila, da bi lahko sistemi RFID ogrozili posameznikovo zasebnost in pravico do varstva podatkov. ENVP je v letnem poročilu za leto 2005 sisteme RFID skupaj z biometrijo, inteligentnimi okolji in sistemi upravljanja identitete dejansko opredelil kot tehnološke novosti, ki naj bi pomembno vplivale na varstvo podatkov. |
| --- | --- |

4.

ENVP se pridružuje mnenju, da bi lahko sistemi RFID igrali ključno vlogo v novi razvojni fazi informacijske družbe, ki se ponavadi imenuje tudi „internet stvari“ (Internet of things), prav tako pa se pridružuje tudi pomislekom, navedenim v odstavku 3.2 sporočila, da bi lahko sistemi RFID ogrozili posameznikovo zasebnost in pravico do varstva podatkov. ENVP je v letnem poročilu za leto 2005 sisteme RFID skupaj z biometrijo, inteligentnimi okolji in sistemi upravljanja identitete dejansko opredelil kot tehnološke novosti, ki naj bi pomembno vplivale na varstvo podatkov.

| 5. | Po mnenju ENVP bodo k vključevanju tehnologij RFID v vsakdanje življenje in splošni razširjenosti teh tehnologij prispevali njihova privlačnost in pripravnost oziroma nove storitve, ki jih ponujajo, pa tudi prednosti, ki jih zagotavljajo z dobro prilagojenimi in doslednimi zaščitnimi ukrepi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

5.

Po mnenju ENVP bodo k vključevanju tehnologij RFID v vsakdanje življenje in splošni razširjenosti teh tehnologij prispevali njihova privlačnost in pripravnost oziroma nove storitve, ki jih ponujajo, pa tudi prednosti, ki jih zagotavljajo z dobro prilagojenimi in doslednimi zaščitnimi ukrepi za varstvo podatkov.

| 6. | Skratka: ENVP označuje RFID kot popolnoma novo tehnološko dejavnost, ki je v sporočilu Komisije upravičeno obravnavana kot začetek nove razvojne stopnje informacijske družbe. |
| --- | --- |

6.

Skratka: ENVP označuje RFID kot popolnoma novo tehnološko dejavnost, ki je v sporočilu Komisije upravičeno obravnavana kot začetek nove razvojne stopnje informacijske družbe.

| 7. | S to novo tehnologijo se odpirajo pomembna vprašanja na različnih področjih, med drugim na področju varstva podatkov in zasebnosti. Mnenje ENVP je omejeno na to področje. |
| --- | --- |

7.

S to novo tehnologijo se odpirajo pomembna vprašanja na različnih področjih, med drugim na področju varstva podatkov in zasebnosti. Mnenje ENVP je omejeno na to področje.

II.   OSREDNJA TEMA MNENJA

| 8. | Mnenje je zlasti osredotočeno na možne posledice tega tehnološkega razvoja za varstvo podatkov in zasebnost. Te posledice so še negotove, med drugim tudi zato, ker sta razvoj sistemov RFID in njihovo vključevanje v vsakdanje življenje v polnem zagonu in zato še zdaleč ni jasno, kje se bo ta razvoj ustavil. |
| --- | --- |

8.

Mnenje je zlasti osredotočeno na možne posledice tega tehnološkega razvoja za varstvo podatkov in zasebnost. Te posledice so še negotove, med drugim tudi zato, ker sta razvoj sistemov RFID in njihovo vključevanje v vsakdanje življenje v polnem zagonu in zato še zdaleč ni jasno, kje se bo ta razvoj ustavil.

| 9. | ENVP v zvezi s tem zavzema naslednje stališče:






  — | Najprej je treba pojasniti praktične posledice uporabe sistemov RFID za varstvo podatkov in zasebnost. |
| --- | --- | --- |

9.

ENVP v zvezi s tem zavzema naslednje stališče:

—

Najprej je treba pojasniti praktične posledice uporabe sistemov RFID za varstvo podatkov in zasebnost.

| — | Nadalje je treba te posledice podrobno opredeliti v okviru obstoječega pravnega okvira za varstvo podatkov in zasebnost. |
| --- | --- |

—

Nadalje je treba te posledice podrobno opredeliti v okviru obstoječega pravnega okvira za varstvo podatkov in zasebnost.

| — | Nazadnje ENVP obravnava vprašanje, ali te posledice zahtevajo natančnejša pravila za reševanje vprašanj varstva podatkov, ki se odpirajo z uporabo tehnologij RFID. To vprašanje je ENVP sprožil že v mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov, v tem mnenju pa ga bo obravnaval natančneje. |
| --- | --- |

—

Nazadnje ENVP obravnava vprašanje, ali te posledice zahtevajo natančnejša pravila za reševanje vprašanj varstva podatkov, ki se odpirajo z uporabo tehnologij RFID. To vprašanje je ENVP sprožil že v mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov, v tem mnenju pa ga bo obravnaval natančneje.

| 10. | S tem pristopom želi ENVP doseči, da bodo pri razvoju sistemov RFID in njihovemu vključevanju v vsakdanje življenje upoštevani utemeljeni pomisleki glede varstva podatkov in zasebnosti. |
| --- | --- |

10.

S tem pristopom želi ENVP doseči, da bodo pri razvoju sistemov RFID in njihovemu vključevanju v vsakdanje življenje upoštevani utemeljeni pomisleki glede varstva podatkov in zasebnosti.

III.   OBRAZLOŽITEV POSLEDIC

Sistemi in oznake RFID

| 11. | Navkljub dejstvu, da je – kot že rečeno – razvoj v polnem zamahu in izid negotov, je mogoče zelo dobro opisati glavne značilnosti tega razvoja glede na njegove posledice na varstvo podatkov. |
| --- | --- |

11.

Navkljub dejstvu, da je – kot že rečeno – razvoj v polnem zamahu in izid negotov, je mogoče zelo dobro opisati glavne značilnosti tega razvoja glede na njegove posledice na varstvo podatkov.

| 12. | Pri ocenjevanju tistih vidikov tehnologije RFID, ki bi lahko bili povezani z varstvom podatkov in zasebnostjo, je zelo pomembno, da se poleg samih oznak RFID preuči celotna infrastruktura RFID: tj. oznaka, čitalnik, omrežje, referenčne zbirke podatkov in zbirke podatkov, kjer so shranjeni podatki, pridobljeni s povezano oznako/čitalnikom. Kot je na kratko izpostavljeno v uvodu sporočila, pri RFID ne gre zgolj za „elektronske oznake“, zato vprašanja varstva podatkov niso omejena izključno na oznake, temveč obsegajo vse elemente celotne infrastrukture RFID. Vsi elementi dejansko prispevajo k izvajanju evropskega pravnega okvira za varstvo podatkov, ko je to potrebno. Nanje vplivajo glavni trendi v razvijajoči se informacijski družbi, kot so skoraj neomejena pasovna širina, povsod razširjene mrežne povezave in neomejena skladiščna zmogljivost. |
| --- | --- |

12.

Pri ocenjevanju tistih vidikov tehnologije RFID, ki bi lahko bili povezani z varstvom podatkov in zasebnostjo, je zelo pomembno, da se poleg samih oznak RFID preuči celotna infrastruktura RFID: tj. oznaka, čitalnik, omrežje, referenčne zbirke podatkov in zbirke podatkov, kjer so shranjeni podatki, pridobljeni s povezano oznako/čitalnikom. Kot je na kratko izpostavljeno v uvodu sporočila, pri RFID ne gre zgolj za „elektronske oznake“, zato vprašanja varstva podatkov niso omejena izključno na oznake, temveč obsegajo vse elemente celotne infrastrukture RFID. Vsi elementi dejansko prispevajo k izvajanju evropskega pravnega okvira za varstvo podatkov, ko je to potrebno. Nanje vplivajo glavni trendi v razvijajoči se informacijski družbi, kot so skoraj neomejena pasovna širina, povsod razširjene mrežne povezave in neomejena skladiščna zmogljivost.

Učinek sistemov in oznak RFID

| 13. | Ne glede na potrebo po širšem pristopu, ki je bila poudarjena v prejšnjem odstavku, obstaja več razlogov, ki upravičujejo, da se najprej v ospredje postavi uporaba RFID pri označevanju potrošniških izdelkov, kot npr. v maloprodaji. Najbolj očiten razlog je predvidena povečana uporaba RFID, ki se bo – kot se zdi – vsesplošno razširila. V nasprotju z drugimi aplikacijami RFID z manjšo ali omejeno uporabo bi lahko označevanje izdelkov osvojilo množični trg. Že sedaj je mnogo potrošniških izdelkov opremljenih z oznako RFID. S tem je povezano dejstvo, da bo takšna uporaba vplivala na ogromno število posameznikov, katerih osebni podatki se bodo najverjetneje obdelovali vsakokrat, ko bodo kupili izdelek, v katerega je vgrajena oznaka RFID. |
| --- | --- |

13.

Ne glede na potrebo po širšem pristopu, ki je bila poudarjena v prejšnjem odstavku, obstaja več razlogov, ki upravičujejo, da se najprej v ospredje postavi uporaba RFID pri označevanju potrošniških izdelkov, kot npr. v maloprodaji. Najbolj očiten razlog je predvidena povečana uporaba RFID, ki se bo – kot se zdi – vsesplošno razširila. V nasprotju z drugimi aplikacijami RFID z manjšo ali omejeno uporabo bi lahko označevanje izdelkov osvojilo množični trg. Že sedaj je mnogo potrošniških izdelkov opremljenih z oznako RFID. S tem je povezano dejstvo, da bo takšna uporaba vplivala na ogromno število posameznikov, katerih osebni podatki se bodo najverjetneje obdelovali vsakokrat, ko bodo kupili izdelek, v katerega je vgrajena oznaka RFID.

| 14. | Posebno pozornost je treba nameniti posledicam označevanja RFID za lastnike zadevnih izdelkov. Sistemi RFID bi lahko povečali razsežnosti odnosa med izdelkom in njegovim lastnikom. Ko se ta odnos razširi, je mogoče za namene prihodnjih poslov lastnika „skenirati“ in razvrstiti kot „kupca z nizkim proračunom“ ali „vabljivo tarčo“; pretirano enoznačno določanje (one-on-one attribution
   (10)) bi lahko povzročilo samodejno „kaznovanje“ za določeno vrsto obnašanja (obveznost recikliranja, odpadki itd.). Škodljive samodejne odločitve ne bi smele vplivati na posameznika. Zaradi te zmogljivosti RFID se povečuje nevarnost, da bi se v informacijski družbi začelo uveljavljati sprejemanje samodejnih odločitev in izrabljanje tehnologije za upravljanje vedenja posameznikov. |
| --- | --- |

14.

Posebno pozornost je treba nameniti posledicam označevanja RFID za lastnike zadevnih izdelkov. Sistemi RFID bi lahko povečali razsežnosti odnosa med izdelkom in njegovim lastnikom. Ko se ta odnos razširi, je mogoče za namene prihodnjih poslov lastnika „skenirati“ in razvrstiti kot „kupca z nizkim proračunom“ ali „vabljivo tarčo“; pretirano enoznačno določanje (one-on-one attribution
   (10)) bi lahko povzročilo samodejno „kaznovanje“ za določeno vrsto obnašanja (obveznost recikliranja, odpadki itd.). Škodljive samodejne odločitve ne bi smele vplivati na posameznika. Zaradi te zmogljivosti RFID se povečuje nevarnost, da bi se v informacijski družbi začelo uveljavljati sprejemanje samodejnih odločitev in izrabljanje tehnologije za upravljanje vedenja posameznikov.

| 15. | Podatki, shranjeni v oznaki RFID ali pridobljeni z njo, so lahko osebni podatki, kot so opredeljeni v členu 2 Direktive o varstvu podatkov. Na primer pametne kartice, ki se uporabljajo za potovanje, lahko vsebujejo identifikacijske podatke in tudi podatke o nedavnih potovanjih imetnika. Če bi želel brezvesten posameznik slediti določeni osebi, bi zadostovala strateška namestitev čitalnikov, ki bi zagotovili informacije o gibanju imetnika kartice, s čimer bi se kršila njegova pravica do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

15.

Podatki, shranjeni v oznaki RFID ali pridobljeni z njo, so lahko osebni podatki, kot so opredeljeni v členu 2 Direktive o varstvu podatkov. Na primer pametne kartice, ki se uporabljajo za potovanje, lahko vsebujejo identifikacijske podatke in tudi podatke o nedavnih potovanjih imetnika. Če bi želel brezvesten posameznik slediti določeni osebi, bi zadostovala strateška namestitev čitalnikov, ki bi zagotovili informacije o gibanju imetnika kartice, s čimer bi se kršila njegova pravica do zasebnosti in varstva osebnih podatkov.

| 16. | Podobne grožnje zasebnosti bi bile možne, tudi če podatki, shranjeni v oznaki RFID, ne bi vsebovali imen posameznikov. Oznake RFID vsebujejo posebne identifikatorje, ki pripadajo potrošniškim izdelkom: če ima vsaka oznaka poseben identifikator, se lahko takšna identifikacija uporablja za nadzorovanje. Za ponazoritev: če nekdo nosi uro z vgrajeno oznako RFID, ki vsebuje identifikacijsko številko, bi se lahko ta uporabila kot poseben identifikator za imetnika ure, čeprav njegova identiteta ni znana. Glede na to, kako se informacije uporabljajo – in v povezavi s samo uro ali posameznikom – bi se lahko Direktiva uporabljala ali pa tudi ne. Uporabljala bi se, denimo, če se pridobijo informacije o položaju posameznika, za katere je verjetno, da se bodo uporabile za nadzorovanje njegovega vedenja, ali npr. za diferenciacijo cen, zavrnitev dostopa ali neželeno izpostavljenost javnosti. |
| --- | --- |

16.

Podobne grožnje zasebnosti bi bile možne, tudi če podatki, shranjeni v oznaki RFID, ne bi vsebovali imen posameznikov. Oznake RFID vsebujejo posebne identifikatorje, ki pripadajo potrošniškim izdelkom: če ima vsaka oznaka poseben identifikator, se lahko takšna identifikacija uporablja za nadzorovanje. Za ponazoritev: če nekdo nosi uro z vgrajeno oznako RFID, ki vsebuje identifikacijsko številko, bi se lahko ta uporabila kot poseben identifikator za imetnika ure, čeprav njegova identiteta ni znana. Glede na to, kako se informacije uporabljajo – in v povezavi s samo uro ali posameznikom – bi se lahko Direktiva uporabljala ali pa tudi ne. Uporabljala bi se, denimo, če se pridobijo informacije o položaju posameznika, za katere je verjetno, da se bodo uporabile za nadzorovanje njegovega vedenja, ali npr. za diferenciacijo cen, zavrnitev dostopa ali neželeno izpostavljenost javnosti.

| 17. | Zato je hkrati z aplikacijami RFID nujno treba zagotoviti potrebne tehnične ukrepe, ki bodo karseda zmanjšali tveganje za nenamerno razkritje informacij. Ti ukrepi lahko vključujejo zahtevo, da je treba takšno tveganje preprečiti že pri načrtovanju infrastrukture in zlasti oznak RFID. Z oznakami RFID se lahko na primer uporabi ukaz kill, ki omogoči njihovo deaktiviranje. Ta možnost bo natančneje obravnavana v poglavju IV tega mnenja. |
| --- | --- |

17.

Zato je hkrati z aplikacijami RFID nujno treba zagotoviti potrebne tehnične ukrepe, ki bodo karseda zmanjšali tveganje za nenamerno razkritje informacij. Ti ukrepi lahko vključujejo zahtevo, da je treba takšno tveganje preprečiti že pri načrtovanju infrastrukture in zlasti oznak RFID. Z oznakami RFID se lahko na primer uporabi ukaz kill, ki omogoči njihovo deaktiviranje. Ta možnost bo natančneje obravnavana v poglavju IV tega mnenja.

| 18. | Ker sistemi RFID omogočajo sledenje izdelkom po prodaji, se odpirajo nova vprašanja v okviru razprave o zasebnosti. Pri analizi njihovega učinka bo treba upoštevati dva elementa, in sicer: v kolikšni meri je izdelek namenjen osebni rabi ter mobilnost izdelka (11). |
| --- | --- |

18.

Ker sistemi RFID omogočajo sledenje izdelkom po prodaji, se odpirajo nova vprašanja v okviru razprave o zasebnosti. Pri analizi njihovega učinka bo treba upoštevati dva elementa, in sicer: v kolikšni meri je izdelek namenjen osebni rabi ter mobilnost izdelka (11).

| 19. | Obvezno analizo tveganja je mogoče dopolniti tudi z življenjskim ciklom izdelka, ki prispeva h kvantitativni presoji možnih groženj zasebnosti. Ob upoštevanju dejstva, da oznake ni mogoče deaktivirati, je mogoče s sledenjem končnemu izdelku z dolgim življenjskim ciklom zbrati več podatkov o lastniku izdelka in natančneje oblikovati njegov profil. Po drugi strani lahko izdelek s kratkim življenjskim ciklom, kot je pločevinka sodavice, od faze proizvodnje do faze recikliranja predstavlja manjše tveganje in bi lahko zato potreboval manj stroge ukrepe kot izdelek z veliko daljšim življenjskim ciklom. |
| --- | --- |

19.

Obvezno analizo tveganja je mogoče dopolniti tudi z življenjskim ciklom izdelka, ki prispeva h kvantitativni presoji možnih groženj zasebnosti. Ob upoštevanju dejstva, da oznake ni mogoče deaktivirati, je mogoče s sledenjem končnemu izdelku z dolgim življenjskim ciklom zbrati več podatkov o lastniku izdelka in natančneje oblikovati njegov profil. Po drugi strani lahko izdelek s kratkim življenjskim ciklom, kot je pločevinka sodavice, od faze proizvodnje do faze recikliranja predstavlja manjše tveganje in bi lahko zato potreboval manj stroge ukrepe kot izdelek z veliko daljšim življenjskim ciklom.

Vprašanja zasebnosti in varstva podatkov pri uporabi sistemov RFID

| 20. | Za boljše razumevanje posledic sistemov RFID za zasebnost in varstvo podatkov je treba opredeliti pet temeljnih vprašanj na tem področju. |
| --- | --- |

20.

Za boljše razumevanje posledic sistemov RFID za zasebnost in varstvo podatkov je treba opredeliti pet temeljnih vprašanj na tem področju.

| 21. | Prvo vprašanje zadeva identifikacijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Pred več kot 60 leti je bila oznaka RFID namenjena prepoznavanju prijatelja oziroma sovražnika (Identify Friend or Foe). Ne le, da lahko danes sistemi RFID prepoznajo splošne elemente predmeta, temveč lahko privedejo tudi do identifikacije posameznika, kar pa je treba storiti tako, da se spoštujejo načela varstva podatkov. |
| --- | --- |

21.

Prvo vprašanje zadeva identifikacijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Pred več kot 60 leti je bila oznaka RFID namenjena prepoznavanju prijatelja oziroma sovražnika (Identify Friend or Foe). Ne le, da lahko danes sistemi RFID prepoznajo splošne elemente predmeta, temveč lahko privedejo tudi do identifikacije posameznika, kar pa je treba storiti tako, da se spoštujejo načela varstva podatkov.

| 22. | Drugo vprašanje zadeva identifikacijo upravljavca(-ev). Identifikacija upravljavca, kot je opredeljen v členu 2(d) Direktive o varstvu podatkov, je lahko pri sistemih RFID težja, zato je jo je treba natančneje obravnavati. Vendar pa identifikacija upravljavca ostaja ključen korak pri določanju odgovornosti vseh zadevnih akterjev, ki bodo morali ravnati v skladu s pravnim okvirom za varstvo podatkov. Glede na možne dodatne storitve v zvezi z označenim predmetom se lahko upravljavec, ki obdeluje podatke, med življenjskim ciklom oznake večkrat zamenja. |
| --- | --- |

22.

Drugo vprašanje zadeva identifikacijo upravljavca(-ev). Identifikacija upravljavca, kot je opredeljen v členu 2(d) Direktive o varstvu podatkov, je lahko pri sistemih RFID težja, zato je jo je treba natančneje obravnavati. Vendar pa identifikacija upravljavca ostaja ključen korak pri določanju odgovornosti vseh zadevnih akterjev, ki bodo morali ravnati v skladu s pravnim okvirom za varstvo podatkov. Glede na možne dodatne storitve v zvezi z označenim predmetom se lahko upravljavec, ki obdeluje podatke, med življenjskim ciklom oznake večkrat zamenja.

| 23. | Tretje vprašanje zadeva dejstvo, da je tradicionalno razlikovanje med zasebno in javno sfero vse manj pomembno. Čeprav razlikovanje med zasebno in javno sfero tudi v preteklosti ni bilo vedno popolnoma jasno, se večina ljudi zaveda mej med njima (in sivih con) ter sprejema ozaveščene ali smiselne odločitve o načinu ravnanja. Po mnenju Edwarda T. Halla (12) osebni prostor ponavadi pomeni fizično oddaljenost od drugih. Upravljanje zasebnosti se lahko obravnava tudi kot dinamičen proces urejanja meja zasebnosti (13). Zato tudi ni presenetljivo, da brezžična komunikacija z oznakami in dejstvo, da je z njo mogoče brati zunaj vidnega polja, sprožata pomisleke glede zasebnosti, saj so zabrisane tradicionalne meje in njihovo upravljanje. Obstaja bojazen, da bi lahko posameznik izgubil del nadzora ali ves nadzor nad upravljanjem razdalj, ki ga je imel do sedaj. Zato so tako zagovorniki kot tudi nasprotniki sistemov RFID ob začetku izvajanja sistemov RFID pozornost namenjali obsegu odčitavanja. |
| --- | --- |

23.

Tretje vprašanje zadeva dejstvo, da je tradicionalno razlikovanje med zasebno in javno sfero vse manj pomembno. Čeprav razlikovanje med zasebno in javno sfero tudi v preteklosti ni bilo vedno popolnoma jasno, se večina ljudi zaveda mej med njima (in sivih con) ter sprejema ozaveščene ali smiselne odločitve o načinu ravnanja. Po mnenju Edwarda T. Halla (12) osebni prostor ponavadi pomeni fizično oddaljenost od drugih. Upravljanje zasebnosti se lahko obravnava tudi kot dinamičen proces urejanja meja zasebnosti (13). Zato tudi ni presenetljivo, da brezžična komunikacija z oznakami in dejstvo, da je z njo mogoče brati zunaj vidnega polja, sprožata pomisleke glede zasebnosti, saj so zabrisane tradicionalne meje in njihovo upravljanje. Obstaja bojazen, da bi lahko posameznik izgubil del nadzora ali ves nadzor nad upravljanjem razdalj, ki ga je imel do sedaj. Zato so tako zagovorniki kot tudi nasprotniki sistemov RFID ob začetku izvajanja sistemov RFID pozornost namenjali obsegu odčitavanja.

| 24. | Četrto vprašanje je povezano z velikostjo in fizičnimi lastnostmi oznak RFID. Ker mora biti oznaka načeloma majhna in poceni, so tudi varnostni ukrepi, ki bi se lahko uporabili na tem elementu sistema RFID, že v osnovi omejeni. Dodatne varnostne zahteve so potrebne tudi zato, ker brezžično komuniciranje predstavlja večje tveganje kot komuniciranje preko žičnih povezav. |
| --- | --- |

24.

Četrto vprašanje je povezano z velikostjo in fizičnimi lastnostmi oznak RFID. Ker mora biti oznaka načeloma majhna in poceni, so tudi varnostni ukrepi, ki bi se lahko uporabili na tem elementu sistema RFID, že v osnovi omejeni. Dodatne varnostne zahteve so potrebne tudi zato, ker brezžično komuniciranje predstavlja večje tveganje kot komuniciranje preko žičnih povezav.

| 25. | Peto vprašanje zadeva slabo preglednost obdelave. Sistemi RFID lahko povzročijo neopaženo zbiranje in obdelavo informacij, ki ju je mogoče uporabiti za profiliranje posameznika. To je mogoče zelo dobro ponazoriti s primerjavo sistemov RFID in mobilnih telefonov, ki je tudi najbolj pogosta. Po eni strani je bil mobilni telefon z vidika tehnologije zelo sprejemljiv, ne glede na morebitna tveganja v zvezi z vdorom v zasebnost. Lahko bi sklepali, da bodo sistemi RFID sprejeti na podoben način. Po drugi strani pa je treba poudariti, da je mobilni telefon viden predmet, ki ga končni uporabnik lahko vseeno nadzoruje, saj ga lahko izključi. Pri RFID to ni mogoče. |
| --- | --- |

25.

Peto vprašanje zadeva slabo preglednost obdelave. Sistemi RFID lahko povzročijo neopaženo zbiranje in obdelavo informacij, ki ju je mogoče uporabiti za profiliranje posameznika. To je mogoče zelo dobro ponazoriti s primerjavo sistemov RFID in mobilnih telefonov, ki je tudi najbolj pogosta. Po eni strani je bil mobilni telefon z vidika tehnologije zelo sprejemljiv, ne glede na morebitna tveganja v zvezi z vdorom v zasebnost. Lahko bi sklepali, da bodo sistemi RFID sprejeti na podoben način. Po drugi strani pa je treba poudariti, da je mobilni telefon viden predmet, ki ga končni uporabnik lahko vseeno nadzoruje, saj ga lahko izključi. Pri RFID to ni mogoče.

| 26. | Čeprav sta – kot že omenjeno – neopaženo zbiranje in obdelava informacij lahko zakonita, je prav tako mogoče in v nekaterih okoliščinah zelo verjetno, da pride to nezakonitega zbiranja in obdelave takšnih podatkov. |
| --- | --- |

26.

Čeprav sta – kot že omenjeno – neopaženo zbiranje in obdelava informacij lahko zakonita, je prav tako mogoče in v nekaterih okoliščinah zelo verjetno, da pride to nezakonitega zbiranja in obdelave takšnih podatkov.

| 27. | Iz pojasnil, navedenih v tem poglavju, je mogoče sklepati, da je široka uporaba tehnologije RFID nekaj popolnoma novega in bi lahko pomembno vplivala na našo družbo in varstvo temeljnih pravic, npr. pravice do zasebnosti in pravice do varstva podatkov. RFID lahko privede do kakovostnih sprememb. |
| --- | --- |

27.

Iz pojasnil, navedenih v tem poglavju, je mogoče sklepati, da je široka uporaba tehnologije RFID nekaj popolnoma novega in bi lahko pomembno vplivala na našo družbo in varstvo temeljnih pravic, npr. pravice do zasebnosti in pravice do varstva podatkov. RFID lahko privede do kakovostnih sprememb.

IV.   PODROBNA OPREDELITEV POSLEDIC

Uvod

| 28. | To poglavje je predvsem osredotočeno na učinek RFID na varstvo temeljnih pravic v naši družbi, npr. pravice do zasebnosti in varstva podatkov. Ta učinek bo opredeljen v dveh delih; najprej bo na kratko opisano, kako so te temeljne pravice zaščitene v skladu s sedanjim pravnim okvirom, nato pa bodo podrobneje obravnavane možnosti doslednega izvajanja sedanjega pravnega okvira. V mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov je ta cilj izražen z besedami „sedanje določbe Direktive morajo biti v celoti izvedene“. |
| --- | --- |

28.

To poglavje je predvsem osredotočeno na učinek RFID na varstvo temeljnih pravic v naši družbi, npr. pravice do zasebnosti in varstva podatkov. Ta učinek bo opredeljen v dveh delih; najprej bo na kratko opisano, kako so te temeljne pravice zaščitene v skladu s sedanjim pravnim okvirom, nato pa bodo podrobneje obravnavane možnosti doslednega izvajanja sedanjega pravnega okvira. V mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov je ta cilj izražen z besedami „sedanje določbe Direktive morajo biti v celoti izvedene“.

| 29. | Izhodišče je naslednje: tehnološke novosti, kot so sistemi RFID, nedvomno vplivajo na zahteve po učinkovitem pravnem okviru za varstvo podatkov. Potreba po učinkovitem varstvu osebnih podatkov posameznika lahko poleg tega omeji uporabo teh novih tehnologij. Gre torej za obojestranski vpliv: tehnologija vpliva na zakonodajo in obratno (14). |
| --- | --- |

29.

Izhodišče je naslednje: tehnološke novosti, kot so sistemi RFID, nedvomno vplivajo na zahteve po učinkovitem pravnem okviru za varstvo podatkov. Potreba po učinkovitem varstvu osebnih podatkov posameznika lahko poleg tega omeji uporabo teh novih tehnologij. Gre torej za obojestranski vpliv: tehnologija vpliva na zakonodajo in obratno (14).

Varstvo temeljnih pravic

| 30. | Varstvo temeljnih pravic do zasebnosti in varstva podatkov v Evropski uniji je v prvi vrsti zagotovljeno s pravnim okvirom, ki je potreben za zaščito pravic, potrjenih v členu 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Zadeven pravni okvir za varstvo podatkov in RFID v osnovi predstavlja Direktiva 95/46/ES o varstvu podatkov ter Direktiva 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (15). |
| --- | --- |

30.

Varstvo temeljnih pravic do zasebnosti in varstva podatkov v Evropski uniji je v prvi vrsti zagotovljeno s pravnim okvirom, ki je potreben za zaščito pravic, potrjenih v členu 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Zadeven pravni okvir za varstvo podatkov in RFID v osnovi predstavlja Direktiva 95/46/ES o varstvu podatkov ter Direktiva 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (15).

| 31. | Splošni pravni okvir za varstvo podatkov, kot je določen v Direktivi 95/46/ES, se uporablja za RFID, če so podatki, ki jih obdelujejo sistemi RFID, opredeljeni kot osebni podatki. Medtem ko se v nekaterih primerih pri aplikacijah RFID nedvomno obdelujejo osebni podatki in zato spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov, obstajajo tudi aplikacije, pri katerih uporaba omenjene direktive ni tako očitna. Namen Mnenja št. 4/2007 delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 o pojmu osebnih podatkov je prispevati k oblikovanju jasnejšega in splošno priznanega razumevanja pojma osebnih podatkov in tako zmanjšati s tem povezano negotovost (16). |
| --- | --- |

31.

Splošni pravni okvir za varstvo podatkov, kot je določen v Direktivi 95/46/ES, se uporablja za RFID, če so podatki, ki jih obdelujejo sistemi RFID, opredeljeni kot osebni podatki. Medtem ko se v nekaterih primerih pri aplikacijah RFID nedvomno obdelujejo osebni podatki in zato spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov, obstajajo tudi aplikacije, pri katerih uporaba omenjene direktive ni tako očitna. Namen Mnenja št. 4/2007 delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29 o pojmu osebnih podatkov je prispevati k oblikovanju jasnejšega in splošno priznanega razumevanja pojma osebnih podatkov in tako zmanjšati s tem povezano negotovost (16).

| 32. | V zvezi z Direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah pa je treba povedati, da zaenkrat še ni jasno, ali se ta direktiva uporablja za aplikacije RFID. Zato predlog Komisije z dne 13. novembra 2007 za spremembo te direktive vsebuje določbo, v kateri je opredeljeno, da se ta direktiva dejansko uporablja za nekatere aplikacije RFID. Vendar pa nekatere aplikacije RFID morda ne bodo zajete, saj je direktiva omejena na obdelavo osebnih podatkov v povezavi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih. |
| --- | --- |

32.

V zvezi z Direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah pa je treba povedati, da zaenkrat še ni jasno, ali se ta direktiva uporablja za aplikacije RFID. Zato predlog Komisije z dne 13. novembra 2007 za spremembo te direktive vsebuje določbo, v kateri je opredeljeno, da se ta direktiva dejansko uporablja za nekatere aplikacije RFID. Vendar pa nekatere aplikacije RFID morda ne bodo zajete, saj je direktiva omejena na obdelavo osebnih podatkov v povezavi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih.

| 33. | Varstvo osebnih podatkov lahko dopolnjuje vrsta samoregulativnih instrumentov (nezakonodajni okvir). Uporabo teh instrumentov dejavno spodbujata obe direktivi, zlasti člen 27 Direktive o varstvu podatkov, ki določa, da morajo države članice in Komisija spodbujati pripravljanje kodeksov ravnanja, katerih namen je prispevati k pravilnemu izvajanju te direktive. Poleg tega bi lahko samoregulativni instrumenti učinkovito prispevali k izvajanju varnostnih ukrepov iz člena 17 Direktive o varstvu podatkov in člena 14 Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. |
| --- | --- |

33.

Varstvo osebnih podatkov lahko dopolnjuje vrsta samoregulativnih instrumentov (nezakonodajni okvir). Uporabo teh instrumentov dejavno spodbujata obe direktivi, zlasti člen 27 Direktive o varstvu podatkov, ki določa, da morajo države članice in Komisija spodbujati pripravljanje kodeksov ravnanja, katerih namen je prispevati k pravilnemu izvajanju te direktive. Poleg tega bi lahko samoregulativni instrumenti učinkovito prispevali k izvajanju varnostnih ukrepov iz člena 17 Direktive o varstvu podatkov in člena 14 Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah.

Dosledno izvajanje obstoječega okvira

| 34. | V mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov je navedenih več instrumentov, ki so na voljo za boljše izvajanje Direktive. Večina nezavezujočih instrumentov iz tega mnenja je povezana z RFID, npr. obrazložitvena sporočila ali druga sporočila, spodbujanje najboljših praks, uporaba pečatov zaupnosti in revizije varstva podatkov s strani tretjih strank. V poglavju 5 bo obravnavana možnost sprejetja posebnih pravil za RFID. Izboljšave pa so možne tudi znotraj sedanjega okvira. |
| --- | --- |

34.

V mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov je navedenih več instrumentov, ki so na voljo za boljše izvajanje Direktive. Večina nezavezujočih instrumentov iz tega mnenja je povezana z RFID, npr. obrazložitvena sporočila ali druga sporočila, spodbujanje najboljših praks, uporaba pečatov zaupnosti in revizije varstva podatkov s strani tretjih strank. V poglavju 5 bo obravnavana možnost sprejetja posebnih pravil za RFID. Izboljšave pa so možne tudi znotraj sedanjega okvira.

Samoregulativni instrumenti

| 35. | ENVP se strinja s Komisijo, da je v prvi fazi primerno omogočiti prostor za samoregulacijo, da bi lahko zainteresirane strani hitro vzpostavile pravno ustrezno okolje, kar bi pripomoglo k oblikovanju varnejšega pravnega okolja. |
| --- | --- |

35.

ENVP se strinja s Komisijo, da je v prvi fazi primerno omogočiti prostor za samoregulacijo, da bi lahko zainteresirane strani hitro vzpostavile pravno ustrezno okolje, kar bi pripomoglo k oblikovanju varnejšega pravnega okolja.

| 36. | Komisija naj bi v posvetovanju s skupino zainteresiranih strani za RFID spodbudila in usmerjala ta proces samoregulacije. V zvezi s tem ENVP pozdravlja v sporočilu napovedano priporočilo, ki naj bi vsebovalo posebne smernice za določitev „načel, ki bi jih morali upoštevati javni organi in druge zainteresirane strani pri uporabi RFID“. |
| --- | --- |

36.

Komisija naj bi v posvetovanju s skupino zainteresiranih strani za RFID spodbudila in usmerjala ta proces samoregulacije. V zvezi s tem ENVP pozdravlja v sporočilu napovedano priporočilo, ki naj bi vsebovalo posebne smernice za določitev „načel, ki bi jih morali upoštevati javni organi in druge zainteresirane strani pri uporabi RFID“.

| 37. | Sporočilo predvideva samoregulacijo v obliki kodeksa ravnanja ali kodeksa dobre prakse. Po mnenju ENVP bi bilo treba s samoregulacijo ne glede na obliko, v kateri je izražena:






  — | zagotoviti konkretne in praktične smernice o posameznih vrstah aplikacij RFID ter tako prispevati k skladnosti s pravnim okvirom za varstvo podatkov, |
| --- | --- | --- |

37.

Sporočilo predvideva samoregulacijo v obliki kodeksa ravnanja ali kodeksa dobre prakse. Po mnenju ENVP bi bilo treba s samoregulacijo ne glede na obliko, v kateri je izražena:

—

zagotoviti konkretne in praktične smernice o posameznih vrstah aplikacij RFID ter tako prispevati k skladnosti s pravnim okvirom za varstvo podatkov,

| — | obravnavati posebna vprašanja in težave glede varstva podatkov, ki se pojavljajo v okviru splošnih aplikacij RFID, |
| --- | --- |

—

obravnavati posebna vprašanja in težave glede varstva podatkov, ki se pojavljajo v okviru splošnih aplikacij RFID,

| — | prispevati k enotni in usklajeni uporabi Direktive o varstvu podatkov po vsej EU, zlasti v sektorju, za katerega je verjetno, da bo uporabljal isto vrsto aplikacij RFID v celotni EU, izvajati pa bi jo morale vse zadevne zainteresirane strani. |
| --- | --- |

—

prispevati k enotni in usklajeni uporabi Direktive o varstvu podatkov po vsej EU, zlasti v sektorju, za katerega je verjetno, da bo uporabljal isto vrsto aplikacij RFID v celotni EU, izvajati pa bi jo morale vse zadevne zainteresirane strani.

| — | Nespoštovanje bi moralo imeti negativne (verjetno finančne) posledice. |
| --- | --- |

—

Nespoštovanje bi moralo imeti negativne (verjetno finančne) posledice.

| 38. | ENVP opozarja na področje, na katerem bo samoregulacija še posebej koristna. Za tiste aplikacije RFID, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov, Direktiva o varstvu podatkov upravljavcem podatkov nalaga različne obveznosti, zlasti v skladu s členom 17 (varnost obdelave) in členom 7 (obdelava podatkov je dovoljena le, če obstaja ustrezna pravna podlaga). V skladu s temi določbami morajo upravljavci podatkov na eni strani sprejeti ukrepe proti nepooblaščenemu razkritju podatkov, na drugi strani pa zagotoviti, da se obdelava, kot je razkritje informacij prek čitalnikov, kjer je to ustrezno, dovoli le s privolitvijo posameznika, na katerega se podatki nanašajo. |
| --- | --- |

38.

ENVP opozarja na področje, na katerem bo samoregulacija še posebej koristna. Za tiste aplikacije RFID, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov, Direktiva o varstvu podatkov upravljavcem podatkov nalaga različne obveznosti, zlasti v skladu s členom 17 (varnost obdelave) in členom 7 (obdelava podatkov je dovoljena le, če obstaja ustrezna pravna podlaga). V skladu s temi določbami morajo upravljavci podatkov na eni strani sprejeti ukrepe proti nepooblaščenemu razkritju podatkov, na drugi strani pa zagotoviti, da se obdelava, kot je razkritje informacij prek čitalnikov, kjer je to ustrezno, dovoli le s privolitvijo posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

| 39. | Te določbe Direktive o varstvu podatkov je mogoče razlagati kot zahtevo, da se aplikacije RFID uporabljajo na podlagi nujnih tehničnih rešitev, da se prepreči oziroma čim bolj zmanjša tveganje neželenega razkritja in zagotovi, da se obdelava ali prenos podatkov zgodi le s privolitvijo, kjer je to ustrezno. Po mnenju ENVP bosta ta obveznost (tj. uporaba nujnih tehničnih rešitev za preprečitev oziroma čim večje zmanjšanje tveganja neželenega razkritja) in njena zavezujoča narava za uporabnike aplikacij RFID še močnejša in jasnejša, če bo ta zahteva vključena v navedeni prihodnji kodeks ravnanja ali kodeks dobre prakse. Zato ENVP toplo priporoča, da se v priporočilo Komisije vključi ta razlaga Direktive o varstvu podatkov, s katero se poudari obstoj obveznosti, da je treba aplikacije RFID uporabljati na podlagi nujnih tehnoloških ukrepov za preprečitev neželenega zbiranja ali razkritja informacij. |
| --- | --- |

39.

Te določbe Direktive o varstvu podatkov je mogoče razlagati kot zahtevo, da se aplikacije RFID uporabljajo na podlagi nujnih tehničnih rešitev, da se prepreči oziroma čim bolj zmanjša tveganje neželenega razkritja in zagotovi, da se obdelava ali prenos podatkov zgodi le s privolitvijo, kjer je to ustrezno. Po mnenju ENVP bosta ta obveznost (tj. uporaba nujnih tehničnih rešitev za preprečitev oziroma čim večje zmanjšanje tveganja neželenega razkritja) in njena zavezujoča narava za uporabnike aplikacij RFID še močnejša in jasnejša, če bo ta zahteva vključena v navedeni prihodnji kodeks ravnanja ali kodeks dobre prakse. Zato ENVP toplo priporoča, da se v priporočilo Komisije vključi ta razlaga Direktive o varstvu podatkov, s katero se poudari obstoj obveznosti, da je treba aplikacije RFID uporabljati na podlagi nujnih tehnoloških ukrepov za preprečitev neželenega zbiranja ali razkritja informacij.

Potreba po smernicah

| 40. | ENVP priporoča, da Komisija v tesnem sodelovanju s strokovno skupino RFID pripravi enega ali več dokumentov, ki bodo zagotovili jasne smernice o tem, kako sedanji pravni okvir uporabiti v okolju RFID. V smernicah bi morali biti predvideni praktični načini izvajanja načel iz Direktive o varstvu podatkov in Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. ENVP v zvezi s splošnim pristopom smernic in njihovo konkretno vsebino podaja naslednje predloge. |
| --- | --- |

40.

ENVP priporoča, da Komisija v tesnem sodelovanju s strokovno skupino RFID pripravi enega ali več dokumentov, ki bodo zagotovili jasne smernice o tem, kako sedanji pravni okvir uporabiti v okolju RFID. V smernicah bi morali biti predvideni praktični načini izvajanja načel iz Direktive o varstvu podatkov in Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. ENVP v zvezi s splošnim pristopom smernic in njihovo konkretno vsebino podaja naslednje predloge.

| 41. | Smernice, v katerih so opredeljena načela, ki veljajo za uporabo RFID, bi morale biti ustrezno ciljno naravnane in slediti pristopu, prilagojenemu posameznim sektorjem. Z enakim pristopom za vse ne bo dosežen zastavljeni namen, in sicer zagotoviti jasen in skladen okvir. Namesto tega morajo biti smernice omejene na natančno opredeljene sektorske aplikacije RFID. |
| --- | --- |

41.

Smernice, v katerih so opredeljena načela, ki veljajo za uporabo RFID, bi morale biti ustrezno ciljno naravnane in slediti pristopu, prilagojenemu posameznim sektorjem. Z enakim pristopom za vse ne bo dosežen zastavljeni namen, in sicer zagotoviti jasen in skladen okvir. Namesto tega morajo biti smernice omejene na natančno opredeljene sektorske aplikacije RFID.

| 42. | Poleg tega bi morale biti v smernicah predlagane praktične in učinkovite metode za razvoj tehnik in standardov, ki bi lahko prispevali k usklajenosti sistemov RFID s pravnim okvirom za varstvo podatkov in zagotovili, da bo načelo spoštovanja zasebnosti upoštevano že pri načrtovanju sistemov (privacy-by-design). |
| --- | --- |

42.

Poleg tega bi morale biti v smernicah predlagane praktične in učinkovite metode za razvoj tehnik in standardov, ki bi lahko prispevali k usklajenosti sistemov RFID s pravnim okvirom za varstvo podatkov in zagotovili, da bo načelo spoštovanja zasebnosti upoštevano že pri načrtovanju sistemov (privacy-by-design).

| 43. | Pri uporabi sedanjega pravnega okvira v okolju RFID je treba posebno pozornost nameniti spoštovanju načel varstva podatkov in obveznosti, ki veljajo za upravljavce podatkov aplikacij RFID. Poseben pomen imajo naslednje obveznosti in načela:






  — | načelo pravice do informacij, vključno s pravico vedeti, kdaj se podatki zbirajo prek čitalnikov, in po potrebi, ali so izdelki označeni, |
| --- | --- | --- |

43.

Pri uporabi sedanjega pravnega okvira v okolju RFID je treba posebno pozornost nameniti spoštovanju načel varstva podatkov in obveznosti, ki veljajo za upravljavce podatkov aplikacij RFID. Poseben pomen imajo naslednje obveznosti in načela:

—

načelo pravice do informacij, vključno s pravico vedeti, kdaj se podatki zbirajo prek čitalnikov, in po potrebi, ali so izdelki označeni,

| — | pojem privolitve kot ene izmed pravnih podlag za obdelavo podatkov. Ta pojem se odraža v obveznosti o deaktivaciji oznak RFID na prodajnem mestu, razen če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, da svojo privolitev (17). Pravica do deaktivacije oznak RFID služi tudi zagotavljanju varnosti informacij, tj. zagotavljanju, da se podatki, ki se obdelujejo prek oznak RFID, ne razkrijejo neželenim tretjim osebam, |
| --- | --- |

—

pojem privolitve kot ene izmed pravnih podlag za obdelavo podatkov. Ta pojem se odraža v obveznosti o deaktivaciji oznak RFID na prodajnem mestu, razen če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, da svojo privolitev (17). Pravica do deaktivacije oznak RFID služi tudi zagotavljanju varnosti informacij, tj. zagotavljanju, da se podatki, ki se obdelujejo prek oznak RFID, ne razkrijejo neželenim tretjim osebam,

| — | pravica posameznika, da ne postane predmet škodljivih odločitev, sprejetih zgolj na podlagi samodejne obdelave določenega osebnega profila. |
| --- | --- |

—

pravica posameznika, da ne postane predmet škodljivih odločitev, sprejetih zgolj na podlagi samodejne obdelave določenega osebnega profila.

| 44. | Kar zadeva pravico do informacij, bi moralo biti v smernicah določeno, da je treba posameznikom zagotoviti informacije v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov. Med drugim jih je predvsem treba opozoriti na (i) prisotnost čitalnikov in prisotnost aktiviranih oznak RFID na izdelkih ali njihovi embalaži; (ii) posledice prisotnosti teh čitalnikov ali oznak v smislu zbiranja podatkov in (iii) namene, za katere se zbirajo podatki. |
| --- | --- |

44.

Kar zadeva pravico do informacij, bi moralo biti v smernicah določeno, da je treba posameznikom zagotoviti informacije v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov. Med drugim jih je predvsem treba opozoriti na (i) prisotnost čitalnikov in prisotnost aktiviranih oznak RFID na izdelkih ali njihovi embalaži; (ii) posledice prisotnosti teh čitalnikov ali oznak v smislu zbiranja podatkov in (iii) namene, za katere se zbirajo podatki.

| 45. | Kot eden izmed ukrepov za zagotavljanje informacij bi bila morda primerna uporaba logotipov. Logotipi se lahko uporabijo za opozarjanje na prisotnost čitalnikov in oznak RFID, ki naj bi ostale aktivne. Vendar le z uporabo logotipov ne bo mogoče zagotoviti poštene obdelave podatkov, v okviru katere je treba posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, informacije zagotavljati na jasen in razumljiv način. Uporabo logotipov bi bilo treba obravnavati kot ukrep, ki dopolnjuje zagotavljanje podrobnejših informacij. |
| --- | --- |

45.

Kot eden izmed ukrepov za zagotavljanje informacij bi bila morda primerna uporaba logotipov. Logotipi se lahko uporabijo za opozarjanje na prisotnost čitalnikov in oznak RFID, ki naj bi ostale aktivne. Vendar le z uporabo logotipov ne bo mogoče zagotoviti poštene obdelave podatkov, v okviru katere je treba posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, informacije zagotavljati na jasen in razumljiv način. Uporabo logotipov bi bilo treba obravnavati kot ukrep, ki dopolnjuje zagotavljanje podrobnejših informacij.

Temelj: načelo možnosti izbire (opt-in)

| 46. | Pri vseh aplikacijah RFID bi bilo treba na prodajnem mestu nujno spoštovati in izvajati načelo možnosti izbire (opt-in oz. načelo predhodnega soglasja posameznika). Poprodajno posredovanje podatkov, pridobljenih z oznakami RFID, bi bilo nezakonito, razen če ima upravljavec podatkov za to ustrezno pravno podlago. Ustrezna pravna podlaga je običajno le (a) privolitev posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ali (b) dejstvo, da je razkritje nujno za zagotovitev storitve na posebno in prostovoljno zahtevo zadevnega posameznika (18). Obe pravni podlagi torej upoštevata načelo možnosti izbire. |
| --- | --- |

46.

Pri vseh aplikacijah RFID bi bilo treba na prodajnem mestu nujno spoštovati in izvajati načelo možnosti izbire (opt-in oz. načelo predhodnega soglasja posameznika). Poprodajno posredovanje podatkov, pridobljenih z oznakami RFID, bi bilo nezakonito, razen če ima upravljavec podatkov za to ustrezno pravno podlago. Ustrezna pravna podlaga je običajno le (a) privolitev posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ali (b) dejstvo, da je razkritje nujno za zagotovitev storitve na posebno in prostovoljno zahtevo zadevnega posameznika (18). Obe pravni podlagi torej upoštevata načelo možnosti izbire.

| 47. | V skladu z načelom možnosti izbire je treba oznake deaktivirati na prodajnem mestu, razen če je posameznik, ki je kupil izdelek, na katerega je pritrjena oznaka, izrazil željo, da ostane oznaka aktivna. Če posameznik uveljavi pravico do izbire in odloči, da ostane oznaka aktivna, s tem privoli k nadaljnji obdelavi njegovih podatkov, denimo k posredovanju podatkov v čitalnik ob njegovem naslednjem obisku pri upravljavcu podatkov. |
| --- | --- |

47.

V skladu z načelom možnosti izbire je treba oznake deaktivirati na prodajnem mestu, razen če je posameznik, ki je kupil izdelek, na katerega je pritrjena oznaka, izrazil željo, da ostane oznaka aktivna. Če posameznik uveljavi pravico do izbire in odloči, da ostane oznaka aktivna, s tem privoli k nadaljnji obdelavi njegovih podatkov, denimo k posredovanju podatkov v čitalnik ob njegovem naslednjem obisku pri upravljavcu podatkov.

| 48. | ENVP poudarja, da je za obvladovanje vse večje raznolikosti aplikacij RFID in omogočanje novih inovativnih poslovnih modelov potreben prilagodljiv pristop. Prilagodljivost je potrebna tudi pri izvajanju načela možnosti izbire. |
| --- | --- |

48.

ENVP poudarja, da je za obvladovanje vse večje raznolikosti aplikacij RFID in omogočanje novih inovativnih poslovnih modelov potreben prilagodljiv pristop. Prilagodljivost je potrebna tudi pri izvajanju načela možnosti izbire.

| 49. | Načelo možnosti izbire je mogoče izvajati na več načinov. Namesto odstranitve oznake bi na primer lahko predvideli njeno blokado, začasno onesposobitev ali vezavo na posameznega uporabnika na podlagi modela varnostne politike, imenovanega tudi resurrecting duckling
   (19). V primeru oznak izdelkov s kratkim življenjskim ciklom bi se naslov oznake, ki kaže na podatke, shranjene v zbirki podatkov, lahko tudi zbrisal iz referenčne zbirke podatkov, s čimer bi preprečili nadaljnjo obdelavo dodatnih podatkov, zbranih prek te oznake. |
| --- | --- |

49.

Načelo možnosti izbire je mogoče izvajati na več načinov. Namesto odstranitve oznake bi na primer lahko predvideli njeno blokado, začasno onesposobitev ali vezavo na posameznega uporabnika na podlagi modela varnostne politike, imenovanega tudi resurrecting duckling
   (19). V primeru oznak izdelkov s kratkim življenjskim ciklom bi se naslov oznake, ki kaže na podatke, shranjene v zbirki podatkov, lahko tudi zbrisal iz referenčne zbirke podatkov, s čimer bi preprečili nadaljnjo obdelavo dodatnih podatkov, zbranih prek te oznake.

| 50. | Skratka, čeprav je po mnenju ENVP upoštevanje načela možnosti izbire na prodajnem mestu zakonska obveznost, ki v večini primerov obstaja že v okviru Direktive o varstvu podatkov, obstaja več dobrih razlogov za opredelitev te obveznosti v samoregulativnih instrumentih, tudi zaradi tega, da se zagotovi najprimernejši način izvajanja tega načela.V vsakem primeru pa je potrebno posebno izvajanje pri tistih aplikacijah RFID, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

50.

Skratka, čeprav je po mnenju ENVP upoštevanje načela možnosti izbire na prodajnem mestu zakonska obveznost, ki v večini primerov obstaja že v okviru Direktive o varstvu podatkov, obstaja več dobrih razlogov za opredelitev te obveznosti v samoregulativnih instrumentih, tudi zaradi tega, da se zagotovi najprimernejši način izvajanja tega načela.V vsakem primeru pa je potrebno posebno izvajanje pri tistih aplikacijah RFID, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov.

Potreba po upoštevanju načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov

| 51. | Komisija je v sporočilu pod točko 3.2 na strani 6 potrdila zamisel o čimprejšnji natančni določitvi in sprejetju meril za načrtovanje, s čimer bi kar najbolj zmanjšali tveganja za zasebnost in varstvo podatkov. ENVP ta pristop pozdravlja. Dejansko bo sprejetje specifikacij in meril za načrtovanje, imenovanih tudi najboljše razpoložljive tehnologije (Best Available Techniques – BAT), učinkovito prispevalo k predpisom o varstvu podatkov in varnostnim zahtevam. Z določitvijo tehnoloških in organizacijskih meril se bo ob rednem pregledovanju okrepil vzorec, ki ga razvija Evropska unija za uskladitev zahtev na področju zasebnosti in tistih s področja varnosti. |
| --- | --- |

51.

Komisija je v sporočilu pod točko 3.2 na strani 6 potrdila zamisel o čimprejšnji natančni določitvi in sprejetju meril za načrtovanje, s čimer bi kar najbolj zmanjšali tveganja za zasebnost in varstvo podatkov. ENVP ta pristop pozdravlja. Dejansko bo sprejetje specifikacij in meril za načrtovanje, imenovanih tudi najboljše razpoložljive tehnologije (Best Available Techniques – BAT), učinkovito prispevalo k predpisom o varstvu podatkov in varnostnim zahtevam. Z določitvijo tehnoloških in organizacijskih meril se bo ob rednem pregledovanju okrepil vzorec, ki ga razvija Evropska unija za uskladitev zahtev na področju zasebnosti in tistih s področja varnosti.

| 52. | Ustrezna opredelitev najboljših razpoložljivih tehnologij za sisteme RFID glede zasebnosti in varnosti bo odločilnega pomena za vzpostavitev zaupljivega okolja, ki bo spodbudilo splošno razširjenost teh tehnologij med končnimi uporabniki, pomembna pa bo tudi za konkurenčnost evropske industrije. |
| --- | --- |

52.

Ustrezna opredelitev najboljših razpoložljivih tehnologij za sisteme RFID glede zasebnosti in varnosti bo odločilnega pomena za vzpostavitev zaupljivega okolja, ki bo spodbudilo splošno razširjenost teh tehnologij med končnimi uporabniki, pomembna pa bo tudi za konkurenčnost evropske industrije.

| 53. | Postopek izbora najboljših razpoložljivih tehnologij za sisteme RFID bi moral temeljiti na presojah vplivov na zasebnost in varnost, v katere bo treba vložiti še veliko truda. ENVP meni, da lahko Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) in Skupna raziskovalna središča Evropske komisije v povezavi z zainteresiranimi stranmi v gospodarstvu prispevajo k opredelitvi najboljših praks in razvoju teh metodologij. Nemški zvezni urad za varno informacijsko tehnologijo (Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik – BSI) je z nedavnim projektom „tehnične smernice za RFID“ dal dober primer (20) najboljše razpoložljive tehnologije, ki bi jo bilo treba sedaj razviti na evropski ravni. |
| --- | --- |

53.

Postopek izbora najboljših razpoložljivih tehnologij za sisteme RFID bi moral temeljiti na presojah vplivov na zasebnost in varnost, v katere bo treba vložiti še veliko truda. ENVP meni, da lahko Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) in Skupna raziskovalna središča Evropske komisije v povezavi z zainteresiranimi stranmi v gospodarstvu prispevajo k opredelitvi najboljših praks in razvoju teh metodologij. Nemški zvezni urad za varno informacijsko tehnologijo (Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik – BSI) je z nedavnim projektom „tehnične smernice za RFID“ dal dober primer (20) najboljše razpoložljive tehnologije, ki bi jo bilo treba sedaj razviti na evropski ravni.

| 54. | Tudi standardi so lahko zelo pomembni za hitro uveljavitev načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov. Komisija bi si morala zato prizadevati, da se pri razvoju mednarodnih standardov RFID sprejmejo zaščitni ukrepi za zasebnost in varstvo podatkov. Delovna skupina iz člena 29 je v delovnem dokumentu (21) o RFID jasno ponazorila, da lahko standardi prispevajo k razvoju sistemov RFID, pri katerem se upošteva varovanje zasebnosti. |
| --- | --- |

54.

Tudi standardi so lahko zelo pomembni za hitro uveljavitev načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov. Komisija bi si morala zato prizadevati, da se pri razvoju mednarodnih standardov RFID sprejmejo zaščitni ukrepi za zasebnost in varstvo podatkov. Delovna skupina iz člena 29 je v delovnem dokumentu (21) o RFID jasno ponazorila, da lahko standardi prispevajo k razvoju sistemov RFID, pri katerem se upošteva varovanje zasebnosti.

| 55. | ENVP pozdravlja stališče, ki ga je sprejela Komisija glede raziskav in razvoja tehnologij RFID ter potrebe po zmanjšanju tveganja za zasebnost. Načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov je treba dejansko vključiti v najzgodnejšo fazo razvoja tehnologij, kar bo bolj pripomoglo k večji skladnosti tehnologij s pravnim okvirom za varstvo podatkov. Kot je na kratko predstavljeno že v letnem poročilu za leto 2006, se bo ENVP pridružil tem prizadevanjem z dajanjem mnenj in svetovanjem glede posameznih projektov 7. okvirnega programa (2007–2013). |
| --- | --- |

55.

ENVP pozdravlja stališče, ki ga je sprejela Komisija glede raziskav in razvoja tehnologij RFID ter potrebe po zmanjšanju tveganja za zasebnost. Načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov je treba dejansko vključiti v najzgodnejšo fazo razvoja tehnologij, kar bo bolj pripomoglo k večji skladnosti tehnologij s pravnim okvirom za varstvo podatkov. Kot je na kratko predstavljeno že v letnem poročilu za leto 2006, se bo ENVP pridružil tem prizadevanjem z dajanjem mnenj in svetovanjem glede posameznih projektov 7. okvirnega programa (2007–2013).

V.   ALI SO POTREBNI POSEBNI ZAKONODAJNI UKREPI?

| 56. | Samoregulacija morda ne bo zadostovala za celovito izvajanje obstoječega okvira za varstvo podatkov in zasebnosti. Tudi če izpolnjuje navedene zahteve, je njena uporaba prostovoljna, njenega neupoštevanja pa ni mogoče vedno učinkovito sankcionirati. Poleg tega bi lahko bili zavezujoči zakonodajni ukrepi potrebni tudi zato, da se zagotovi zaščita posameznikovih pravic do zasebnosti in varstva podatkov. To je še zlasti pomembno v primerih, ko samoregulativni pristop ne uspe. |
| --- | --- |

56.

Samoregulacija morda ne bo zadostovala za celovito izvajanje obstoječega okvira za varstvo podatkov in zasebnosti. Tudi če izpolnjuje navedene zahteve, je njena uporaba prostovoljna, njenega neupoštevanja pa ni mogoče vedno učinkovito sankcionirati. Poleg tega bi lahko bili zavezujoči zakonodajni ukrepi potrebni tudi zato, da se zagotovi zaščita posameznikovih pravic do zasebnosti in varstva podatkov. To je še zlasti pomembno v primerih, ko samoregulativni pristop ne uspe.

| 57. | Ključno vprašanje je določitev pravnih instrumentov, potrebnih za zagotovitev, da se aplikacije RFID učinkovito uporabljajo z nujnimi tehničnimi rešitvami za preprečitev oziroma čim večje zmanjšanje tveganja za varstvo podatkov in zasebnost ter da pristojni upravljavci sprejmejo ustrezne ukrepe za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz obstoječih pravnih okvirov. S tem se sprožijo nova vprašanja:






  — | Ali so potrebna posebna pravila? |
| --- | --- | --- |

57.

Ključno vprašanje je določitev pravnih instrumentov, potrebnih za zagotovitev, da se aplikacije RFID učinkovito uporabljajo z nujnimi tehničnimi rešitvami za preprečitev oziroma čim večje zmanjšanje tveganja za varstvo podatkov in zasebnost ter da pristojni upravljavci sprejmejo ustrezne ukrepe za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz obstoječih pravnih okvirov. S tem se sprožijo nova vprašanja:

—

Ali so potrebna posebna pravila?

| — | Če so posebna pravila potrebna, ali se lahko sprejmejo v okviru obstoječega zakonodajnega okvira, npr. z uporabo obstoječih postopkov komitologije? |
| --- | --- |

—

Če so posebna pravila potrebna, ali se lahko sprejmejo v okviru obstoječega zakonodajnega okvira, npr. z uporabo obstoječih postopkov komitologije?

| — | Ali pa je potreben nov zakonodajni instrument, da se zagotovi učinkovita uporaba aplikacij RFID z vgrajenimi tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti. |
| --- | --- |

—

Ali pa je potreben nov zakonodajni instrument, da se zagotovi učinkovita uporaba aplikacij RFID z vgrajenimi tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti.

| 58. | V tem poglavju so obravnavane možnosti uvedbe zavezujočih zakonodajnih ukrepov v okviru obstoječega zakonodajnega okvira, v poglavju VI pa bo obravnavana potreba po novem zakonodajnem instrumentu, saj gre za ločeni vprašanji. |
| --- | --- |

58.

V tem poglavju so obravnavane možnosti uvedbe zavezujočih zakonodajnih ukrepov v okviru obstoječega zakonodajnega okvira, v poglavju VI pa bo obravnavana potreba po novem zakonodajnem instrumentu, saj gre za ločeni vprašanji.

| 59. | Kot prvo bi bilo treba posebno pozornost nameniti določbam člena 17 Direktive 95/46/ES, člena 14(3) Direktive 2002/58/ES in člena 3(3)(c) Direktive 99/5/ES. Člen 14(3) državam članicam omogoča, da sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z Direktivo 1999/5/ES (22). V členu 3(3)(c) Direktive 99/5/ES je določeno, da lahko Komisija s postopkom komitologije odloči, da morajo biti aparati v določenih razredih opreme ali aparati določenih tipov skonstruirani tako, da vsebujejo zaščitne naprave za zagotavljanje zaščite osebnih podatkov in zasebnosti uporabnikov in naročnikov. Člen 3(3)(c) Direktive 99/5/ES do sedaj še ni bil uporabljen. |
| --- | --- |

59.

Kot prvo bi bilo treba posebno pozornost nameniti določbam člena 17 Direktive 95/46/ES, člena 14(3) Direktive 2002/58/ES in člena 3(3)(c) Direktive 99/5/ES. Člen 14(3) državam članicam omogoča, da sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z Direktivo 1999/5/ES (22). V členu 3(3)(c) Direktive 99/5/ES je določeno, da lahko Komisija s postopkom komitologije odloči, da morajo biti aparati v določenih razredih opreme ali aparati določenih tipov skonstruirani tako, da vsebujejo zaščitne naprave za zagotavljanje zaščite osebnih podatkov in zasebnosti uporabnikov in naročnikov. Člen 3(3)(c) Direktive 99/5/ES do sedaj še ni bil uporabljen.

| 60. | Te določbe zakonodajalca na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti pooblaščajo, da predpiše obvezno vključitev zaščitnih ukrepov za zasebnost in varstvo podatkov v proizvodnjo sistemov RFID; to je koncept, imenovan „načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju“ (23). Pri tem se zahteva tudi uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij. |
| --- | --- |

60.

Te določbe zakonodajalca na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti pooblaščajo, da predpiše obvezno vključitev zaščitnih ukrepov za zasebnost in varstvo podatkov v proizvodnjo sistemov RFID; to je koncept, imenovan „načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju“ (23). Pri tem se zahteva tudi uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij.

| 61. | Da bi upoštevanje načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju postalo obvezno, ENVP priporoča, da Komisija uporabi mehanizem iz odstavka 3(3)(c) Direktive 99/5/ES, pri čemer naj se posvetuje s strokovno skupino RFID. |
| --- | --- |

61.

Da bi upoštevanje načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju postalo obvezno, ENVP priporoča, da Komisija uporabi mehanizem iz odstavka 3(3)(c) Direktive 99/5/ES, pri čemer naj se posvetuje s strokovno skupino RFID.

| 62. | Kot drugo je možno opredeliti uporabo obstoječega zakonodajnega okvira za RFID s spremembami samih direktiv. Kot že rečeno, je Komisija pred kratkim predstavila predlog za spremembo Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki vsebuje novo določbo v tem smislu. ENVP pozdravlja prvi dokaz, da se lahko navedena direktiva uporablja za aplikacije RFID. ENVP bo posebna vprašanja, ki izhajajo iz razmerja med Direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ter RFID, obravnaval v mnenju o predlogu za spremembo, ki bo objavljeno v začetku leta 2008. |
| --- | --- |

62.

Kot drugo je možno opredeliti uporabo obstoječega zakonodajnega okvira za RFID s spremembami samih direktiv. Kot že rečeno, je Komisija pred kratkim predstavila predlog za spremembo Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki vsebuje novo določbo v tem smislu. ENVP pozdravlja prvi dokaz, da se lahko navedena direktiva uporablja za aplikacije RFID. ENVP bo posebna vprašanja, ki izhajajo iz razmerja med Direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ter RFID, obravnaval v mnenju o predlogu za spremembo, ki bo objavljeno v začetku leta 2008.

| 63. | Ob upoštevanju dejstva, da Komisija v bližnji prihodnosti (24) ne predvideva spremembe Direktive o varstvu podatkov, so možnosti za specifikacijo v zvezi z uporabo obstoječega zakonodajnega okvira za aplikacije RFID omejene. |
| --- | --- |

63.

Ob upoštevanju dejstva, da Komisija v bližnji prihodnosti (24) ne predvideva spremembe Direktive o varstvu podatkov, so možnosti za specifikacijo v zvezi z uporabo obstoječega zakonodajnega okvira za aplikacije RFID omejene.

VI.   ALI JE POTREBEN POSEBEN PRAVNI OKVIR ZA RFID?

Namere Komisije

| 64. | V sporočilu (25) je poudarjen pomen varnosti in zasebnosti pri načrtovanju. Izražena je tudi potreba po vključitvi vseh zainteresiranih strani. Glavni rezultat dejavnosti Komisije bo priporočilo za določitev načel, ki bi jih morali upoštevati javni organi in druge zainteresirane strani pri uporabi RFID. Priporočilo bo verjetno sprejeto spomladi leta 2008. V zakonodajnih načrtih, navedenih v sporočilu, sta predvidena dva koraka. Komisija bo:






  — | preučila ustrezne določbe o RFID v prihodnjem predlogu za spremembo Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Kot že rečeno, je Komisija novembra 2007 predlagala to spremembo Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, s katero naj bi se potrdila uporabnost direktive za aplikacije RFID (26), vendar v njej ni predlagana razširitev področja uporabe Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah na zasebna omrežja, |
| --- | --- | --- |

64.

V sporočilu (25) je poudarjen pomen varnosti in zasebnosti pri načrtovanju. Izražena je tudi potreba po vključitvi vseh zainteresiranih strani. Glavni rezultat dejavnosti Komisije bo priporočilo za določitev načel, ki bi jih morali upoštevati javni organi in druge zainteresirane strani pri uporabi RFID. Priporočilo bo verjetno sprejeto spomladi leta 2008. V zakonodajnih načrtih, navedenih v sporočilu, sta predvidena dva koraka. Komisija bo:

—

preučila ustrezne določbe o RFID v prihodnjem predlogu za spremembo Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Kot že rečeno, je Komisija novembra 2007 predlagala to spremembo Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, s katero naj bi se potrdila uporabnost direktive za aplikacije RFID (26), vendar v njej ni predlagana razširitev področja uporabe Direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah na zasebna omrežja,

| — | ocenila potrebo po nadaljnjih zakonodajnih ukrepih za zagotovitev varstva podatkov in zasebnosti. |
| --- | --- |

—

ocenila potrebo po nadaljnjih zakonodajnih ukrepih za zagotovitev varstva podatkov in zasebnosti.

| 65. | Na podlagi tega pristopa je mogoče pričakovati, da Komisija vsaj kratkoročno ne namerava predložiti novih posebnih zakonodajnih predlogov za zagotovitev varstva podatkov in zasebnosti na področju RFID. |
| --- | --- |

65.

Na podlagi tega pristopa je mogoče pričakovati, da Komisija vsaj kratkoročno ne namerava predložiti novih posebnih zakonodajnih predlogov za zagotovitev varstva podatkov in zasebnosti na področju RFID.

Parametri za zakonodajalca

| 66. | ENVP je v svojem mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov navedel nekaj usmeritev za zakonodajne dejavnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jih je mogoče povzeti, kakor sledi:






  — | prvič, treba je upoštevati ključna načela varstva podatkov:„Nova načela niso potrebna, jasno pa je, da obstaja potreba po upravni ureditvi, ki je po eni strani učinkovita in ustreza omreženi družbi, po drugi pa zmanjšuje administrativne stroške“ (27), |
| --- | --- | --- |

66.

ENVP je v svojem mnenju o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov navedel nekaj usmeritev za zakonodajne dejavnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki jih je mogoče povzeti, kakor sledi:

—

prvič, treba je upoštevati ključna načela varstva podatkov:„Nova načela niso potrebna, jasno pa je, da obstaja potreba po upravni ureditvi, ki je po eni strani učinkovita in ustreza omreženi družbi, po drugi pa zmanjšuje administrativne stroške“ (27),

| — | drugič, zakonodajni predlogi naj bi bili predloženi le, če je v zadostni meri dokazano, da so nujni in sorazmerni. Zaradi tega se splošni zakonodajni okvir za varstvo podatkov kratkoročno ne bi smel spremeniti, |
| --- | --- |

—

drugič, zakonodajni predlogi naj bi bili predloženi le, če je v zadostni meri dokazano, da so nujni in sorazmerni. Zaradi tega se splošni zakonodajni okvir za varstvo podatkov kratkoročno ne bi smel spremeniti,

| — | tretjič, družbene spremembe bi lahko privedle do oblikovanja posebnih pravnih okvirov, s katerimi bi se načela Direktive o varstvu podatkov prilagodila vprašanjem, ki izhajajo iz posebnih tehnologij, kot je RFID. Jasno je, da morata biti tudi v zvezi s tem izpolnjena pogoja nujnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

—

tretjič, družbene spremembe bi lahko privedle do oblikovanja posebnih pravnih okvirov, s katerimi bi se načela Direktive o varstvu podatkov prilagodila vprašanjem, ki izhajajo iz posebnih tehnologij, kot je RFID. Jasno je, da morata biti tudi v zvezi s tem izpolnjena pogoja nujnosti in sorazmernosti.

| 67. | V naslednjem koraku bi bilo koristno opredeliti pričakovanja, s katerimi se sooča zakonodajalec na področju RFID:






  — | zakonodaja mora biti prožna in puščati dovolj prostora za inovacije in tehnološki razvoj. To bi moralo privesti do zakonodaje, ki je v zadostni meri tehnološko nevtralna, |
| --- | --- | --- |

67.

V naslednjem koraku bi bilo koristno opredeliti pričakovanja, s katerimi se sooča zakonodajalec na področju RFID:

—

zakonodaja mora biti prožna in puščati dovolj prostora za inovacije in tehnološki razvoj. To bi moralo privesti do zakonodaje, ki je v zadostni meri tehnološko nevtralna,

| — | drugič, zakonodaja mora zagotoviti pravno varnost. To bi moralo privesti do zakonodaje, ki je dovolj specifična. Zainteresirane strani morajo natančno vedeti, na kakšen način je njihovo ravnanje zakonsko urejeno, |
| --- | --- |

—

drugič, zakonodaja mora zagotoviti pravno varnost. To bi moralo privesti do zakonodaje, ki je dovolj specifična. Zainteresirane strani morajo natančno vedeti, na kakšen način je njihovo ravnanje zakonsko urejeno,

| — | tretjič, zakonodaja mora učinkovito zaščititi vse upravičene interese vseh udeleženih strani. V vsakem primeru sta v zvezi s tem potrebna uveljavljanje zakonodaje in jasna opredelitev odgovornosti: katera stran je odgovorna za katero ravnanje? (28) Te zahteve so še bolj pomembne, ko gre za varstvo zasebnosti in podatkov, temeljne pravice posameznika v skladu z Evropsko Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter za Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

—

tretjič, zakonodaja mora učinkovito zaščititi vse upravičene interese vseh udeleženih strani. V vsakem primeru sta v zvezi s tem potrebna uveljavljanje zakonodaje in jasna opredelitev odgovornosti: katera stran je odgovorna za katero ravnanje? (28) Te zahteve so še bolj pomembne, ko gre za varstvo zasebnosti in podatkov, temeljne pravice posameznika v skladu z Evropsko Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter za Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

Stališče ENVP

| 68. | ENVP se zaveda, da se evropskemu zakonodajalcu ni treba odzvati na vsako tehnološko novost. Tehnološki razvoj je lahko zelo hiter, sprejetje in začetek veljavnosti zakonodaje pa zahtevata svoj čas in tako je tudi prav. Zakonodaja mora biti posledica uravnoteženega upoštevanja vseh zadevnih interesov. Kadar se kot zakonodajni instrument izbere direktiva, je potrebnega še več časa, saj je treba direktive v celoti izvajati v pravnih sistemih držav članic. |
| --- | --- |

68.

ENVP se zaveda, da se evropskemu zakonodajalcu ni treba odzvati na vsako tehnološko novost. Tehnološki razvoj je lahko zelo hiter, sprejetje in začetek veljavnosti zakonodaje pa zahtevata svoj čas in tako je tudi prav. Zakonodaja mora biti posledica uravnoteženega upoštevanja vseh zadevnih interesov. Kadar se kot zakonodajni instrument izbere direktiva, je potrebnega še več časa, saj je treba direktive v celoti izvajati v pravnih sistemih držav članic.

| 69. | Vendar RFID ni zgolj še ena tehnološka novost, kakor je bilo v tem mnenju poudarjeno že večkrat. V sporočilu je RFID obravnavana kot začetek nove razvojne stopnje informacijske družbe, ki se običajno imenuje tudi „internet stvari“, oznake RFID pa bodo ključni dejavniki „inteligentnih okolij“. Ta okolja so prav tako pomemben korak v razvoju pojava, ki se pogosto imenuje „družba nadzora“ (29). Na tej podlagi je mogoče upravičiti sprejetje zakonodajnih ukrepov na področju RFID. RFID lahko privede do kakovostnih sprememb. |
| --- | --- |

69.

Vendar RFID ni zgolj še ena tehnološka novost, kakor je bilo v tem mnenju poudarjeno že večkrat. V sporočilu je RFID obravnavana kot začetek nove razvojne stopnje informacijske družbe, ki se običajno imenuje tudi „internet stvari“, oznake RFID pa bodo ključni dejavniki „inteligentnih okolij“. Ta okolja so prav tako pomemben korak v razvoju pojava, ki se pogosto imenuje „družba nadzora“ (29). Na tej podlagi je mogoče upravičiti sprejetje zakonodajnih ukrepov na področju RFID. RFID lahko privede do kakovostnih sprememb.

| 70. | S tega vidika ENVP priporoča, da se preuči sprejetje (predloga) zakonodaje Skupnosti, ki bi urejala glavna vprašanja uporabe RFID v zadevnih sektorjih, v primeru da pravilno izvajanje obstoječega pravnega okvira spodleti. Tak zakonodajni ukrep je treba po njegovem začetku veljavnosti šteti za lex specialis v odnosu do splošnega okvira za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

70.

S tega vidika ENVP priporoča, da se preuči sprejetje (predloga) zakonodaje Skupnosti, ki bi urejala glavna vprašanja uporabe RFID v zadevnih sektorjih, v primeru da pravilno izvajanje obstoječega pravnega okvira spodleti. Tak zakonodajni ukrep je treba po njegovem začetku veljavnosti šteti za lex specialis v odnosu do splošnega okvira za varstvo podatkov.

| 71. | Sprejetje tovrstnega zakonodajnega instrumenta bi imelo naslednje prednosti:






  — | v instrumentu bi lahko bili določeni vsebinski parametri za samoregulativne mehanizme, |
| --- | --- | --- |

71.

Sprejetje tovrstnega zakonodajnega instrumenta bi imelo naslednje prednosti:

—

v instrumentu bi lahko bili določeni vsebinski parametri za samoregulativne mehanizme,

| — | možnost sprejetja zakonodajnega instrumenta bi lahko bila učinkovita spodbuda za zainteresirane strani, da vzpostavijo samoregulativne mehanizme, s katerimi bi zagotovili ustrezno zaščito. |
| --- | --- |

—

možnost sprejetja zakonodajnega instrumenta bi lahko bila učinkovita spodbuda za zainteresirane strani, da vzpostavijo samoregulativne mehanizme, s katerimi bi zagotovili ustrezno zaščito.

| 72. | Koristno bi bilo, če bi Komisija pripravila posvetovalni dokument o prednostih in slabostih specifične zakonodaje ter o glavnih elementih takšne zakonodaje. Seveda bi lahko pozvala zainteresirane strani, da prispevajo k temu posvetovanju. Vključena bi lahko bila tudi delovna skupina iz člena 29. |
| --- | --- |

72.

Koristno bi bilo, če bi Komisija pripravila posvetovalni dokument o prednostih in slabostih specifične zakonodaje ter o glavnih elementih takšne zakonodaje. Seveda bi lahko pozvala zainteresirane strani, da prispevajo k temu posvetovanju. Vključena bi lahko bila tudi delovna skupina iz člena 29.

Možni načini

| 73. | Rezultat posredovanja zakonodajalca bi lahko bil prilagojen pravni okvir, sestavljen iz mešanice regulativnih instrumentov, ki opredeljujejo in dopolnjujejo obstoječi pravni okvir. Ta prilagojen pravni okvir bi moral temeljiti na priznanih načelih varstva podatkov in biti osredotočen na delitev odgovornosti in učinkovitost mehanizmov nadzora. |
| --- | --- |

73.

Rezultat posredovanja zakonodajalca bi lahko bil prilagojen pravni okvir, sestavljen iz mešanice regulativnih instrumentov, ki opredeljujejo in dopolnjujejo obstoječi pravni okvir. Ta prilagojen pravni okvir bi moral temeljiti na priznanih načelih varstva podatkov in biti osredotočen na delitev odgovornosti in učinkovitost mehanizmov nadzora.

| 74. | Razlog, zakaj bi lahko bila potrebna takšna posebej prilagojena zakonodaja, je povezan z dejstvom, da vse aplikacije RFID ne pomenijo tudi obdelave osebnih podatkov. Z drugimi besedami, če aplikacije RFID ne vključujejo obdelave osebnih podatkov, strani, udeležene v proizvodnji in prodaji izdelkov z oznako RFID, niso pravno zavezane k izvajanju kakršnih koli tehnoloških ukrepov, ki bi preprečili prisluškovanje ali vzpostavitev čitalnikov brez ustrezne seznanitve posameznikov. Vendar – kakor je bilo prikazano – tveganja za zasebnost, povezana z morebitnim nadzorom nad posamezniki, obstajajo tudi pri teh aplikacijah RFID, zato so potrebni enaki ukrepi za varstvo zasebnosti. Zlasti to lahko velja v primerih označevanja potrošniških izdelkov pred prodajnim mestom. Skratka, aplikacije RFID, pri katerih se ne obdelujejo osebni podatki, lahko vseeno ogrožajo posameznikovo zasebnost, saj omogočajo prikriti nadzor in uporabo podatkov v nedovoljene namene. |
| --- | --- |

74.

Razlog, zakaj bi lahko bila potrebna takšna posebej prilagojena zakonodaja, je povezan z dejstvom, da vse aplikacije RFID ne pomenijo tudi obdelave osebnih podatkov. Z drugimi besedami, če aplikacije RFID ne vključujejo obdelave osebnih podatkov, strani, udeležene v proizvodnji in prodaji izdelkov z oznako RFID, niso pravno zavezane k izvajanju kakršnih koli tehnoloških ukrepov, ki bi preprečili prisluškovanje ali vzpostavitev čitalnikov brez ustrezne seznanitve posameznikov. Vendar – kakor je bilo prikazano – tveganja za zasebnost, povezana z morebitnim nadzorom nad posamezniki, obstajajo tudi pri teh aplikacijah RFID, zato so potrebni enaki ukrepi za varstvo zasebnosti. Zlasti to lahko velja v primerih označevanja potrošniških izdelkov pred prodajnim mestom. Skratka, aplikacije RFID, pri katerih se ne obdelujejo osebni podatki, lahko vseeno ogrožajo posameznikovo zasebnost, saj omogočajo prikriti nadzor in uporabo podatkov v nedovoljene namene.

| 75. | ENVP meni, da bi se bilo treba temu nezaželenemu izidu izogniti. Glede na to, da veljavna zakonodaja samo delno upošteva to grožnjo zasebnosti – vsaj pri aplikacijah RFID, pri katerih se ne obdelujejo osebni podatki – in glede na pomanjkljivosti nezavezujočih aktov, se zdi nujno, da se za zagotovitev zadovoljivega rezultata uvedejo obvezni zakonodajni ukrepi. |
| --- | --- |

75.

ENVP meni, da bi se bilo treba temu nezaželenemu izidu izogniti. Glede na to, da veljavna zakonodaja samo delno upošteva to grožnjo zasebnosti – vsaj pri aplikacijah RFID, pri katerih se ne obdelujejo osebni podatki – in glede na pomanjkljivosti nezavezujočih aktov, se zdi nujno, da se za zagotovitev zadovoljivega rezultata uvedejo obvezni zakonodajni ukrepi.

| 76. | V vsakem primeru bi morali ti ukrepi:






  — | določiti uporabo načela možnosti izbire na prodajnem mestu kot natančno določeno in nedvomno zakonsko obveznost tudi za aplikacije RFID, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov (30); |
| --- | --- | --- |

76.

V vsakem primeru bi morali ti ukrepi:

—

določiti uporabo načela možnosti izbire na prodajnem mestu kot natančno določeno in nedvomno zakonsko obveznost tudi za aplikacije RFID, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov (30);

| — | zagotoviti, da se pri aplikacijah RFID obvezno uporabljajo ustrezni tehnični elementi oziroma upošteva načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se pri aplikacijah RFID obvezno uporabljajo ustrezni tehnični elementi oziroma upošteva načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov.

VII.   VPRAŠANJE UPRAVLJANJA

| 77. | V sporočilu je obravnavana „temeljna čezmejna“ razsežnost sistemov RFID le v okviru notranjega trga, ENVP pa meni, da bi bilo treba to razsežnost obravnavati na bolj mednarodni ravni. Že v trgovini so sistemi RFID „čezmejni“, saj oznaka morda ne bo prenehala delovati na prodajnem mestu. Na ravni celotnega sistema RFID postanejo te tehnologije prav tako „čezmejne“, kadar pride do prenosa osebnih podatkov v tretjo državo, ker ima izdelovalec označenega izdelka, ki je del sistema RFID, sedež izven Evropske unije (31). |
| --- | --- |

77.

V sporočilu je obravnavana „temeljna čezmejna“ razsežnost sistemov RFID le v okviru notranjega trga, ENVP pa meni, da bi bilo treba to razsežnost obravnavati na bolj mednarodni ravni. Že v trgovini so sistemi RFID „čezmejni“, saj oznaka morda ne bo prenehala delovati na prodajnem mestu. Na ravni celotnega sistema RFID postanejo te tehnologije prav tako „čezmejne“, kadar pride do prenosa osebnih podatkov v tretjo državo, ker ima izdelovalec označenega izdelka, ki je del sistema RFID, sedež izven Evropske unije (31).

| 78. | Z vidika prihodnosti je upravljanje referenčnih zbirk osebnih podatkov RFID tudi ključni vidik pri ustreznem izvajanju pravnega okvira EU za varstvo podatkov. ENVP poziva k iskanju rešitve na tem področju, saj nadaljnje ogrožanje tega pravnega okvira ni sprejemljivo. |
| --- | --- |

78.

Z vidika prihodnosti je upravljanje referenčnih zbirk osebnih podatkov RFID tudi ključni vidik pri ustreznem izvajanju pravnega okvira EU za varstvo podatkov. ENVP poziva k iskanju rešitve na tem področju, saj nadaljnje ogrožanje tega pravnega okvira ni sprejemljivo.

| 79. | Po mnenju ENVP bo vprašanje upravljanja RFID v prihodnosti eden poglavitnih izzivov, v katerega bo treba veliko vložiti. Treba bo poiskati pravi forum za pogajanja in najprimernejšo infrastrukturo za upravljanje, da se zagotovi ustrezno spoštovanje pravic do varstva podatkov tudi v mednarodnem okolju. |
| --- | --- |

79.

Po mnenju ENVP bo vprašanje upravljanja RFID v prihodnosti eden poglavitnih izzivov, v katerega bo treba veliko vložiti. Treba bo poiskati pravi forum za pogajanja in najprimernejšo infrastrukturo za upravljanje, da se zagotovi ustrezno spoštovanje pravic do varstva podatkov tudi v mednarodnem okolju.

| 80. | V zvezi s tem ENVP poziva Komisijo, naj predstavi svoja stališča glede vprašanja upravljanja, po možnosti v posvetovanju s skupino zainteresiranih strani za RFID. |
| --- | --- |

80.

V zvezi s tem ENVP poziva Komisijo, naj predstavi svoja stališča glede vprašanja upravljanja, po možnosti v posvetovanju s skupino zainteresiranih strani za RFID.

VIII.   SKLEP

| 81. | ENVP pozdravlja sporočilo Komisije o RFID, saj so v njem obravnavana glavna vprašanja, ki se porajajo v zvezi z uporabo tehnologije RFID, pa tudi odločilna vprašanja, povezana z zasebnostjo in varstvom podatkov. Strinja se s stališčem, da bi lahko sistemi RFID igrali ključno vlogo v razvoju informacijske družbe, ki se običajno imenuje „internet stvari“. |
| --- | --- |

81.

ENVP pozdravlja sporočilo Komisije o RFID, saj so v njem obravnavana glavna vprašanja, ki se porajajo v zvezi z uporabo tehnologije RFID, pa tudi odločilna vprašanja, povezana z zasebnostjo in varstvom podatkov. Strinja se s stališčem, da bi lahko sistemi RFID igrali ključno vlogo v razvoju informacijske družbe, ki se običajno imenuje „internet stvari“.

Obrazložitev posledic

| 82. | Široka uporaba tehnologije RFID je nekaj popolnoma novega in bi lahko pomembno vplivala na našo družbo in varstvo temeljnih pravic, npr. pravice do zasebnosti in pravice do varstva podatkov. RFID lahko privede do kakovostnih sprememb. |
| --- | --- |

82.

Široka uporaba tehnologije RFID je nekaj popolnoma novega in bi lahko pomembno vplivala na našo družbo in varstvo temeljnih pravic, npr. pravice do zasebnosti in pravice do varstva podatkov. RFID lahko privede do kakovostnih sprememb.

| 83. | Razlikovati je mogoče med petimi temeljnimi vprašanji zasebnosti in varnosti:






  — | identifikacija posameznika, na katerega se podatki nanašajo, |
| --- | --- | --- |

83.

Razlikovati je mogoče med petimi temeljnimi vprašanji zasebnosti in varnosti:

—

identifikacija posameznika, na katerega se podatki nanašajo,

| — | identifikacija upravljavca(-ev) podatkov, |
| --- | --- |

—

identifikacija upravljavca(-ev) podatkov,

| — | tradicionalno razlikovanje med zasebno in javno sfero je vse manj pomembno, |
| --- | --- |

—

tradicionalno razlikovanje med zasebno in javno sfero je vse manj pomembno,

| — | posledice velikosti in fizičnih lastnosti oznak RFID, |
| --- | --- |

—

posledice velikosti in fizičnih lastnosti oznak RFID,

| — | slaba preglednost obdelave. |
| --- | --- |

—

slaba preglednost obdelave.

Podrobna opredelitev posledic

| 84. | Splošni pravni okvir za varstvo podatkov, kot je določen v Direktivi 95/46/ES, se uporablja za RFID, če so podatki, ki jih obdelujejo sistemi RFID, opredeljeni kot osebni podatki. |
| --- | --- |

84.

Splošni pravni okvir za varstvo podatkov, kot je določen v Direktivi 95/46/ES, se uporablja za RFID, če so podatki, ki jih obdelujejo sistemi RFID, opredeljeni kot osebni podatki.

| 85. | V zvezi z Direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah: predlog Komisije z dne 13. novembra 2007 za spremembo te direktive vsebuje določbo, v kateri je opredeljeno, da se ta direktiva dejansko uporablja za nekatere aplikacije RFID. Vendar pa nekatere druge aplikacije RFID morda ne bodo zajete, saj je direktiva omejena na obdelavo osebnih podatkov v povezavi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih. |
| --- | --- |

85.

V zvezi z Direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah: predlog Komisije z dne 13. novembra 2007 za spremembo te direktive vsebuje določbo, v kateri je opredeljeno, da se ta direktiva dejansko uporablja za nekatere aplikacije RFID. Vendar pa nekatere druge aplikacije RFID morda ne bodo zajete, saj je direktiva omejena na obdelavo osebnih podatkov v povezavi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih.

| 86. | Varstvo osebnih podatkov lahko dopolnjuje vrsta samoregulativnih instrumentov. Primerno je omogočiti prostor za samoregulacijo pod pogojem, da:






  — | zagotavlja konkretne in praktične smernice o posameznih vrstah aplikacij RFID, |
| --- | --- | --- |

86.

Varstvo osebnih podatkov lahko dopolnjuje vrsta samoregulativnih instrumentov. Primerno je omogočiti prostor za samoregulacijo pod pogojem, da:

—

zagotavlja konkretne in praktične smernice o posameznih vrstah aplikacij RFID,

| — | obravnava posebna vprašanja in težave glede varstva podatkov, ki se pojavljajo v okviru splošnih aplikacij RFID, |
| --- | --- |

—

obravnava posebna vprašanja in težave glede varstva podatkov, ki se pojavljajo v okviru splošnih aplikacij RFID,

| — | prispeva k enotni in usklajeni uporabi Direktive o varstvu podatkov po vsej EU, |
| --- | --- |

—

prispeva k enotni in usklajeni uporabi Direktive o varstvu podatkov po vsej EU,

| — | jo uporabljajo vse zadevne zainteresirane strani. |
| --- | --- |

—

jo uporabljajo vse zadevne zainteresirane strani.

| 87. | ENVP priporoča, da Komisija v tesnem sodelovanju s strokovno skupino RFID pripravi enega ali več dokumentov, ki bodo zagotovili jasne smernice o tem, kako uporabiti sedanji pravni okvir za RFID. |
| --- | --- |

87.

ENVP priporoča, da Komisija v tesnem sodelovanju s strokovno skupino RFID pripravi enega ali več dokumentov, ki bodo zagotovili jasne smernice o tem, kako uporabiti sedanji pravni okvir za RFID.

| 88. | Smernice, v katerih so opredeljena načela, ki veljajo za uporabo RFID, bi morale biti ustrezno ciljno naravnane in upoštevati pristop, prilagojen posameznim sektorjem. V smernicah bi morale biti predlagane praktične in učinkovite metode za razvoj tehnik in standardov, ki bi lahko prispevali k usklajenosti sistemov RFID s pravnim okvirom za varstvo podatkov in zagotovili, da bo načelo spoštovanja zasebnosti upoštevano že pri načrtovanju sistemov (privacy-by-design). |
| --- | --- |

88.

Smernice, v katerih so opredeljena načela, ki veljajo za uporabo RFID, bi morale biti ustrezno ciljno naravnane in upoštevati pristop, prilagojen posameznim sektorjem. V smernicah bi morale biti predlagane praktične in učinkovite metode za razvoj tehnik in standardov, ki bi lahko prispevali k usklajenosti sistemov RFID s pravnim okvirom za varstvo podatkov in zagotovili, da bo načelo spoštovanja zasebnosti upoštevano že pri načrtovanju sistemov (privacy-by-design).

| 89. | ENVP pozdravlja pristop iz sporočila Komisije, v katerem je potrjena zamisel o čimprejšnji natančni določitvi in sprejetju meril za načrtovanje. |
| --- | --- |

89.

ENVP pozdravlja pristop iz sporočila Komisije, v katerem je potrjena zamisel o čimprejšnji natančni določitvi in sprejetju meril za načrtovanje.

| 90. | Čeprav je po mnenju ENVP upoštevanje načela možnosti izbire na prodajnem mestu zakonska obveznost, ki v večini primerov obstaja že v okviru Direktive o varstvu podatkov, bi bilo treba to obveznost opredeliti v samoregulativnih instrumentih. |
| --- | --- |

90.

Čeprav je po mnenju ENVP upoštevanje načela možnosti izbire na prodajnem mestu zakonska obveznost, ki v večini primerov obstaja že v okviru Direktive o varstvu podatkov, bi bilo treba to obveznost opredeliti v samoregulativnih instrumentih.

Ali so potrebni posebni ukrepi?

| 91. | Da bi upoštevanje načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju postalo obvezno, ENVP priporoča, da Komisija uporabi mehanizem iz odstavka 3(3)(c) Direktive 99/5/ES, pri čemer naj se posvetuje s strokovno skupino RFID. |
| --- | --- |

91.

Da bi upoštevanje načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju postalo obvezno, ENVP priporoča, da Komisija uporabi mehanizem iz odstavka 3(3)(c) Direktive 99/5/ES, pri čemer naj se posvetuje s strokovno skupino RFID.

| 92. | Priporoča tudi, da se preuči sprejetje (predloga) zakonodaje Skupnosti, ki bi urejala glavna vprašanja uporabe RFID v zadevnih sektorjih v primeru, da pravilno izvajanje obstoječega pravnega okvira spodleti. Tak zakonodajni ukrep je treba po njegovem začetku veljavnosti šteti za lex specialis v odnosu do splošnega okvira za varstvo podatkov. V tem zakonodajnem ukrepu bi morali biti upoštevani tudi pomisleki glede varstva zasebnosti in podatkov, ki se porajajo pri nekaterih RFID aplikacijah, npr. pri označevanju potrošniških izdelkov pred prodajnim mestom, ki ne vključuje nujno obdelave osebnih podatkov. |
| --- | --- |

92.

Priporoča tudi, da se preuči sprejetje (predloga) zakonodaje Skupnosti, ki bi urejala glavna vprašanja uporabe RFID v zadevnih sektorjih v primeru, da pravilno izvajanje obstoječega pravnega okvira spodleti. Tak zakonodajni ukrep je treba po njegovem začetku veljavnosti šteti za lex specialis v odnosu do splošnega okvira za varstvo podatkov. V tem zakonodajnem ukrepu bi morali biti upoštevani tudi pomisleki glede varstva zasebnosti in podatkov, ki se porajajo pri nekaterih RFID aplikacijah, npr. pri označevanju potrošniških izdelkov pred prodajnim mestom, ki ne vključuje nujno obdelave osebnih podatkov.

| 93. | Komisija bi morala pripraviti posvetovalni dokument o prednostih in slabostih specifične zakonodaje ter o glavnih elementih takšne zakonodaje. |
| --- | --- |

93.

Komisija bi morala pripraviti posvetovalni dokument o prednostih in slabostih specifične zakonodaje ter o glavnih elementih takšne zakonodaje.

| 94. | Rezultat posredovanja zakonodajalca bi lahko bil posebej prilagojen pravni okvir, sestavljen iz mešanice regulativnih instrumentov, ki opredeljujejo in dopolnjujejo obstoječi pravni okvir. V vsakem primeru bi morali ti ukrepi:






  — | določiti uporabo načela možnosti izbire na prodajnem mestu kot natančno določeno in nedvomno zakonsko obveznost tudi za aplikacije RFID, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov (32), |
| --- | --- | --- |

94.

Rezultat posredovanja zakonodajalca bi lahko bil posebej prilagojen pravni okvir, sestavljen iz mešanice regulativnih instrumentov, ki opredeljujejo in dopolnjujejo obstoječi pravni okvir. V vsakem primeru bi morali ti ukrepi:

—

določiti uporabo načela možnosti izbire na prodajnem mestu kot natančno določeno in nedvomno zakonsko obveznost tudi za aplikacije RFID, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive o varstvu podatkov (32),

| — | zagotoviti, da se pri aplikacijah RFID obvezno uporabljajo ustrezni tehnični elementi oziroma upošteva načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se pri aplikacijah RFID obvezno uporabljajo ustrezni tehnični elementi oziroma upošteva načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju.

Upravljanje

| 95. | ENVP poziva Komisijo, naj predstavi svoja stališča glede vprašanja upravljanja, po možnosti v posvetovanju s skupino zainteresiranih strani za RFID. |
| --- | --- |

95.

ENVP poziva Komisijo, naj predstavi svoja stališča glede vprašanja upravljanja, po možnosti v posvetovanju s skupino zainteresiranih strani za RFID.

V Bruslju, 20. decembra 2007

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2007) 96 končno.

1

(2)  Sklep št. 467/2007/ES (UL L 176, 6.7.2007, str. 25).

2

(3)  UL C 68, 24.3.2007, str. 1.

3

(4)  Projekt „RFID in upravljanje identitete – študije primerov: od začetka razvoja do inteligentnega okolja“, ki ga je naročila služba Evropskega parlamenta za oceno znanstvenih in tehnoloških možnosti (Scientific Technology Option Assessment – STOA), izvedla pa skupina ETAG (European Technology Assessment Group).

4

Scientific Technology Option Assessment

European Technology Assessment Group

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Dokument WP 136, objavljen na spletni strani delovne skupine.

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. marca 2007 o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje Direktive o varstvu podatkov, COM(2007) 87 konč.

6

(7)  UL C 255, 27.10.2007, str. 1. V nadaljevanju: „mnenje o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov“.

7

(8)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, COM(2007) 698 končno. Direktiva 2002/58/ES se v nadaljnjem besedilu imenuje „Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah“.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr. Sarah Spiekermann, direktorica berlinskega raziskovalnega središča o internetni ekonomiji, delavnica o RFID in vseprisotni informatizaciji, ki jo je organiziral TACD (Trans Atlantic Consumer Dialogue), 13. marca 2007.

10

Trans Atlantic Consumer Dialogue

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman in Norman G. Einspruch, Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology, Zvezek 9, št. 2, 2007.

11

Chips, tags and scanners: Ethical challenges for radio frequency identification, Ethics and Information Technology

(12)  Eduard T. Hall, 1966. The Hidden Dimension. (1. izd.). Garden City, N.Y: Doubleday.

12

The Hidden Dimension.

(13)  Altman, I. 1975 The Environment and Social Behaviour, Brooks/Cole Monterrey.

13

The Environment and Social Behaviour

(14)  Glej pripombe ENVP v zvezi s sporočilom Komisije o interoperabilnosti evropskih zbirk podatkov, ki so bile marca 2006 objavljene na spletni strani ENVP.

14

(15)  V točki 59 tega mnenja je obravnavana ustreznost tretje direktive, tj. Direktive 99/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (UL L 91, 7.4.1999, str. 10).

15

(16)  Glej med drugim str. 10 mnenja, navedenega v opombi 5.

16

(17)  Za več podrobnosti glej odstavke 46–50 tega mnenja.

17

(18)  Pri nekaterih aplikacijah RFID se je možno sklicevati na drugo pravno podlago, npr. člen 7(f) (zakoniti interesi, za katere si prizadeva upravljavec, ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov).

18

(19)  Ime tega modela, ki sta ga razvila Frank Stajano in Ross Anderson z Univerze v Cambridgu, izhaja iz primera, „kako gosji mladič, ki se je pravkar zvalil, domneva, da je prvi premikajoči predmet, ki ga zagleda, njegova mama“.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Delovni dokument (WP 105) o vprašanjih varstva podatkov, povezanih s tehnologijo RFID, 19. januar 2005.

21

(22)  In v skladu s Sklepom Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnologije in telekomunikacij (UL L 36, 7.2.1987, str. 31).

22

(23)  Glej poglavje IV.

23

(24)  ENVP podpira ta pristop; glej točko 64.

24

(25)  Glej odstavek 4.1 Sporočila.

25

(26)  Glej predlagani novi člen 3 Direktive 2002/58.

26

(27)  Točka 24 mnenja o sporočilu glede Direktive o varstvu podatkov.

27

(28)  V skladu s terminologijo o varstvu podatkov to pomeni opredelitev „upravljavca podatkov“.

28

(29)  To sporočilo je bilo vključeno tudi v izjavo evropskih organov za varstvo podatkov, ki je bila sprejeta 2. novembra 2006 v Londonu in je na voljo na spletni strani ENVP:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  V poglavju IV je navedeno, da je načelo možnosti izbire na prodajnem mestu zakonska obveznost, ki obstaja že v skladu z Direktivo o varstvu podatkov.

30

(31)  Obveznosti glede prenosa osebnih podatkov so obravnavane v členih 25 in 26 Direktive o varstvu podatkov.

31

(32)  V poglavju IV je navedeno, da je načelo možnosti izbire na prodajnem mestu zakonska obveznost, ki obstaja že v skladu z Direktivo o varstvu podatkov.

32

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/13

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2008/C 101/02)

| Datum sprejetja odločitve | 23.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 140/07 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Pravna podlaga | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za obveznosti v zvezi z dobrim počutjem živali |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni proračun znaša 235 milijonov EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Datum sprejetja odločitve

23.10.2007

Št. pomoči

N 140/07

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Pravna podlaga

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za obveznosti v zvezi z dobrim počutjem živali

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni proračun znaša 235 milijonov EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 363/07 |
| Država članica | Litva |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Pravna podlaga | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Datum sprejetja odločitve

5.12.2007

Št. pomoči

N 363/07

Država članica

Litva

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Pravna podlaga

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Vrsta ukrepa

Pomoč za naložbe v kmetijsko proizvodnjo in predelavo

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, subvencije za obrestne mere, plačilo jamstva

Proračun

Skupni proračun: 20 000 000 LTL

Intenzivnost

Od 40 % do 50 % upravičenih stroškov

Trajanje

Šest let po odobritvi Komisije

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | N 526/07 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Piemonte |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Neugodne vremenske razmere |
| Oblika pomoči | Subvencije |
| Proračun | Glej pomoč NN 54/A/04 |
| Intenzivnost | Do 100 % dejanskih stroškov |
| Trajanje | Do konca izplačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

29.10.2007

Številka pomoči

N 526/07

Država članica

Italija

Regija

Piemonte

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Neugodne vremenske razmere

Oblika pomoči

Subvencije

Proračun

Glej pomoč NN 54/A/04

Intenzivnost

Do 100 % dejanskih stroškov

Trajanje

Do konca izplačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Drugi podatki

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki ga je Komisija odobrila v okviru državne pomoči NN 54/A/04 (dopis Komisije C(2005) 1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 28.11.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 540/07 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Pravna podlaga | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | 42 000 000 EUR |
| Intenzivnost | Postopno upadajoče odškodnine |
| Trajanje | 5 let |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Datum sprejetja odločitve

28.11.2007

Št. pomoči

N 540/07

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Pravna podlaga

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

42 000 000 EUR

Intenzivnost

Postopno upadajoče odškodnine

Trajanje

5 let

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | N 559/07 |
| Država članica | Ciper |
| Regija | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Pravna podlaga | Uredba |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestila za povrnitev škode, ki so jo povzročili požari v regijah, zajetih v shemo |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | 1 640 257 EUR |
| Intenzivnost | Do 100 % stroškov materialne škode |
| Trajanje | 3 leta |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Datum sprejetja odločitve

4.12.2007

Številka pomoči

N 559/07

Država članica

Ciper

Regija

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Pravna podlaga

Uredba

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestila za povrnitev škode, ki so jo povzročili požari v regijah, zajetih v shemo

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

1 640 257 EUR

Intenzivnost

Do 100 % stroškov materialne škode

Trajanje

3 leta

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/17

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2008/C 101/03)

| Datum sprejetja odločitve | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 252/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Calabria |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo škode kmetijskim strukturam zaradi neugodnih vremenskih razmer |
| Oblika pomoči | — |
| Proračun | Glej odobreno shemo (NN 54/A/04) |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | Do konca plačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

24.1.2008

Št. pomoči

N 252/06

Država članica

Italija

Regija

Calabria

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo škode kmetijskim strukturam zaradi neugodnih vremenskih razmer

Oblika pomoči

—

Proračun

Glej odobreno shemo (NN 54/A/04)

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Do konca plačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Drugi podatki

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je Komisija odobrila v okviru državne pomoči NN 54/A/04 (dopis Komisije C(2005) 1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 28.2.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 362/07 |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Pravna podlaga | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Razvoj sektorja za božična drevesca in okrasno zelenje |
| Oblika pomoči | Subvencija |
| Proračun | 7 000 000 DKK letno (približno 938 338 EUR) |
| Intenzivnost | Spremenljiva |
| Trajanje | Do 31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Koda NACE A00112 – Pridelovanje vrtnin, okrasnih rastlin, semen in sadik |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Datum sprejetja odločitve

28.2.2008

Št. pomoči

N 362/07

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Pravna podlaga

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Razvoj sektorja za božična drevesca in okrasno zelenje

Oblika pomoči

Subvencija

Proračun

7 000 000 DKK letno (približno 938 338 EUR)

Intenzivnost

Spremenljiva

Trajanje

Do 31.12.2012

Gospodarski sektorji

Koda NACE A00112 – Pridelovanje vrtnin, okrasnih rastlin, semen in sadik

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 15.1.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 529/07 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Pravna podlaga | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Oglaševanje in tehnična podpora |
| Oblika pomoči | Zagotavljanje storitev pod ugodnejšimi pogoji |
| Proračun | 180 milijonov GBP (257,58 milijona EUR) |
| Intenzivnost | Do 100 % (parafiskalne dajatve) |
| Trajanje | Od 1.4.2008 do 31.3.2014 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Datum sprejetja odločitve

15.1.2008

Št. pomoči

N 529/07

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Pravna podlaga

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Oglaševanje in tehnična podpora

Oblika pomoči

Zagotavljanje storitev pod ugodnejšimi pogoji

Proračun

180 milijonov GBP (257,58 milijona EUR)

Intenzivnost

Do 100 % (parafiskalne dajatve)

Trajanje

Od 1.4.2008 do 31.3.2014

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 693/07 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Pravna podlaga | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Cilj pomoči je izboljšanje konkurenčnosti vzreje |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 2 975 000 EUR |
| Intenzivnost | Znesek na žival in na rejca od 30 do 67 EUR |
| Trajanje | 7 let |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Datum sprejetja odločitve

24.1.2008

Št. pomoči

N 693/07

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Pravna podlaga

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Cilj pomoči je izboljšanje konkurenčnosti vzreje

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

2 975 000 EUR

Intenzivnost

Znesek na žival in na rejca od 30 do 67 EUR

Trajanje

7 let

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/20

---

Začetek postopka

(Št. primera COMP/M.4980 – ABF/GBI Business)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 101/04)

Dne 16. aprila 2008 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedenega primera po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža velike dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo in ne posega v končno odločitev o primeru. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Z namenom, da bodo pripombe v celoti upoštevane v postopku mora Komisija prejeti pripombe najkasneje v 15 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4980 – ABF/GBI Business na naslednji naslov:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/21

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5025 – SABMiller/Molson Coors/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 101/05)

Dne 4. aprila 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5025. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5025. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/22

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. aprila 2008

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5931 |
| JPY | japonski jen | 164,43 |
| DKK | danska krona | 7,4619 |
| GBP | funt šterling | 0,79980 |
| SEK | švedska krona | 9,3605 |
| CHF | švicarski frank | 1,6065 |
| ISK | islandska krona | 118,33 |
| NOK | norveška krona | 7,9230 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,055 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 251,73 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6974 |
| PLN | poljski zlot | 3,4148 |
| RON | romunski leu | 3,5570 |
| SKK | slovaška krona | 32,341 |
| TRY | turška lira | 2,0865 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6851 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6039 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,4194 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9987 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1529 |
| KRW | južnokorejski won | 1 591,91 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,2010 |
| CNY | kitajski juan | 11,1353 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2598 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 632,62 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9999 |
| PHP | filipinski peso | 66,512 |
| RUB | ruski rubelj | 37,2240 |
| THB | tajski bat | 50,103 |
| BRL | brazilski real | 2,6469 |
| MXN | mehiški peso | 16,7691 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5931

JPY

japonski jen

164,43

DKK

danska krona

7,4619

GBP

funt šterling

0,79980

SEK

švedska krona

9,3605

CHF

švicarski frank

1,6065

ISK

islandska krona

118,33

NOK

norveška krona

7,9230

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,055

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

251,73

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6974

PLN

poljski zlot

3,4148

RON

romunski leu

3,5570

SKK

slovaška krona

32,341

TRY

turška lira

2,0865

AUD

avstralski dolar

1,6851

CAD

kanadski dolar

1,6039

HKD

hongkonški dolar

12,4194

NZD

novozelandski dolar

1,9987

SGD

singapurski dolar

2,1529

KRW

južnokorejski won

1 591,91

ZAR

južnoafriški rand

12,2010

CNY

kitajski juan

11,1353

HRK

hrvaška kuna

7,2598

IDR

indonezijska rupija

14 632,62

MYR

malezijski ringit

4,9999

PHP

filipinski peso

66,512

RUB

ruski rubelj

37,2240

THB

tajski bat

50,103

BRL

brazilski real

2,6469

MXN

mehiški peso

16,7691

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/23

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 19. novembra 2007 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG

Poročevalka: Francija

(2008/C 101/07)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija s katero podjetje Syniverse Technologies, Inc pridobi nadzor nad podjetjem BSG za brezžično komunikacijo pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvi in da je Komisija na podlagi zahteve v skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvi pristojna za pregled te koncentracije. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija s katero podjetje Syniverse Technologies, Inc pridobi nadzor nad podjetjem BSG za brezžično komunikacijo pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvi in da je Komisija na podlagi zahteve v skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvi pristojna za pregled te koncentracije.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja, da obstaja upoštevni proizvodni trg storitev za obračunavanje prenosa podatkov za gostovanja GSM. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja, da obstaja upoštevni proizvodni trg storitev za obračunavanje prenosa podatkov za gostovanja GSM.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja, da lahko za namene te zadeve ostane nedoločeno, ali se za upoštevni geografski trg šteje celotni EGP ali svetovni trg. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja, da lahko za namene te zadeve ostane nedoločeno, ali se za upoštevni geografski trg šteje celotni EGP ali svetovni trg.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija ne vzbuja pomisleke v zvezi z enostranskimi učinki. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija ne vzbuja pomisleke v zvezi z enostranskimi učinki.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija ne vzbuja pomisleke v zvezi z usklajenimi učinki. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija ne vzbuja pomisleke v zvezi z usklajenimi učinki.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu in da se zato lahko predlagana koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja, da predlagana koncentracija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu in da se zato lahko predlagana koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP.

---

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/24

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2008/C 101/08)

Komisija je 5. junija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero bi podjetje Syniverse Technologies, Inc. (Syniverse), z nakupom delnic pridobilo nadzor nad podjetjem za brezžično komunikacijo „Billing Services Group Limited“ (BSG) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvi.

Po predhodnem pregledu priglasitve je Komisija ugotovila, da transakcija vzbuja resne pomisleke glede združljivosti s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. Zato se je 10. julija 2007 odločila začeti postopek na podlagi člena 6(1)(c) Uredbe o združitvi.

Podjetju Syniverse je bil omogočen dostop do ključnih dokumentov v spisu v skladu s Pravili najboljših praks za primere združitve v obliki nezaupnih različic odgovorov tretjih strank na preiskavo trga; dostop je bil zagotovljen 17. julija 2007.

Po temeljiti preiskavi trga so službe Komisije ugotovile, da predlagana transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu in je torej združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP. Zato priglasitelju ni bilo poslano obvestilo o nasprotovanju.

Prejela nisem nobenih poizvedb, niti mi niso bili predloženi nobeni podatki s strani strank ali katere koli tretje stranke. Zadeva ne zahteva nobenih posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.

Bruselj, 29. novembra 2007

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/25

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 4. decembra 2007

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.4662 – Syniverse/BSG)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 101/09)

Komisija je 4. decembra 2007 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (1) in zlasti člena 8(...) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   POVZETEK

| 1. | Komisija je 5. junija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004, s katero podjetje Syniverse Technologies, Inc (v nadaljnjem besedilu „Syniverse“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad delom skupine Billing Services Group Limited (v nadaljnjem besedilu „BSG Target Business“, Bermudski otoki), ki ponuja storitve ponudnikom brezžičnih komunikacijskih storitev, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 5. junija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004, s katero podjetje Syniverse Technologies, Inc (v nadaljnjem besedilu „Syniverse“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad delom skupine Billing Services Group Limited (v nadaljnjem besedilu „BSG Target Business“, Bermudski otoki), ki ponuja storitve ponudnikom brezžičnih komunikacijskih storitev, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Podjetje Syniverse Technologies, Inc (v nadaljnjem besedilu „Syniverse“, ZDA) je podružnica, ki je v celoti v lasti podjetja Syniverse Holdings, Inc. Podjetje Syniverse je svetovni ponudnik tehnoloških storitev podjetjem za brezžične telekomunikacije. Naročniki podjetja Syniverse imajo sedež v več kot 50 državah po svetu. |
| --- | --- |

2.

Podjetje Syniverse Technologies, Inc (v nadaljnjem besedilu „Syniverse“, ZDA) je podružnica, ki je v celoti v lasti podjetja Syniverse Holdings, Inc. Podjetje Syniverse je svetovni ponudnik tehnoloških storitev podjetjem za brezžične telekomunikacije. Naročniki podjetja Syniverse imajo sedež v več kot 50 državah po svetu.

| 3. | Skupina BSG je svetovni ponudnik storitev obdelave plačil, kliringa podatkov, finančne poravnave in obvladovanja tveganja za ponudnike fiksnih (žičnih), brezžičnih in Wi-Fi komunikacijskih storitev. Skupina BSG se ukvarja z dvema vrstama dejavnosti, in sicer storitve ponuja ponudnikom brezžičnih in fiksnih komunikacijskih storitev. Predlagana transakcija se nanaša samo na storitve, ki jih ponuja ponudnikom brezžičnih komunikacijskih storitev (v nadaljnjem besedilu „BSG“). |
| --- | --- |

3.

Skupina BSG je svetovni ponudnik storitev obdelave plačil, kliringa podatkov, finančne poravnave in obvladovanja tveganja za ponudnike fiksnih (žičnih), brezžičnih in Wi-Fi komunikacijskih storitev. Skupina BSG se ukvarja z dvema vrstama dejavnosti, in sicer storitve ponuja ponudnikom brezžičnih in fiksnih komunikacijskih storitev. Predlagana transakcija se nanaša samo na storitve, ki jih ponuja ponudnikom brezžičnih komunikacijskih storitev (v nadaljnjem besedilu „BSG“).

| 4. | Raziskava trga, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da predlagana koncentracija ne bo povzročila pomislekov glede konkurence, ki bi bistveno ovirali učinkovito konkurenco na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

4.

Raziskava trga, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da predlagana koncentracija ne bo povzročila pomislekov glede konkurence, ki bi bistveno ovirali učinkovito konkurenco na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu.

I.1   Upoštevni proizvodni trg

| 5. | Ta transakcija se nanaša na del trga, ki ponuja storitve izstavljanja računov mobilnim operaterjem, in sicer storitve kliringa podatkov in finančnega kliringa za GSM (2) gostovanje (3). Kliring podatkov in finančni kliring sta tržni niši na trgu storitev izstavljanja računov. Omogočata obdelavo podatkov o številu in dolžini brezžičnih klicev ali prenesenih sporočil ter s tem mobilnim operaterjem omogočata, da medsebojno uskladijo svoje tarife in svojim naročnikom zaračunajo uporabo omrežja, v katerem gostujejo. |
| --- | --- |

5.

Ta transakcija se nanaša na del trga, ki ponuja storitve izstavljanja računov mobilnim operaterjem, in sicer storitve kliringa podatkov in finančnega kliringa za GSM (2) gostovanje (3). Kliring podatkov in finančni kliring sta tržni niši na trgu storitev izstavljanja računov. Omogočata obdelavo podatkov o številu in dolžini brezžičnih klicev ali prenesenih sporočil ter s tem mobilnim operaterjem omogočata, da medsebojno uskladijo svoje tarife in svojim naročnikom zaračunajo uporabo omrežja, v katerem gostujejo.

| 6. | Podjetje Syniverse ponuja storitve kliringa podatkov o GSM gostovanjih, podjetje BSG pa ponuja oboje. Priglasitelj trdi, da je podjetje Syniverse trenutno edino vodilno podjetje za kliring podatkov, ki ne ponuja finančnega kliringa in je zato v podrejenem konkurenčnem položaju, saj številni mobilni operaterji, ko iščejo zunanje izvajalce za svoje potrebe kliringa podatkov in finančnega kliringa iščejo ponudnika, ki bi jim lahko ponudil oboje. Stranki pridobitev dela skupine BSG, ki ponuja storitve finančnega kliringa, navajata kot bistveni del utemeljitve za transakcijo. |
| --- | --- |

6.

Podjetje Syniverse ponuja storitve kliringa podatkov o GSM gostovanjih, podjetje BSG pa ponuja oboje. Priglasitelj trdi, da je podjetje Syniverse trenutno edino vodilno podjetje za kliring podatkov, ki ne ponuja finančnega kliringa in je zato v podrejenem konkurenčnem položaju, saj številni mobilni operaterji, ko iščejo zunanje izvajalce za svoje potrebe kliringa podatkov in finančnega kliringa iščejo ponudnika, ki bi jim lahko ponudil oboje. Stranki pridobitev dela skupine BSG, ki ponuja storitve finančnega kliringa, navajata kot bistveni del utemeljitve za transakcijo.

| 7. | Gostovanje naročnikom, ko so zunaj svojega domačega omrežja, omogoča opravljanje in sprejemanje glasovnih klicev, pošiljanje in sprejemanje podatkov ali dostop do drugih storitev. Naročnik „gostuje“ takrat, kadar uporablja omrežje, v katerem gostuje. Da bi lahko mobilni operaterji svoje storitve ponujali v različnih omrežjih in državah, sklepajo pogodbe o gostovanju. To so standardne pogodbe in pod pokroviteljstvom GSMA je standardiziran celoten postopek GSM gostovanja. |
| --- | --- |

7.

Gostovanje naročnikom, ko so zunaj svojega domačega omrežja, omogoča opravljanje in sprejemanje glasovnih klicev, pošiljanje in sprejemanje podatkov ali dostop do drugih storitev. Naročnik „gostuje“ takrat, kadar uporablja omrežje, v katerem gostuje. Da bi lahko mobilni operaterji svoje storitve ponujali v različnih omrežjih in državah, sklepajo pogodbe o gostovanju. To so standardne pogodbe in pod pokroviteljstvom GSMA je standardiziran celoten postopek GSM gostovanja.

| 8. | Kliring podatkov je izmenjava informacij med mobilnimi operaterji (ki nastopajo kot gostujoče ali domače omrežje) o identifikacijskih podatkih naročnika, uporabljenih mobilnih številkah, času in datumu, trajanju klicev in o vseh drugih podatkih, potrebnih za izstavitev računa naročniku. Mobilni operater, ki sam skrbi za kliring podatkov, bi moral vsem svojim partnerjem, s katerimi je sklenil pogodbe o gostovanju, po možnosti poslati te podatke. Lahko pa bi podatke o gostujočih naročnikih v svojem omrežju poslal podjetju za kliring podatkov, ki bi navezalo stike z vsemi njegovimi partnerji, s katerimi ima sklenjene pogodbe o gostovanju. Nato morajo mobilni operaterji poravnati stroške za uporabo omrežij svojih naročnikov: to je finančni kliring. |
| --- | --- |

8.

Kliring podatkov je izmenjava informacij med mobilnimi operaterji (ki nastopajo kot gostujoče ali domače omrežje) o identifikacijskih podatkih naročnika, uporabljenih mobilnih številkah, času in datumu, trajanju klicev in o vseh drugih podatkih, potrebnih za izstavitev računa naročniku. Mobilni operater, ki sam skrbi za kliring podatkov, bi moral vsem svojim partnerjem, s katerimi je sklenil pogodbe o gostovanju, po možnosti poslati te podatke. Lahko pa bi podatke o gostujočih naročnikih v svojem omrežju poslal podjetju za kliring podatkov, ki bi navezalo stike z vsemi njegovimi partnerji, s katerimi ima sklenjene pogodbe o gostovanju. Nato morajo mobilni operaterji poravnati stroške za uporabo omrežij svojih naročnikov: to je finančni kliring.

| 9. | Komisija za zdaj še ni opredelila teh trgov. Priglasitelj predlaga, da ni treba sprejeti odločitve o tem, ali sta trg kliringa podatkov in trg finančnega kliringa dva ločena trga. |
| --- | --- |

9.

Komisija za zdaj še ni opredelila teh trgov. Priglasitelj predlaga, da ni treba sprejeti odločitve o tem, ali sta trg kliringa podatkov in trg finančnega kliringa dva ločena trga.

| 10. | Raziskava trga je očitno potrdila, da gre pri kliringu podatkov in finančnem kliringu za dva ločena trga. Velika večina vprašanih je odgovorila, da gre za dva ločena trga (4). V skladu s tem se tudi namena obeh storitev štejeta za različna in se ne zdita zamenljiva. Raziskava trga je pokazala, da mobilni operaterji za kliring podatkov in finančni kliring pogosto uporabljajo različne ponudnike. Finančni kliring se veliko pogosteje kot kliring podatkov izvaja interno, saj mobilni operaterji storitve kliringa podatkov ponavadi naročajo pri zunanjih izvajalcih (kliring podatkov v EGP interno izvaja samo eden od vodilnih mobilnih operaterjev) (5). V nasprotju s trditvijo priglasitelja naročniki od ponudnika storitev ne zahtevajo, da zanje opravlja oboje, kar pomeni kliring podatkov in finančni kliring (6). |
| --- | --- |

10.

Raziskava trga je očitno potrdila, da gre pri kliringu podatkov in finančnem kliringu za dva ločena trga. Velika večina vprašanih je odgovorila, da gre za dva ločena trga (4). V skladu s tem se tudi namena obeh storitev štejeta za različna in se ne zdita zamenljiva. Raziskava trga je pokazala, da mobilni operaterji za kliring podatkov in finančni kliring pogosto uporabljajo različne ponudnike. Finančni kliring se veliko pogosteje kot kliring podatkov izvaja interno, saj mobilni operaterji storitve kliringa podatkov ponavadi naročajo pri zunanjih izvajalcih (kliring podatkov v EGP interno izvaja samo eden od vodilnih mobilnih operaterjev) (5). V nasprotju s trditvijo priglasitelja naročniki od ponudnika storitev ne zahtevajo, da zanje opravlja oboje, kar pomeni kliring podatkov in finančni kliring (6).

| 11. | Skladno s tem se kliring podatkov in finančni kliring štejeta za dva različna proizvodna trga. Ker se dejavnosti strank ne prekrivajo na trgu storitev finančnega kliringa, je v odločbi obravnavan samo trg za storitve kliringa podatkov o GSM gostovanjih. |
| --- | --- |

11.

Skladno s tem se kliring podatkov in finančni kliring štejeta za dva različna proizvodna trga. Ker se dejavnosti strank ne prekrivajo na trgu storitev finančnega kliringa, je v odločbi obravnavan samo trg za storitve kliringa podatkov o GSM gostovanjih.

I.2   Upoštevni geografski trgi

| 12. | Komisija v prejšnjih primerih ni opredelila geografskega obsega teh trgov. Priglasitelj trdi, da je geografski trg za storitve kliringa GSM podatkov globalen. Prvič, stranki trdita, da je razsežnost podatkov o gostovanju že po definiciji mednarodna in ni omejena z državnimi mejami. Drugič, stranki zatrjujeta, da način izmenjave in kliringa podatkov o gostovanju določajo svetovni standardi (ki jih je potrdila raziskava trga). Tretjič, priglasitelj trdi, da geografski položaj naročnika in ponudnika storitev ni pomemben, saj lahko ponudnik storitve ponuja iz katerega koli kraja na svetu. Kot primer priglasitelj opisuje, kako podjetje Syniverse storitve kliringa podatkov vsem svojim naročnikom po svetu (vključno z vsemi naročniki v Evropi) ponuja s svojega sedeža v Tampi na Floridi. Raziskava trga je delno potrdila stališče priglasitelja, da se za geografski trg lahko šteje, da je globalen. Na splošno vprašanje o obsegu trga je večina naročnikov, ki so nanj odgovorili, menila, da je trg za kliring podatkov globalen. Vendar pa so števili vprašani menili, da je obseg trga EGP (7). |
| --- | --- |

12.

Komisija v prejšnjih primerih ni opredelila geografskega obsega teh trgov. Priglasitelj trdi, da je geografski trg za storitve kliringa GSM podatkov globalen. Prvič, stranki trdita, da je razsežnost podatkov o gostovanju že po definiciji mednarodna in ni omejena z državnimi mejami. Drugič, stranki zatrjujeta, da način izmenjave in kliringa podatkov o gostovanju določajo svetovni standardi (ki jih je potrdila raziskava trga). Tretjič, priglasitelj trdi, da geografski položaj naročnika in ponudnika storitev ni pomemben, saj lahko ponudnik storitve ponuja iz katerega koli kraja na svetu. Kot primer priglasitelj opisuje, kako podjetje Syniverse storitve kliringa podatkov vsem svojim naročnikom po svetu (vključno z vsemi naročniki v Evropi) ponuja s svojega sedeža v Tampi na Floridi. Raziskava trga je delno potrdila stališče priglasitelja, da se za geografski trg lahko šteje, da je globalen. Na splošno vprašanje o obsegu trga je večina naročnikov, ki so nanj odgovorili, menila, da je trg za kliring podatkov globalen. Vendar pa so števili vprašani menili, da je obseg trga EGP (7).

| 13. | V skladu z nekaterimi podatki, pridobljenimi na podlagi raziskave trga, pa bi bil trg lahko omejen tudi na EGP. Zahtevki mobilnih operaterjev za ponudbe se obravnavajo mednarodno, vendar pa je za ponudnika storitev priporočljivo, da ima pisarno v Evropi, če želi na podlagi pogodb ponujati storitve mobilnim operaterjem v Evropi. Polovici vprašanih (med katerimi so bili nekateri veliki mobilni operaterji kot naročniki) se zdi geografska bližina zaradi preverjanja celovitosti podatkov in poprodajnih storitev zelo pomembna. Znotraj EGP imajo vsi konkurenčni ponudniki kliringa podatkov (podjetja MACH, Syniverse in BSG) več kot eno pisarno v Evropi. |
| --- | --- |

13.

V skladu z nekaterimi podatki, pridobljenimi na podlagi raziskave trga, pa bi bil trg lahko omejen tudi na EGP. Zahtevki mobilnih operaterjev za ponudbe se obravnavajo mednarodno, vendar pa je za ponudnika storitev priporočljivo, da ima pisarno v Evropi, če želi na podlagi pogodb ponujati storitve mobilnim operaterjem v Evropi. Polovici vprašanih (med katerimi so bili nekateri veliki mobilni operaterji kot naročniki) se zdi geografska bližina zaradi preverjanja celovitosti podatkov in poprodajnih storitev zelo pomembna. Znotraj EGP imajo vsi konkurenčni ponudniki kliringa podatkov (podjetja MACH, Syniverse in BSG) več kot eno pisarno v Evropi.

| 14. | Čeprav bi bila pisarna v Evropi prednost pri ponujanju storitev naročnikom v EGP, pa je raziskava trga pokazala tudi, da so stroški za odprtje pisarne v Evropi omejeni, eden od konkurenčnih ponudnikov pa je tudi pojasnil, da odprtje niti ni nujno potrebno, saj je strežnik za obdelavo podatkov v vsakem primeru mogoče upravljati zunaj Evrope. |
| --- | --- |

14.

Čeprav bi bila pisarna v Evropi prednost pri ponujanju storitev naročnikom v EGP, pa je raziskava trga pokazala tudi, da so stroški za odprtje pisarne v Evropi omejeni, eden od konkurenčnih ponudnikov pa je tudi pojasnil, da odprtje niti ni nujno potrebno, saj je strežnik za obdelavo podatkov v vsakem primeru mogoče upravljati zunaj Evrope.

| 15. | Raziskava trga je pokazala, da sta vprašanji zanesljivosti obdelave podatkov in varstva podatkov izjemno pomembni. Kljub temu pa je raziskava trga pokazala tudi, da morajo mobilni operaterji podatke varovati enako kot vsa podjetja iz drugih panog, ki morajo osebne podatke prenašati zunaj EGP, zato je mogoče sklepati, da vprašanje varstva podatkov ni ovira za obdelavo podatkov zunaj EGP in samo po sebi ne kaže na to, da trg obsega samo EGP. |
| --- | --- |

15.

Raziskava trga je pokazala, da sta vprašanji zanesljivosti obdelave podatkov in varstva podatkov izjemno pomembni. Kljub temu pa je raziskava trga pokazala tudi, da morajo mobilni operaterji podatke varovati enako kot vsa podjetja iz drugih panog, ki morajo osebne podatke prenašati zunaj EGP, zato je mogoče sklepati, da vprašanje varstva podatkov ni ovira za obdelavo podatkov zunaj EGP in samo po sebi ne kaže na to, da trg obsega samo EGP.

| 16. | Upoštevnega geografskega trga v tem primeru ni treba natančno opredeliti, saj predlagana transakcija učinkovite konkurence na skupnem trgu bistveno ne ovira niti na najožjem možnem geografskem trgu (EGP). |
| --- | --- |

16.

Upoštevnega geografskega trga v tem primeru ni treba natančno opredeliti, saj predlagana transakcija učinkovite konkurence na skupnem trgu bistveno ne ovira niti na najožjem možnem geografskem trgu (EGP).

I.3   Presoja konkurenčnosti

I.3.1   Struktura trga

| 17. | Zunanje izvajanje storitev kliringa podatkov se je začelo v zgodnjih devetdesetih letih. Od leta 2004 so se na trgih zgodili številni prevzemi. Mach, vodilno podjetje na trgu, ima sedež v Luksemburgu in je storitve kliringa podatkov začelo ponujati v devetdesetih. Po svetu ima več kot 400 naročnikov, za katere skrbi njegovih 700 uslužbencev v pisarnah v Združenih državah, Južni Ameriki, Indiji, Dubaju, Singapurju, Hongkongu in šestih drugih pisarnah v Evropi (vključno s pisarnama v Moskvi in Londonu). |
| --- | --- |

17.

Zunanje izvajanje storitev kliringa podatkov se je začelo v zgodnjih devetdesetih letih. Od leta 2004 so se na trgih zgodili številni prevzemi. Mach, vodilno podjetje na trgu, ima sedež v Luksemburgu in je storitve kliringa podatkov začelo ponujati v devetdesetih. Po svetu ima več kot 400 naročnikov, za katere skrbi njegovih 700 uslužbencev v pisarnah v Združenih državah, Južni Ameriki, Indiji, Dubaju, Singapurju, Hongkongu in šestih drugih pisarnah v Evropi (vključno s pisarnama v Moskvi in Londonu).

| 18. | Podjetje BSG je leta 2003 z družitvijo podjetij ustanovil sklad zasebnega kapitala ABRY Partners. Podjetje Syniverse je storitve kliringa podatkov začelo ponujati v ZDA leta 1996 in je prvo pisarno za kliring podatkov v Evropi odprlo leta 2003 na podlagi po njegovem mnenju skromne naložbe. Drugi konkurenčni ponudniki so: podjetje Comfone (Švica), ki mobilne storitve in usposabljanje ponuja mobilnim operaterjem po vsem svetu ter je leta 1998 začelo ponujati tudi storitve kliringa podatkov in finančnega kliringa. Leta 2003 je prenehalo prodajati svoj proizvod kliringa podatkov in je postalo prodajni posrednik za storitve kliringa, ki jih ponuja podjetja BSG. Komisija meni, da bi podjetje Comfone v bližnji prihodnosti lahko znova vstopilo na trg kliringa podatkov GSM. |
| --- | --- |

18.

Podjetje BSG je leta 2003 z družitvijo podjetij ustanovil sklad zasebnega kapitala ABRY Partners. Podjetje Syniverse je storitve kliringa podatkov začelo ponujati v ZDA leta 1996 in je prvo pisarno za kliring podatkov v Evropi odprlo leta 2003 na podlagi po njegovem mnenju skromne naložbe. Drugi konkurenčni ponudniki so: podjetje Comfone (Švica), ki mobilne storitve in usposabljanje ponuja mobilnim operaterjem po vsem svetu ter je leta 1998 začelo ponujati tudi storitve kliringa podatkov in finančnega kliringa. Leta 2003 je prenehalo prodajati svoj proizvod kliringa podatkov in je postalo prodajni posrednik za storitve kliringa, ki jih ponuja podjetja BSG. Komisija meni, da bi podjetje Comfone v bližnji prihodnosti lahko znova vstopilo na trg kliringa podatkov GSM.

| 19. | Podjetje Emirates data Clearing House (v nadaljnjem besedilu „EDCH“) je bilo leta 1994 ustanovljeno kot del podjetja Etisalat, telekomunikacijskega podjetja iz Združenih arabskih emiratov. Jedro njegove dejavnosti poteka na Bližnjem vzhodu, vendar pa posluje tudi drugod po svetu (na Daljnem vzhodu in v Afriki). Čeprav EDCH ne deluje v Evropi, pa je sodelovalo v razpisnih postopkih v EGP, zato Komisija meni, da se EDCH morda zanima za vstop na trg EGP za storitve kliringa GSM podatkov. |
| --- | --- |

19.

Podjetje Emirates data Clearing House (v nadaljnjem besedilu „EDCH“) je bilo leta 1994 ustanovljeno kot del podjetja Etisalat, telekomunikacijskega podjetja iz Združenih arabskih emiratov. Jedro njegove dejavnosti poteka na Bližnjem vzhodu, vendar pa posluje tudi drugod po svetu (na Daljnem vzhodu in v Afriki). Čeprav EDCH ne deluje v Evropi, pa je sodelovalo v razpisnih postopkih v EGP, zato Komisija meni, da se EDCH morda zanima za vstop na trg EGP za storitve kliringa GSM podatkov.

| 20. | Podjetje VeriSign je javno podjetje s sedežem v ZDA, ki ponuja različne spletne in telekomunikacijske storitve. Za zdaj v Evropi še ne ponuja storitev kliringa podatkov, vendar pa podobne storitve svojim naročnikom ponuja iz svojih pisarn v Evropi. Na podlagi raziskave trga se je Komisiji zdelo verjetno, da bi podjetje VeriSign zanimal vstop na trg v EGP, zlasti če bi storitve pri njem naročil mobilni operater. Podjetje VeriSign ima v obeh Amerikah skoraj (...) naročnikov storitev kliringa podatkov. |
| --- | --- |

20.

Podjetje VeriSign je javno podjetje s sedežem v ZDA, ki ponuja različne spletne in telekomunikacijske storitve. Za zdaj v Evropi še ne ponuja storitev kliringa podatkov, vendar pa podobne storitve svojim naročnikom ponuja iz svojih pisarn v Evropi. Na podlagi raziskave trga se je Komisiji zdelo verjetno, da bi podjetje VeriSign zanimal vstop na trg v EGP, zlasti če bi storitve pri njem naročil mobilni operater. Podjetje VeriSign ima v obeh Amerikah skoraj (...) naročnikov storitev kliringa podatkov.

| 21. | Naslednji konkurenčni ponudnik, ki ponuja storitve kliringa podatkov, je podjetje ARCH, podružnica podjetja China Mobile, ki ima pisarne v Hongkongu in Shenzhenu v Ljudski republiki Kitajski. Podjetje ARCH storitve ponuja največjemu svetovnemu mobilnemu operaterju, podjetju China Mobile, in tudi drugim mobilnim operaterjem. Podjetje nima pisarne v Evropi in čeprav se je nekaterim naročnikom, ki so sodelovali pri raziskavi trga, zdelo, da je podjetje ARCH možni ponudnik, se Komisiji ni zdelo verjetno, da bi podjetje ARCH neposredno vstopilo na trg za kliring podatkov v EGP. |
| --- | --- |

21.

Naslednji konkurenčni ponudnik, ki ponuja storitve kliringa podatkov, je podjetje ARCH, podružnica podjetja China Mobile, ki ima pisarne v Hongkongu in Shenzhenu v Ljudski republiki Kitajski. Podjetje ARCH storitve ponuja največjemu svetovnemu mobilnemu operaterju, podjetju China Mobile, in tudi drugim mobilnim operaterjem. Podjetje nima pisarne v Evropi in čeprav se je nekaterim naročnikom, ki so sodelovali pri raziskavi trga, zdelo, da je podjetje ARCH možni ponudnik, se Komisiji ni zdelo verjetno, da bi podjetje ARCH neposredno vstopilo na trg za kliring podatkov v EGP.

| 22. | Na svetovnem trgu bi imelo podjetje Mach predvideni (50–60)-odstotni tržni delež in v EGP (55–65)-odstotni tržni delež. Predvidena ustrezna tržna deleža podjetja Syniverse sta (15–25)-odstotni in (10–20)-odstotni, podjetja BSG (10–20)-odstotni in (30–40)-odstotni, predvideni (svetovni) tržni delež podjetja EDCH je (0–10) % in podjetja VeriSign (0–10) %. |
| --- | --- |

22.

Na svetovnem trgu bi imelo podjetje Mach predvideni (50–60)-odstotni tržni delež in v EGP (55–65)-odstotni tržni delež. Predvidena ustrezna tržna deleža podjetja Syniverse sta (15–25)-odstotni in (10–20)-odstotni, podjetja BSG (10–20)-odstotni in (30–40)-odstotni, predvideni (svetovni) tržni delež podjetja EDCH je (0–10) % in podjetja VeriSign (0–10) %.

| 23. | Tudi po združitvi bi podjetje Mach očitno ostalo vodilni ponudnik na svetu s (50–60)-odstotnim tržnim deležem, kombinacija podjetij Syniverse in BSG (ki sta trenutno na drugem oziroma tretjem mestu) pa bi med ponudniki na trgu zasedla drugo mesto s (30–40)-odstotnim tržnim deležem. Na trgu storitev kliringa podatkov v EGP bi bilo podjetje Mach s (55–65)-odstotnim tržnim deležem še vedno vodilni ponudnik. Kombinacija podjetij BSG in Syniverse (ki sta na trgu trenutno na drugem oziroma tretjem mestu) pa bi se mu približala s skupnim tržnim deležem (35–45) %. Koncentracija podjetij bi število konkurenčnih ponudnikov na trgu EGP torej zmanjšala s tri na dva. |
| --- | --- |

23.

Tudi po združitvi bi podjetje Mach očitno ostalo vodilni ponudnik na svetu s (50–60)-odstotnim tržnim deležem, kombinacija podjetij Syniverse in BSG (ki sta trenutno na drugem oziroma tretjem mestu) pa bi med ponudniki na trgu zasedla drugo mesto s (30–40)-odstotnim tržnim deležem. Na trgu storitev kliringa podatkov v EGP bi bilo podjetje Mach s (55–65)-odstotnim tržnim deležem še vedno vodilni ponudnik. Kombinacija podjetij BSG in Syniverse (ki sta na trgu trenutno na drugem oziroma tretjem mestu) pa bi se mu približala s skupnim tržnim deležem (35–45) %. Koncentracija podjetij bi število konkurenčnih ponudnikov na trgu EGP torej zmanjšala s tri na dva.

| 24. | Kot pravita priglasiteljici, imajo mobilni operaterji dejansko možnost „samooskrbovanja“, saj imajo zmožnosti ter interno znanje in izkušnje, da bi kliring podatkov opravljali interno in ne pri zunanjih izvajalcih. Vendar pa raziskava trga tega ni potrdila. Prvič, raziskava je pokazala, da v zadnjem času ni bilo primerov, pri katerih bi se mobilni operaterji z zunanjega izvajanja kliringa podatkov preusmerili na interno izvajanje. Drugič, mobilni operaterji, ki so sodelovali v raziskavi trga, ki jo je opravila Komisija, so tudi navedli, da samooskrbovanje zanje ni izvedljiva možnost. |
| --- | --- |

24.

Kot pravita priglasiteljici, imajo mobilni operaterji dejansko možnost „samooskrbovanja“, saj imajo zmožnosti ter interno znanje in izkušnje, da bi kliring podatkov opravljali interno in ne pri zunanjih izvajalcih. Vendar pa raziskava trga tega ni potrdila. Prvič, raziskava je pokazala, da v zadnjem času ni bilo primerov, pri katerih bi se mobilni operaterji z zunanjega izvajanja kliringa podatkov preusmerili na interno izvajanje. Drugič, mobilni operaterji, ki so sodelovali v raziskavi trga, ki jo je opravila Komisija, so tudi navedli, da samooskrbovanje zanje ni izvedljiva možnost.

| 25. | Ponudnike storitev kliringa podatkov mobilni operaterji navadno izberejo z javnim razpisom ali s postopkom dodelitve naročil. Pogajanja pogosto potekajo po elektronski pošti. Raziskava trga je pokazala, da je postopek dodelitve naročil konkurenčen in je zanj značilno tudi, da ni cenovno pregleden. Cene so ponavadi odvisne od števila obdelanih gostovanj, mogoči pa so tudi večji dodatni prihodki zaradi zagotavljanja drugih storitev. Vendar pa je bil, kot pravita stranki, neto učinek združitve mobilnih operaterjev zgodovinsko padanje spirale cen storitev kliringa podatkov in posledična komodifikacija storitev kliringa podatkov. To gibanje je bilo potrjeno z raziskavo trga, ki je pokazala tudi, da stroški kakršnih koli dodatnih zmogljivosti, potrebnih za nove stranke, niso veliki. Na dodatno količino transakcij novega mobilnega operaterja kot naročnika ne vpliva toliko skupno število njegovih naročnikov, ampak bolj število naročnikov, ki gostujejo v njegovem omrežju. |
| --- | --- |

25.

Ponudnike storitev kliringa podatkov mobilni operaterji navadno izberejo z javnim razpisom ali s postopkom dodelitve naročil. Pogajanja pogosto potekajo po elektronski pošti. Raziskava trga je pokazala, da je postopek dodelitve naročil konkurenčen in je zanj značilno tudi, da ni cenovno pregleden. Cene so ponavadi odvisne od števila obdelanih gostovanj, mogoči pa so tudi večji dodatni prihodki zaradi zagotavljanja drugih storitev. Vendar pa je bil, kot pravita stranki, neto učinek združitve mobilnih operaterjev zgodovinsko padanje spirale cen storitev kliringa podatkov in posledična komodifikacija storitev kliringa podatkov. To gibanje je bilo potrjeno z raziskavo trga, ki je pokazala tudi, da stroški kakršnih koli dodatnih zmogljivosti, potrebnih za nove stranke, niso veliki. Na dodatno količino transakcij novega mobilnega operaterja kot naročnika ne vpliva toliko skupno število njegovih naročnikov, ampak bolj število naročnikov, ki gostujejo v njegovem omrežju.

| 26. | Raziskava trga je pokazala, da so zadevni trgi tehnološki trgi, ki se hitro razvijajo. Zato je zanje značilen stalen tehnični razvoj. V naslednjih nekaj letih se trg za storitve kliringa podatkov glede storitev, ki jih bodo ponujali, in celo glede vključenih akterjev lahko spremeni. Stalen tehnološki razvoj, ki ga spodbuja GSMA, gre v smer tehnologije „izmenjave podatkov o gostovanju blizu dejanskega časa“ (Near Real-Time Roaming Data Exchange, v nadaljnjem besedilu „NRTRDE“), ki je bila izdelana za odkrivanje goljufij, a je morda primerna tudi za kliring podatkov, in „koncepta centrov“ (del katerega se imenuje „projekt odprte povezljivosti“ – Open Connectivity project), na podlagi katerega bodo lahko položaje za kliring med mobilnimi operaterji usklajevali „centri“ za kliring, namesto da bi imeli ponudniki pogodbe z vsakim od več kot 700 mobilnih operaterjev. |
| --- | --- |

26.

Raziskava trga je pokazala, da so zadevni trgi tehnološki trgi, ki se hitro razvijajo. Zato je zanje značilen stalen tehnični razvoj. V naslednjih nekaj letih se trg za storitve kliringa podatkov glede storitev, ki jih bodo ponujali, in celo glede vključenih akterjev lahko spremeni. Stalen tehnološki razvoj, ki ga spodbuja GSMA, gre v smer tehnologije „izmenjave podatkov o gostovanju blizu dejanskega časa“ (Near Real-Time Roaming Data Exchange, v nadaljnjem besedilu „NRTRDE“), ki je bila izdelana za odkrivanje goljufij, a je morda primerna tudi za kliring podatkov, in „koncepta centrov“ (del katerega se imenuje „projekt odprte povezljivosti“ – Open Connectivity project), na podlagi katerega bodo lahko položaje za kliring med mobilnimi operaterji usklajevali „centri“ za kliring, namesto da bi imeli ponudniki pogodbe z vsakim od več kot 700 mobilnih operaterjev.

I.3.2   Enostranski učinki

| 27. | Analiza možnih enostranskih učinkov je bila opravljena za trg v EGP, ki velja za trg z najmanjšim možnim geografskim obsegom. Analiza podatkov iz ponudb in podatkov o prestopu je pokazala, da podjetji Syniverse in BSG drug drugega konkurenčno posebno ne omejujeta ter da podjetje MACH v večji meri konkurenčno omejuje obe podjetji, Syniverse in BSG. Poleg tega trg za storitve kliringa podatkov zaradi svojih značilnosti ponudnike močno spodbuja, da se silovito bojujejo za vsako pogodbo, ki jo je mogoče obnoviti. Podatki strank o udeležbi na javnih razpisih in tudi ustrezni podatki naročnikov kažejo, da je podjetje MACH zelo konkurenčno obema podjetjema, Syniverse in BSG. V skoraj polovici primerov sta se na razpis prijavila samo dva ponudnika, vendar pa na nobenem razpisu kot ponudnika nista sodelovali samo podjetji BSG in Syniverse. To pomeni, da so mobilni operaterji menili, da je postopek javnega razpisa dovolj konkurenčen, če v njem sodelujeta dva ponudnika, in sicer podjetji MACH in BSG ali podjetji MACH in Syniverse. Analiza podatkov o razvrstitvi je pokazala, da sta bili podjetji Syniverse in BSG na istem javnem razpisu zelo redko izbrani za najboljšega in drugega najboljšega ponudnika. |
| --- | --- |

27.

Analiza možnih enostranskih učinkov je bila opravljena za trg v EGP, ki velja za trg z najmanjšim možnim geografskim obsegom. Analiza podatkov iz ponudb in podatkov o prestopu je pokazala, da podjetji Syniverse in BSG drug drugega konkurenčno posebno ne omejujeta ter da podjetje MACH v večji meri konkurenčno omejuje obe podjetji, Syniverse in BSG. Poleg tega trg za storitve kliringa podatkov zaradi svojih značilnosti ponudnike močno spodbuja, da se silovito bojujejo za vsako pogodbo, ki jo je mogoče obnoviti. Podatki strank o udeležbi na javnih razpisih in tudi ustrezni podatki naročnikov kažejo, da je podjetje MACH zelo konkurenčno obema podjetjema, Syniverse in BSG. V skoraj polovici primerov sta se na razpis prijavila samo dva ponudnika, vendar pa na nobenem razpisu kot ponudnika nista sodelovali samo podjetji BSG in Syniverse. To pomeni, da so mobilni operaterji menili, da je postopek javnega razpisa dovolj konkurenčen, če v njem sodelujeta dva ponudnika, in sicer podjetji MACH in BSG ali podjetji MACH in Syniverse. Analiza podatkov o razvrstitvi je pokazala, da sta bili podjetji Syniverse in BSG na istem javnem razpisu zelo redko izbrani za najboljšega in drugega najboljšega ponudnika.

| 28. | Rezultati analize kažejo, da na cene, ki jih je ponudilo podjetje BSG, ni vplival podatek o tem, ali se je podjetje Syniverse udeležilo javnega razpisa, kar tudi kaže, da podjetje Syniverse ne izvaja velikega konkurenčnega pritiska na cene podjetja BSG. |
| --- | --- |

28.

Rezultati analize kažejo, da na cene, ki jih je ponudilo podjetje BSG, ni vplival podatek o tem, ali se je podjetje Syniverse udeležilo javnega razpisa, kar tudi kaže, da podjetje Syniverse ne izvaja velikega konkurenčnega pritiska na cene podjetja BSG.

| 29. | Ne glede na različne stroške in prizadevanja, potrebna za zamenjavo ponudnikov, je raziskava trga potrdila, da je menjava mogoča in da obstaja veliko primerov, v katerih mobilni operaterji zamenjajo svojega izvajalca za kliring podatkov. Stroški menjave se lahko izravnajo s prihranki, ki so posledica menjave izvajalcev. Komisija je za obdobje med letoma 2004 in 2007 v Evropi našla več primerov menjave ponudnikov. Raziskava trga je tudi pokazala, da je prehod s podjetja BSG na podjetje Syniverse (ali obratno) zelo redek. |
| --- | --- |

29.

Ne glede na različne stroške in prizadevanja, potrebna za zamenjavo ponudnikov, je raziskava trga potrdila, da je menjava mogoča in da obstaja veliko primerov, v katerih mobilni operaterji zamenjajo svojega izvajalca za kliring podatkov. Stroški menjave se lahko izravnajo s prihranki, ki so posledica menjave izvajalcev. Komisija je za obdobje med letoma 2004 in 2007 v Evropi našla več primerov menjave ponudnikov. Raziskava trga je tudi pokazala, da je prehod s podjetja BSG na podjetje Syniverse (ali obratno) zelo redek.

| 30. | Značilnosti trga za storitve kliringa podatkov ponudnike spodbujajo k močnemu boju, zaradi česar enostranski dvig cen združenega subjekta ni verjeten. Prvič zato, ker ni omejitev glede zmogljivosti. Drugič, področje storitev kliringa podatkov tistim ponudnikom, ki za te storitve uporabljajo svojo opremo, omogoča nizke dodatne stroške. To ponudnike močno spodbuja k temu, da se silovito bojujejo za vsako pogodbo. Poleg tega imajo podjetja za kliring podatkov lahko velike dodatne prihodke iz drugih storitev. |
| --- | --- |

30.

Značilnosti trga za storitve kliringa podatkov ponudnike spodbujajo k močnemu boju, zaradi česar enostranski dvig cen združenega subjekta ni verjeten. Prvič zato, ker ni omejitev glede zmogljivosti. Drugič, področje storitev kliringa podatkov tistim ponudnikom, ki za te storitve uporabljajo svojo opremo, omogoča nizke dodatne stroške. To ponudnike močno spodbuja k temu, da se silovito bojujejo za vsako pogodbo. Poleg tega imajo podjetja za kliring podatkov lahko velike dodatne prihodke iz drugih storitev.

| 31. | Kot je navedeno zgoraj, so obstoječa podjetja za kliring podatkov, ki delujejo po vsem svetu, pokazala, da so zmožna in motivirana vstopiti na evropski trg za storitve kliringa podatkov. V zvezi s tem je raziskava trga pokazala, da več mobilnih operaterjev podjetja ARCH, EDCH, VeriSign in Comfone jasno šteje za možne ponudnike. |
| --- | --- |

31.

Kot je navedeno zgoraj, so obstoječa podjetja za kliring podatkov, ki delujejo po vsem svetu, pokazala, da so zmožna in motivirana vstopiti na evropski trg za storitve kliringa podatkov. V zvezi s tem je raziskava trga pokazala, da več mobilnih operaterjev podjetja ARCH, EDCH, VeriSign in Comfone jasno šteje za možne ponudnike.

| 32. | Zaradi nedavne združitve mobilnih operaterjev in kompleksnejšega postopka dodelitve naročil imajo mobilni operaterji izravnalno moč. Zlasti imajo mobilni operaterji zaradi svoje relativne finančne velikosti in obsega svojega poslovanja morda močen pogajalski položaj. Zato je na podlagi zgornje analize mogoče sklepati, da predlagana transakcija ne bi povzročila pomislekov glede enostranskih učinkov. |
| --- | --- |

32.

Zaradi nedavne združitve mobilnih operaterjev in kompleksnejšega postopka dodelitve naročil imajo mobilni operaterji izravnalno moč. Zlasti imajo mobilni operaterji zaradi svoje relativne finančne velikosti in obsega svojega poslovanja morda močen pogajalski položaj. Zato je na podlagi zgornje analize mogoče sklepati, da predlagana transakcija ne bi povzročila pomislekov glede enostranskih učinkov.

I.3.3   Usklajeni učinki

| 33. | Posledica združitve bi bil predvideni (80–90)-odstotni tržni delež obeh največjih konkurenčnih ponudnikov na svetovnem trgu in predvideni (90–100)-odstotni tržni delež na trgu za kliring podatkov v EGP. Glede na tržna deleža podjetja Mach in združenega subjekta po združitvi je bilo pomembno presoditi, ali bi predlagana transakcija podjetju MACH in združenima strankama lahko olajšala ali omogočila uskladitev cen. |
| --- | --- |

33.

Posledica združitve bi bil predvideni (80–90)-odstotni tržni delež obeh največjih konkurenčnih ponudnikov na svetovnem trgu in predvideni (90–100)-odstotni tržni delež na trgu za kliring podatkov v EGP. Glede na tržna deleža podjetja Mach in združenega subjekta po združitvi je bilo pomembno presoditi, ali bi predlagana transakcija podjetju MACH in združenima strankama lahko olajšala ali omogočila uskladitev cen.

| 34. | Ob upoštevanju značilnosti trga za storitve kliringa podatkov se ne zdi verjetno, da bi predlagana združitev povzročila usklajene učinke. Skupen dogovor o cenah se ne zdi mogoč, zaradi dinamičnega značaja trga in nestabilnosti velikosti naročnikov pa bi si bilo težko razdeliti naročnike in bi bilo treba razdelitev naročnikov ocenjevati vedno znova. |
| --- | --- |

34.

Ob upoštevanju značilnosti trga za storitve kliringa podatkov se ne zdi verjetno, da bi predlagana združitev povzročila usklajene učinke. Skupen dogovor o cenah se ne zdi mogoč, zaradi dinamičnega značaja trga in nestabilnosti velikosti naročnikov pa bi si bilo težko razdeliti naročnike in bi bilo treba razdelitev naročnikov ocenjevati vedno znova.

| 35. | Čeprav se po javnem razpisu brez težav odkrijejo odstopanja, jih ponudniki ne bi mogli odkriti med javnim razpisom. Maščevali bi se lahko samo z zelo silovitim bojem za naslednje pogodbe. Ker so javni razpisi za sklenitev novih pogodb razmeroma redki, čeprav glede obdobja veljavnosti pogodb in količine storitev obstajajo velike razlike med posameznimi mobilnimi operaterji, taka strategija ni verodostojni odvračilni mehanizem. Poleg tega učinkovita koluzija ni verjetna, saj bi druga podjetja najverjetneje ogrozila rezultat pričakovane uskladitve.Zato je mogoče sklepati, da predlagana transakcija ne povzroča pomislekov glede usklajenih učinkov. |
| --- | --- |

35.

Čeprav se po javnem razpisu brez težav odkrijejo odstopanja, jih ponudniki ne bi mogli odkriti med javnim razpisom. Maščevali bi se lahko samo z zelo silovitim bojem za naslednje pogodbe. Ker so javni razpisi za sklenitev novih pogodb razmeroma redki, čeprav glede obdobja veljavnosti pogodb in količine storitev obstajajo velike razlike med posameznimi mobilnimi operaterji, taka strategija ni verodostojni odvračilni mehanizem. Poleg tega učinkovita koluzija ni verjetna, saj bi druga podjetja najverjetneje ogrozila rezultat pričakovane uskladitve.Zato je mogoče sklepati, da predlagana transakcija ne povzroča pomislekov glede usklajenih učinkov.

I.4   Sklepna ugotovitev

| 36. | Komisija v osnutku odločbe ugotavlja, da predlagana koncentracija ne bo povzročila pomislekov glede konkurence, ki bi bistveno ovirali učinkovito konkurenco na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu. Zato namerava Komisija v skladu s členom 8(1) uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP. |
| --- | --- |

36.

Komisija v osnutku odločbe ugotavlja, da predlagana koncentracija ne bo povzročila pomislekov glede konkurence, ki bi bistveno ovirali učinkovito konkurenco na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu. Zato namerava Komisija v skladu s členom 8(1) uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  GSM („globalni sistem za mobilne komunikacije“) je glavni svetovni standard za mobilne komunikacije in ga je opredelilo Združenje GSM (GSM Association, v nadaljnjem besedilu „GSMA“).

(3)  Gostovanje malim naročnikom mobilnih operaterjev omogoča, da svoje prenosne naprave uporabljajo tudi v brezžičnih omrežjih, ki jih ne upravljajo njihovi operaterji. Prenosna naprava je lahko mobilni telefon, dlančnik ali prenosni računalnik.

(4)  30 od 34 naročnikov je storitve kliringa podatkov in storitve finančnega kliringa opredelilo kot dva ločena proizvodna trga.

(5)  Samo eden od 38 mobilnih operaterjev je odgovoril, da kliring podatkov opravlja interno. Pet drugih je odgovorilo, da kliring podatkov v 70–95 % naročajo pri zunanjih izvajalcih. Za 32 mobilnih operaterjev kliring podatkov v celoti opravljajo zunanji izvajalci.

(6)  Samo 10 % mobilnih operaterjev, ki so odgovorili na to vprašanje, je navedlo, da želijo, da obe storitvi za njih opravlja isti ponudnik. Drugih 90 % je zelo jasno odgovorilo, da to ni nujno.

(7)  30 vprašanih je odgovorilo, da je geografski trg globalen, pet drugih pa, da trg obsega EGP.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/30

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 101/10)

Številka XA: XA 333/07

Država članica: Danska

Regija: —

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Pravna podlaga: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 1 406 000 DKK

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 30. septembra 2008

Cilj pomoči: Namen ukrepa „dokumentacija proizvodnje pitovnih piščancev in jajc za prehrano – spremljanje produktivnosti“ je posameznemu proizvajalcu zagotoviti ustrezne podatke, potrebne za spremljanje razvoja lastne proizvodnje glede na splošni gospodarski položaj. Ukrep naj bi hkrati zagotovil, da ima panoga dovolj podatkov o trenutni produktivnosti in gospodarskem položaju ostalih gospodarskih panog, vključenih v proizvodnjo.

Končni prejemniki pomoči so kmetje, ki se ukvarjajo s proizvodnjo jajc za prehrano in pitovnimi piščanci. Pomoč je namenjena izključno malim in srednje velikim podjetjem.

Pomoč se dodeli v skladu s členom 15(2)(c) za svetovalne storitve

Zadevni gospodarski sektorji: Perutninarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Spletna stran: www.fa-fonden.dk

Drugi podatki: —

Številka XA: XA 395/07

Država članica: Ciper

Regija: Pomoč dodeljuje osrednja vlada

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Pravna podlaga:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni proračun znaša 42 105 EUR (24 000 CYP)

Največja intenzivnost pomoči:

| (a) | 3 000 CYP za kritje dela upravnih stroškov, nastalih pri vzpostavljanju in vzdrževanju rodovniške knjige za zadevne živali; |
| --- | --- |

(a)

3 000 CYP za kritje dela upravnih stroškov, nastalih pri vzpostavljanju in vzdrževanju rodovniške knjige za zadevne živali;

| (b) | 21 000 CYP za kritje do 70 % izdatkov za določanje genske kakovosti ali gospodarske donosnosti živine, ki so jih imele tretje osebe oziroma so nastali v imenu slednjih |
| --- | --- |

(b)

21 000 CYP za kritje do 70 % izdatkov za določanje genske kakovosti ali gospodarske donosnosti živine, ki so jih imele tretje osebe oziroma so nastali v imenu slednjih

Datum začetka izvajanja: December 2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Namen pomoči je zagotoviti finančno podporo za združenje ciprskih rejcev holstein-frizijske pasme, da se mu omogoči izpolnjevanje njegovih obveznosti. Dejavnosti, upravičene do državne pomoči, so:

Načrt temelji na členu 16(a) in (b) (z naslovom „Pomoč v živinorejskem sektorju“) Uredbe (ES) št. 1857/2006

Zadevni gospodarski sektorji: Govedoreja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Internetni naslov: www.moa.gov.cy/da

Druge informacije: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Številka XA: XA 396/07

Država članica: Ciper

Regija: Pomoč dodeljuje osrednja vlada

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Pravna podlaga: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni proračun 100 000 CYP

Največja intenzivnost pomoči: Pomoč lahko znaša največ 50 % tržne vrednosti fitofarmacevtskih snovi in drugih sredstev za zaščito rastlin za združenja za zaščito oliv in največ 30 % za druga združenja za zaščito rastlin. Pomoč 30 % za vsa združenja za zaščito rastlin za izdatke za delovno silo, prevoze in kontrole

Datum začetka izvajanja: December 2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Namen pomoči je finančna podpora za združenja za zaščito rastlin pri njihovem zagotavljanju ustreznih storitev in sredstev za zaščito rastlin za proizvajalce, člane teh združenj.

Pomoč se dodeli na podlagi člena 10 Uredbe o izvzetju, tj. Uredbe (ES) št. 1857/2006, in se nanaša le na mala in srednje velika podjetja, opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ΕS z dne 6. maja 2003, ki so lahko fizične ali pravne osebe, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov (kmetje).

Pomoč se nanaša na naslednje:

Zadevni gospodarski sektorji: Gojenje rastlin

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Internetni naslov: www.moa.gov.cy/da

Drugi podatki: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 101/32

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 101/11)

Številka XA: XA 245/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Polzela

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Pravna podlaga: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo:

| — | do 50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi, |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi,

| — | do 40 % upravičenih stroškov za ostala območja, |
| --- | --- |

—

do 40 % upravičenih stroškov za ostala območja,

| — | do 60 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi dejavniki in do 50 % upravičenih stroškov za ostala območja če naložbo izvajajo mladi kmetje v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

do 60 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi dejavniki in do 50 % upravičenih stroškov za ostala območja če naložbo izvajajo mladi kmetje v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva.

Podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in ureditev pašnikov.

2.   Varstvo tradicionalnih krajin in stavb:

| — | za naložbe v neproizvodne objekte do 100 % dejanskih stroškov, |
| --- | --- |

—

za naložbe v neproizvodne objekte do 100 % dejanskih stroškov,

| — | za naložbe v proizvodna sredstva na kmetijah do 60 % dejanskih stroškov oz. 75 % na OMD, če naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije, |
| --- | --- |

—

za naložbe v proizvodna sredstva na kmetijah do 60 % dejanskih stroškov oz. 75 % na OMD, če naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije,

| — | dodatna pomoč se lahko odobri v višini do 100 % za pokritje dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi porabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah. |
| --- | --- |

—

dodatna pomoč se lahko odobri v višini do 100 % za pokritje dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi porabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah.

3.   Premestitev kmetijskih poslopij v javnem interesu:

| — | do 100 % dejanskih stroškov, če premestitev poslopja zajema le razstavljanje, odstranitev in ponovno postavitev obstoječih stavb, |
| --- | --- |

—

do 100 % dejanskih stroškov, če premestitev poslopja zajema le razstavljanje, odstranitev in ponovno postavitev obstoječih stavb,

| — | če je posledica premestitve poslopja, da kmet dobi modernejše poslopje, mora sam prispevati vsaj 50 % na OMD, na ostalih območjih pa vsaj 60 % povečanja vrednosti poslopja po premestitvi. Če je upravičenec mladi kmet, je njegov prispevek vsaj 55 % ali 45 % na OMD, |
| --- | --- |

—

če je posledica premestitve poslopja, da kmet dobi modernejše poslopje, mora sam prispevati vsaj 50 % na OMD, na ostalih območjih pa vsaj 60 % povečanja vrednosti poslopja po premestitvi. Če je upravičenec mladi kmet, je njegov prispevek vsaj 55 % ali 45 % na OMD,

| — | če je posledica premestitve poslopja povečanje proizvodne zmogljivosti, mora kmet sam prispevati vsaj 60 %, na OMD pa vsaj 50 % stroškov v zvezi s povečanjem zmogljivosti. Če je upravičenec mladi kmet, je njegov prispevek vsaj 55 % ali 45 % na OMD. |
| --- | --- |

—

če je posledica premestitve poslopja povečanje proizvodne zmogljivosti, mora kmet sam prispevati vsaj 60 %, na OMD pa vsaj 50 % stroškov v zvezi s povečanjem zmogljivosti. Če je upravičenec mladi kmet, je njegov prispevek vsaj 55 % ali 45 % na OMD.

4.   Pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanja žiali za primer bolezni. |
| --- | --- |

—

višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanja žiali za primer bolezni.

5.   Pomoč za zaokrožitev zemljišč:

| — | do 100 % dejansko nastalih stroškov pravnih in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

—

do 100 % dejansko nastalih stroškov pravnih in upravnih postopkov.

6.   Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov:

| — | do 100 % dejansko nastalih stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem. |
| --- | --- |

—

do 100 % dejansko nastalih stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

7.   Zagotavljanje tehnične podpore:

| — | pomoč lahko krije do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja, svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, organizacije forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, spletišč. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

pomoč lahko krije do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja, svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, organizacije forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, spletišč. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: September 2007 (oz. na dan začetka veljavnosti pravilnika)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: Poglavje II. predloga Pravilnika o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013, vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

6. člen: Premestitev kmetijskih poslopij v javnem interesu,

12. člen: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za zaokrožitev zemljišč,

14. člen: Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Spletni naslov: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave.

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči)

Ljubo ŽNIDAR

Župan občine Polzela

Številka XA: XA 246/07

Država članica: Nizozemska

Regija: Provincie Gelderland

Naziv sheme pomoči: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Pravna podlaga: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Načrtovani letni izdatki po shemi: Obdobje 2007–2013, največ 1 500 000 EUR letno

Največja intenzivnost pomoči: Odstotek/višina pomoči na posamezni razdelek provincialnega večletnega programa 2007–2013 (PMJP) za mala in srednje velika kmetijska podjetja, če se ta priglasitev nanaša na njih:

PMJP, člen 2.2.2.1: Naložbe malih in srednje velikih kmetijskih podjetij v inovacije in okolje:

Upravičeni so samo nujni dodatni stroški v zvezi z varstvom okolja. Upravičeni stroški zadevajo izgradnjo, pridobitev, obnovo ali opremo nepremičnin, nakup novih strojev in opreme, vključno s programsko opremo, ter splošne stroške za arhitekte, inženirje, svetovalce itd.

Do pomoči so upravičena samo mala in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s primarno kmetijsko dejavnostjo in so sposobna gospodarskega preživetja.

PMJP, člen 2.1.1.1: Prostovoljna izmenjava parcel:

Pomoč znaša do 100 % dejanskih pravnih stroškov in stroškov vpisa v zemljiško knjigo za območja/parcele, vključene v izmenjavo. Te stroške imajo izvajalske organizacije in organi, zato prejmejo pomoč. Posredno je ta pomoč tudi v korist kmetom, saj so v vsako izmenjavo vključena zemljišča malih in srednje velikih podjetij, ki se ukvarjajo s primarno kmetijsko dejavnostjo.

PMJP, člen 2.2.2.2: Svetovanje malim in srednje velikim kmetijskim podjetjem

Do pomoči so upravičena samo mala in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s primarno kmetijsko dejavnostjo. Pomoč se izplača v naravi v obliki plačila za svetovalno službo. Proizvajalec ne prejme neposrednega plačila. Podjetja se izberejo na podlagi objektivnih meril. Pomoč ni mogoča za svetovalne storitve, ki so periodične ali stalne in spadajo med običajne stroške iz poslovanja podjetja

Datum začetka izvajanja: Shema se prične izvajati po objavi informacij v Uradnem listu Evropske unije

Trajanje sheme ali individualne pomoči:

Cilj pomoči: Splošni cilj razdelka za kmetijstvo PMJP je zagotavljanje vitalnega kmetijstva, to pa vključuje:

v prihodnost usmerjeno konkurenčno kmetijstvo kot gospodarsko gonilo v ruralnih območjih,

trajnostno kmetijstvo s trajnostno uporabo tal, vode, zraka in drugih naravnih virov, ki je sposobno gospodarskega preživetja

Pomoč je mogoče podrobneje opisati po členih:

Člen 2.1.1.1: Prostovoljna izmenjava parcel

Namen arondacije je izboljšanje ureditve ruralnega območja v skladu z njegovimi funkcijami, kot so določene v prostorski ureditvi. To se doseže z izmenjavo zemljišč, kar omogoča ta člen.

Člen 2.2.2.1: Naložbe v kmetijska podjetja

Namen tega člena je spodbujanje naložb v izboljšanje in posodabljanje podjetij, da se poveča učinkovitost proizvodnje, začnejo proizvajati novi ali boljši proizvodi ter/ali izboljšata kakovost in trajnost proizvodnih procesov in proizvodov. To bo povečalo konkurenčnost, trajnost in vitalnost kmetijstva; tako kmetijstvo bo podjetju zagotavljalo primeren zaslužek, ustvarjalo ustrezne delovne pogoje in izpolnjevalo družbene okvirne pogoje (v zvezi z okoljem, dobrim počutjem in zdravjem živali, higienskimi zahtevami ter raznovrstnostjo kmetijstva oziroma biotsko raznovrstnostjo).

Člen 2.2.2.2: Svetovanje podjetjem

Namen tega člena je, da se kmetijskim podjetjem omogoči v prihodnost usmerjeno svetovanje v zvezi s trajnostnim razvojem

Zadevni gospodarski sektorji: Shema se uporablja za mala in srednje velika kmetijska podjetja (živinorejska in poljedelska). Upravičena so samo podjetja, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Spletni naslov: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Drugi podatki: Pomoč malim in srednje velikim podjetjem se dodeli na podlagi naslednjih členov iz dela 3 PMJP:

Člen 2.1.1.1 Prostovoljna izmenjava parcel

Člen 2.2.2.1 Naložbe v kmetijska podjetja (posodobitev podjetij)

Člen 2.2.2.2 Svetovanje podjetjem

Do pomoči so upravičena mala in srednje velika kmetijska podjetja, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 4, 13 ali 15(2)(c) Uredbe (ES) št. 1857/2006

Če so v skladu z navedenimi členi do pomoči upravičena tudi druga podjetja in/ali subjekti, se v skladu z veljavno zakonodajo Komisijo o tem obvesti ločeno (npr. v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1998/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis, okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi članov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje)

Številka XA: XA 247/07

Država članica: Republika Slovenije

Regija: Območje občine Preddvor

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Pravna podlaga: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo:

| — | do 50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi in do 40 % upravičenih stroškov za naložbe na drugih območjih. |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi in do 40 % upravičenih stroškov za naložbe na drugih območjih.

Podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in ureditev pašnikov.

2.   Za ohranjanje tradicionalnih stavb:

| — | do 100 % upravičenih stroškov za neproizvodne objekte, |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov za neproizvodne objekte,

| — | do 60 % in do 75 % na območjih z omejenimi dejavniki upravičenih stroškov za naložbe v proizvodne objekte, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti na kmetijah v drugih območjih. |
| --- | --- |

—

do 60 % in do 75 % na območjih z omejenimi dejavniki upravičenih stroškov za naložbe v proizvodne objekte, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti na kmetijah v drugih območjih.

3.   Pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanja živali za primer bolezni. |
| --- | --- |

—

višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanja živali za primer bolezni.

4.   Za zaokrožitev zemljišč:

| — | do 50 % dejanskih stroškov pravnih in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

—

do 50 % dejanskih stroškov pravnih in upravnih postopkov.

5.   Za zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju:

| — | do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizaciji forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, stroškov nadomeščanja. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

do 100 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizaciji forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, stroškov nadomeščanja. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: September 2007 (oz. na dan začetka veljavnosti pravilnika)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: Poglavje II. predloga Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini Preddvor, vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

12. člen Uredba Komisije: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za zaokrožitev zemljišč,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Spletni naslov: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave.

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči)

Miran ZADNIKAR

Župan občine Preddvor

Številka XA: XA 290/07

Država članica: Združeno kraljestvo

Regija: Wales

Naziv sheme pomoči ali naziv podjetja, ki prejme posamično pomoč: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Pravna podlaga: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek posamične pomoči, dodeljene podjetju: Leto: Od oktobra 2007 do januarja 2008

Izdatki: Nižji od 10 000 000 GBP

Največja intenzivnost pomoči: Pomoč bo omejena na izgube zaradi bolezni, katere izbruh so javni organi uradno priznali, in ne bo presegala 100 % stroškov, povezanih z izpolnjevanjem zahtev sheme

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Shema bo na voljo deset tednov in se bo zaključila 4. januarja 2008

Cilj pomoči: Shema The Light Lamb Welfare Disposal Scheme je namenjena kmetom v Walesu, ki imajo problem z dobrim počutjem živali zaradi omejitev izvoza, do katerih je prišlo zaradi izbruha slinavke in parkljevke v Združenem kraljestvu. Proizvajalci so odgovorni za prevoz upravičenih živali (in sicer lahkih jagenjčkov do vključno 25 kg žive teže) do zbirnih centrov. Upravljavci bodo plačali 15 GBP na glavo upravičene živali. Živali ne bodo vstopile v prehransko verigo ljudi. Po zakolu bodo trupla odpeljana za kasnejšo odstranitev. Na podlagi razpisa v imenu valižanske vlade bodo za opravljanje teh storitev izbrane najugodnejše ponudbe. To je v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006, po katerem mora biti pomoč omejena na izgube zaradi bolezni, katerih izbruh so javni organi javno priznali

Upravičeni stroški: Po shemi Light Lamb Welfare Disposal Scheme bodo upravljavci zbirnih centrov plačani 15 GBP na glavo vsake upravičene živali. Poleg tega bodo upravljavci plačani za storitve za zbiranje, zakol, prevoz, odstranitev in sežig; pri določanju stroškov bo upoštevana konkurenčnost ponudb. To je v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006, po katerem bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati 100 %, pomoč pa nadomesti izpad dohodkov zaradi obveznosti karantene

Zadevni gospodarski sektorji: Shema velja za kmetijski sektor lahkih jagenjčkov v Walesu

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Kontaktna oseba: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Spletni naslov: Podatke o shemi lahko najdete na naslednji spletni strani

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Podpisano in datirano v imenu sektorja za okolje, prehrano in podeželje (Department for Environment, Food and Rural Affairs – pristojni organ Združenega kraljestva)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Številka XA: XA 291/07

Država članica: Združeno kraljestvo

Regija: England

Naziv sheme pomoči ali naziv podjetja, ki prejme individualno pomoč: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Pravna podlaga: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Leto: Od 23. oktobra 2007 do 31. marca 2008

Izdatki: 10 000 000 GBP

Največja intenzivnost pomoči: Shema pomoči zagotavlja največ 100-odstotno pomoč. Pomoč bo omejena na izgube, ki so nastale zaradi bolezni, katerih izbruhe so uradno priznali državni organi, in še posebej na tiste izgube, ki so nastale zaradi obveznosti karantene

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Shema predvideva enkratna plačila upravičenim gorskim kmetovalcem. Plačila bodo izračunana in izvršena do 31. marca 2008

Cilj pomoči: Pomoč malim in srednjim kmetijskih podjetjem, ki se ukvarjajo z ekstenzivno ovčjerejo in s pridelavo govejega mesa v višjih legah ter so bili kot skupina posebej zapostavljeni zaradi nacionalnih prevoznih in izvoznih omejitev, ki so nastale kot posledica parkljevke in slinavke. Ti kmetovalci so zelo odvisni od prevoza ovac na jesenske prodaje živine in v izvoz, s čimer ustvarijo pretežen delež letnega dohodka, ki ja je bil v večji meri prizadet.

Ta cilj je v skladu z odstavkom 2(a)(ii) člena 10, Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki predvideva izplačilo dohodka, izgubljenega zaradi obveznosti karantene v primerih bolezni, katerih izbruh so uradno priznali državni organi

Upravičeni stroški: Naše trenutne ocene gospodarskih stroškov, ki so zaradi parkljevke in slinavke nastali v sektorju živinoreje od 3. avgusta, so 103 milijoni GBP in bodo po pričakovanjih še narasli. Skupni proračun za to shemo bo 10 milijonov GBP. Individualna izplačila upravičenim kmetovalcem bodo izračunana sorazmerno z velikostjo njihovega kmetijskega podjetja.

Cilj sheme je v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006, kjer je določeno, da bruto intenzivnost pomoči ne sme presegati 100 % in da bo pomoč veljala kot nadomestilo za izpad dohodkov zaradi obveznosti karantene

Zadevni gospodarski sektorji: Shema se nanaša na MSP v sektorju gorskega kmetovanja v Angliji, ki so v letu 2007 prejela plačilo pod shemo, namenjeno manj privilegiranim območjem (the Hill Farm Allowance 2007)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Spletni naslov: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Podpisano in datirano v imenu Službe za okolje, prehrano in podeželje (Department for Environment, Food and Rural Affairs – pristojni organ Združenega kraljestva)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---