# Den Europæiske Unions C 75/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 75 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang26. marts 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 75

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang26. marts 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 075/01 | Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 17. marts 2008, om handicappedes forhold i Den Europæiske Union | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2008/C 075/02 | Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2010 | 5 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 075/01

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 17. marts 2008, om handicappedes forhold i Den Europæiske Union

1

UDTALELSER

Rådet

2008/C 075/02

Rådets udtalelse af 4. marts 2008 om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2010

5

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 075/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  ) | 9 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 075/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia) (
  1
  )

1

9

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2008/C 075/04 | Rådets afgørelse af 17. marts 2008 om udnævnelse af medlemmer og af efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 10 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 075/05 | Euroens vekselkurs | 12 |
| 2008/C 075/06 | Euroens vekselkurs | 13 |
| 2008/C 075/07 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 423. møde den 9. februar 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper | 14 |
| 2008/C 075/08 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21) | 15 |
| 2008/C 075/09 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 424. møde den 16. februar 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper | 18 |
| 2008/C 075/10 | Resumé af Kommissionens beslutning af 21. februar 2007 om en procedure i henhold til artikel 81 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (Sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper) (meddelt under nummer K(2007) 512 endelig) | 19 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2008/C 075/04

Rådets afgørelse af 17. marts 2008 om udnævnelse af medlemmer og af efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

10

Kommissionen

2008/C 075/05

Euroens vekselkurs

12

2008/C 075/06

Euroens vekselkurs

13

2008/C 075/07

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 423. møde den 9. februar 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper

14

2008/C 075/08

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

15

2008/C 075/09

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 424. møde den 16. februar 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper

18

2008/C 075/10

Resumé af Kommissionens beslutning af 21. februar 2007 om en procedure i henhold til artikel 81 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (Sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper) (meddelt under nummer K(2007) 512 endelig)

(meddelt under nummer K(2007) 512 endelig)

19

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2008/C 075/11 | Meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af visse antidumpingforanstaltninger | 25 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2008/C 075/11

Meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af visse antidumpingforanstaltninger

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 075/12 | Meddelelse | s3 |

2008/C 075/12

Meddelelse

Meddelelse

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/1

---

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 17. marts 2008, om handicappedes forhold i Den Europæiske Union

(2008/C 75/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

der erindrer om følgende:

| 1) | De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (»FN-konventionen«), der blev vedtaget af Generalforsamlingen på 61. samling i december 2006, bekræfter ikke blot, at handicap er et menneskeretsanliggende og et juridisk anliggende, men har også til formål at sikre, at handicappede kan udøve menneskerettigheder på lige fod med andre |
| --- | --- |

1)

De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (»FN-konventionen«), der blev vedtaget af Generalforsamlingen på 61. samling i december 2006, bekræfter ikke blot, at handicap er et menneskeretsanliggende og et juridisk anliggende, men har også til formål at sikre, at handicappede kan udøve menneskerettigheder på lige fod med andre

| 2) | ifølge erklæringen om handicappede, der er knyttet som bilag til Amsterdamtraktaten, skal Fællesskabets institutioner i forbindelse med udarbejdelsen af foranstaltninger i henhold til artikel 95 i traktaten tage hensyn til handicappedes behov |
| --- | --- |

2)

ifølge erklæringen om handicappede, der er knyttet som bilag til Amsterdamtraktaten, skal Fællesskabets institutioner i forbindelse med udarbejdelsen af foranstaltninger i henhold til artikel 95 i traktaten tage hensyn til handicappedes behov

| 3) | Rådet vedtog i december 2003 konklusioner om opfølgningen af det europæiske handicapår og tilsluttede sig, at omfattende social inddragelse og fuld opnåelse af lige muligheder for handicappede indgår i målene for EU's handlingsplan vedrørende handicap for 2004-2010 |
| --- | --- |

3)

Rådet vedtog i december 2003 konklusioner om opfølgningen af det europæiske handicapår og tilsluttede sig, at omfattende social inddragelse og fuld opnåelse af lige muligheder for handicappede indgår i målene for EU's handlingsplan vedrørende handicap for 2004-2010

| 4) | EU's handlingsplan vedrørende handicap for 2004-2010 fremhæver tre operationelle mål: fuld gennemførelse af direktivet om lighed i beskæftigelsen (1), vellykket integration af handicapspørgsmål i de relevante fællesskabspolitikker og fremme af adgang for alle |
| --- | --- |

4)

EU's handlingsplan vedrørende handicap for 2004-2010 fremhæver tre operationelle mål: fuld gennemførelse af direktivet om lighed i beskæftigelsen (1), vellykket integration af handicapspørgsmål i de relevante fællesskabspolitikker og fremme af adgang for alle

| 5) | de grundlæggende principper, der skal sikre en effektiv udøvelse af handicappedes menneskerettigheder og frihedsrettigheder på lige fod med andre i henhold til FN-konventionen, er følgende: værdighed og personlig uafhængighed, ikke-forskelsbehandling, fuld og effektiv deltagelse og integration i samfundet og på beskæftigelsesområdet, respekt for forskelle, lige muligheder, lige adgang, lighed mellem mænd og kvinder og fuld udøvelse af alle menneskerettigheder for børn |
| --- | --- |

5)

de grundlæggende principper, der skal sikre en effektiv udøvelse af handicappedes menneskerettigheder og frihedsrettigheder på lige fod med andre i henhold til FN-konventionen, er følgende: værdighed og personlig uafhængighed, ikke-forskelsbehandling, fuld og effektiv deltagelse og integration i samfundet og på beskæftigelsesområdet, respekt for forskelle, lige muligheder, lige adgang, lighed mellem mænd og kvinder og fuld udøvelse af alle menneskerettigheder for børn

| 6) | på det første uformelle ministermøde om handicapspørgsmål den 11. juni 2007 var der enighed om, at FN-konventionen er et væsentligt skridt i retning af fremme, beskyttelse og fuld udøvelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder for alle handicappede. Ministrene lovede at videreudvikle politikkerne for at sikre fuld gennemførelse af konventionen og opfordrede Europa-Kommissionen til at sørge for, at de nye prioriteter i EU's handlingsplan vedrørende handicap bidrager til en effektiv gennemførelse af FN-konventionen |
| --- | --- |

6)

på det første uformelle ministermøde om handicapspørgsmål den 11. juni 2007 var der enighed om, at FN-konventionen er et væsentligt skridt i retning af fremme, beskyttelse og fuld udøvelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder for alle handicappede. Ministrene lovede at videreudvikle politikkerne for at sikre fuld gennemførelse af konventionen og opfordrede Europa-Kommissionen til at sørge for, at de nye prioriteter i EU's handlingsplan vedrørende handicap bidrager til en effektiv gennemførelse af FN-konventionen

| 7) | i resolutionen om opfølgningen af Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) (2), der blev vedtaget i december 2007, opfordrede Rådet Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af deres respektive beføjelser at fortsætte processen hen imod undertegnelse, indgåelse og ratificering af FN-konventionen |
| --- | --- |

7)

i resolutionen om opfølgningen af Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle (2007) (2), der blev vedtaget i december 2007, opfordrede Rådet Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af deres respektive beføjelser at fortsætte processen hen imod undertegnelse, indgåelse og ratificering af FN-konventionen

hilser med tilfredshed:

| 1) | Kommissionens meddelelse om handicappedes forhold i EU: EU-handlingsplanen for 2008-2009, der i konkrete vendinger beskriver EU's engagement med hensyn til at sikre, at handicappede behandles som borgere og aktive samfundsøkonomiske aktører, der bidrager til opbygningen af et bæredygtigt og sammenhængende Europa, der tilbyder lige muligheder for alle. Foranstaltningerne i denne plan tager sigte på at opfylde handicappedes individuelle og forskelligartede behov |
| --- | --- |

1)

Kommissionens meddelelse om handicappedes forhold i EU: EU-handlingsplanen for 2008-2009, der i konkrete vendinger beskriver EU's engagement med hensyn til at sikre, at handicappede behandles som borgere og aktive samfundsøkonomiske aktører, der bidrager til opbygningen af et bæredygtigt og sammenhængende Europa, der tilbyder lige muligheder for alle. Foranstaltningerne i denne plan tager sigte på at opfylde handicappedes individuelle og forskelligartede behov

| 2) | de resultater, der er opnået med hensyn til gennemførelsen af anden fase af EU's handlingsplan vedrørende handicap (2006-2007), som fremhæver værdighed, grundlæggende frihedsrettigheder, beskyttelse mod forskelsbehandling, rimelighed og social samhørighed. Det er nu almindelig anerkendt, at mainstreaming er nøglen til at fremme handicapspørgsmål, og handlingsplanen vedrørende handicap tilskyndede derfor til aktiviteter og bedre adgang til sociale tjenester samt fremme af adgang til varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

2)

de resultater, der er opnået med hensyn til gennemførelsen af anden fase af EU's handlingsplan vedrørende handicap (2006-2007), som fremhæver værdighed, grundlæggende frihedsrettigheder, beskyttelse mod forskelsbehandling, rimelighed og social samhørighed. Det er nu almindelig anerkendt, at mainstreaming er nøglen til at fremme handicapspørgsmål, og handlingsplanen vedrørende handicap tilskyndede derfor til aktiviteter og bedre adgang til sociale tjenester samt fremme af adgang til varer og tjenesteydelser

| 3) | Kommissionens offentlige høring om nye foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering på andre områder end beskæftigelsesområdet |
| --- | --- |

3)

Kommissionens offentlige høring om nye foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering på andre områder end beskæftigelsesområdet

| 4) | de fremskridt, der er gjort i medlemsstaterne og Det Europæiske Fællesskab efter undertegnelsen af FN-konventionen |
| --- | --- |

4)

de fremskridt, der er gjort i medlemsstaterne og Det Europæiske Fællesskab efter undertegnelsen af FN-konventionen

| 5) | konvergensen mellem EU's handlingsplan vedrørende handicap og FN-konventionen |
| --- | --- |

5)

konvergensen mellem EU's handlingsplan vedrørende handicap og FN-konventionen

anerkender:

| 1) | at handicappede ofte stadig er dårligt stillede og marginaliserede, især på beskæftigelsesområdet. Utilstrækkelig adgang til arbejdsmarkedet kan betyde, at handicappede bliver sårbare i samfundet og udsættes for alvorlige risici for forskelsbehandling, fattigdom og social udstødelse |
| --- | --- |

1)

at handicappede ofte stadig er dårligt stillede og marginaliserede, især på beskæftigelsesområdet. Utilstrækkelig adgang til arbejdsmarkedet kan betyde, at handicappede bliver sårbare i samfundet og udsættes for alvorlige risici for forskelsbehandling, fattigdom og social udstødelse

| 2) | at selv om arbejdsløsheden blandt handicappede stadig er høj i nogle medlemsstater, er beskæftigelsesfrekvensen stigende i andre medlemsstater. Dette beviser, at både den nationale og den europæiske indsats er stadig mere effektiv og bør fortsættes og forbedres |
| --- | --- |

2)

at selv om arbejdsløsheden blandt handicappede stadig er høj i nogle medlemsstater, er beskæftigelsesfrekvensen stigende i andre medlemsstater. Dette beviser, at både den nationale og den europæiske indsats er stadig mere effektiv og bør fortsættes og forbedres

| 3) | at analyser af de nyeste data bekræfter, at handicap og aldring er tæt forbundet. Antallet af ældre, herunder ældre handicappede, er stigende, og der er voksende behov i Fællesskabet for adgang til varer, tjenesteydelser og infrastrukturer. Sektoren for sociale ydelser bliver stadig større, og hvis den aldrende befolknings behov skal dækkes, skal der også skabes nye jobs |
| --- | --- |

3)

at analyser af de nyeste data bekræfter, at handicap og aldring er tæt forbundet. Antallet af ældre, herunder ældre handicappede, er stigende, og der er voksende behov i Fællesskabet for adgang til varer, tjenesteydelser og infrastrukturer. Sektoren for sociale ydelser bliver stadig større, og hvis den aldrende befolknings behov skal dækkes, skal der også skabes nye jobs

| 4) | at den kumulative virkning af køn og handicap betyder, at handicappede kvinder ofte er udsat for mange forskellige former for forskelsbehandling, er mindre uafhængige, har ringere adgang til uddannelse, videreuddannelse, beskæftigelse og sundhedstjenester, og derfor ofte har større risiko for udstødelse, fattigdom og misbrug |
| --- | --- |

4)

at den kumulative virkning af køn og handicap betyder, at handicappede kvinder ofte er udsat for mange forskellige former for forskelsbehandling, er mindre uafhængige, har ringere adgang til uddannelse, videreuddannelse, beskæftigelse og sundhedstjenester, og derfor ofte har større risiko for udstødelse, fattigdom og misbrug

understreger:

| 1) | at EU's handicapstrategi fremhæver betydningen af lige adgang til integrerende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet, som er afgørende for, at handicappede kan deltage fuldt ud i samfundet og forbedre deres livskvalitet |
| --- | --- |

1)

at EU's handicapstrategi fremhæver betydningen af lige adgang til integrerende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet, som er afgørende for, at handicappede kan deltage fuldt ud i samfundet og forbedre deres livskvalitet

| 2) | at adgang til bygninger, transport og informations- og kommunikationsteknologier (ikt) både i byområder og landdistrikter er afgørende for virkeliggørelsen af et samfund, der giver reel adgang til lige rettigheder, tilbyder borgerne reel selvstændighed og midler til at føre et uafhængigt og aktivt økonomisk og socialt liv. En sådan adgang er intet mindre end hjørnestenen i et samfund med plads til alle, som bygger på ikke-forskelsbehandling |
| --- | --- |

2)

at adgang til bygninger, transport og informations- og kommunikationsteknologier (ikt) både i byområder og landdistrikter er afgørende for virkeliggørelsen af et samfund, der giver reel adgang til lige rettigheder, tilbyder borgerne reel selvstændighed og midler til at føre et uafhængigt og aktivt økonomisk og socialt liv. En sådan adgang er intet mindre end hjørnestenen i et samfund med plads til alle, som bygger på ikke-forskelsbehandling

| 3) | at der er behov for handicapstatistikker for at give et billede af handicappedes generelle forhold i Europa. Sådanne statistikker og forskningsdata gør det muligt at udforme kvalificerede handicappolitikker og gennemføre dem på de forskellige forvaltningsniveauer |
| --- | --- |

3)

at der er behov for handicapstatistikker for at give et billede af handicappedes generelle forhold i Europa. Sådanne statistikker og forskningsdata gør det muligt at udforme kvalificerede handicappolitikker og gennemføre dem på de forskellige forvaltningsniveauer

| 4) | at medlemsstaterne bør anerkende, at handicappede og deres organisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan spiller en vigtig rådgivende rolle, når der skal træffes afgørelse om handicapspørgsmål, og at de også kan bidrage til gennemførelsen af sådanne afgørelser |
| --- | --- |

4)

at medlemsstaterne bør anerkende, at handicappede og deres organisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan spiller en vigtig rådgivende rolle, når der skal træffes afgørelse om handicapspørgsmål, og at de også kan bidrage til gennemførelsen af sådanne afgørelser

opfordrer Kommissionen til:

| 1) | at styrke bestræbelserne på at forhindre og bekæmpe forskelsbehandling på grund af handicap, både på arbejdsmarkedet og andre steder, og fremme adgangen til både arbejdsmarkedet og til varer og tjenesteydelser i overensstemmelse med rammestrategien for ikke-forskelsbehandling |
| --- | --- |

1)

at styrke bestræbelserne på at forhindre og bekæmpe forskelsbehandling på grund af handicap, både på arbejdsmarkedet og andre steder, og fremme adgangen til både arbejdsmarkedet og til varer og tjenesteydelser i overensstemmelse med rammestrategien for ikke-forskelsbehandling

| 2) | snarest muligt at forelægge et forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af FN-konventionen og gennemføre konventionen på de områder, der henhører under Fællesskabets kompetence |
| --- | --- |

2)

snarest muligt at forelægge et forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af FN-konventionen og gennemføre konventionen på de områder, der henhører under Fællesskabets kompetence

| 3) | at støtte en effektiv gennemførelse af FN-konventionen på de forskellige forvaltningsniveauer, navnlig når konventionen er indgået af Fællesskabet og ratificeret af medlemsstaterne, bl.a. ved at øge bevidstheden og ved at finansiere aktiviteter under eksisterende fællesskabsprogrammer såsom Progressprogrammet (3) |
| --- | --- |

3)

at støtte en effektiv gennemførelse af FN-konventionen på de forskellige forvaltningsniveauer, navnlig når konventionen er indgået af Fællesskabet og ratificeret af medlemsstaterne, bl.a. ved at øge bevidstheden og ved at finansiere aktiviteter under eksisterende fællesskabsprogrammer såsom Progressprogrammet (3)

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i overensstemmelse med deres respektive beføjelser at sikre:

| 1) | at handicappede i fuldt omfang nyder godt af deres menneskerettigheder, ved at:






  a) | ratificere og indgå og herefter gennemføre FN-konventionen, hvilket indebærer fælles europæiske løsninger som led i en sammenhængende og koordineret tilgang til gennemførelsen af FN-konventionen |
| --- | --- | --- |

1)

at handicappede i fuldt omfang nyder godt af deres menneskerettigheder, ved at:

a)

ratificere og indgå og herefter gennemføre FN-konventionen, hvilket indebærer fælles europæiske løsninger som led i en sammenhængende og koordineret tilgang til gennemførelsen af FN-konventionen

| b) | videreudvikle et omfattende policy mix af alle egnede instrumenter for både at afskaffe forskelsbehandling og inddrage handicappede i samfundet med en tilgang baseret på menneskerettigheder og på at integrere handicapspørgsmål |
| --- | --- |

b)

videreudvikle et omfattende policy mix af alle egnede instrumenter for både at afskaffe forskelsbehandling og inddrage handicappede i samfundet med en tilgang baseret på menneskerettigheder og på at integrere handicapspørgsmål

| c) | tilskynde handicappede til at være aktive på arbejdsmarkedet ved at sikre, at der udarbejdes og gennemføres foranstaltninger mod forskelsbehandling, at der ydes aktiv støtte, og at hindringer fjernes |
| --- | --- |

c)

tilskynde handicappede til at være aktive på arbejdsmarkedet ved at sikre, at der udarbejdes og gennemføres foranstaltninger mod forskelsbehandling, at der ydes aktiv støtte, og at hindringer fjernes

| d) | behandle spørgsmålet om mangesidet forskelsbehandling af handicappede kvinder og gøre det lettere for dem at udvikle deres potentiale i fuldt omfang, forbedre deres vilkår og styrke deres indflydelse og status |
| --- | --- |

d)

behandle spørgsmålet om mangesidet forskelsbehandling af handicappede kvinder og gøre det lettere for dem at udvikle deres potentiale i fuldt omfang, forbedre deres vilkår og styrke deres indflydelse og status

| e) | træffe foranstaltninger til, at handicappede så vidt muligt kan blive uafhængige, blive inddraget i samfundet og få adgang til gode støtte- og plejetilbud |
| --- | --- |

e)

træffe foranstaltninger til, at handicappede så vidt muligt kan blive uafhængige, blive inddraget i samfundet og få adgang til gode støtte- og plejetilbud

| f) | styrke integrationen af handicapspørgsmål, idet der bygges videre på medlemsstaternes indsats for at forpligte de offentlige myndigheder til at fremme lige muligheder for handicappede |
| --- | --- |

f)

styrke integrationen af handicapspørgsmål, idet der bygges videre på medlemsstaternes indsats for at forpligte de offentlige myndigheder til at fremme lige muligheder for handicappede

| g) | yde fortsat støtte til afinstitutionaliseringsprocessen i medlemsstaterne, regionerne og lokalsamfundene, overalt hvor dette er i de handicappedes interesse |
| --- | --- |

g)

yde fortsat støtte til afinstitutionaliseringsprocessen i medlemsstaterne, regionerne og lokalsamfundene, overalt hvor dette er i de handicappedes interesse

| h) | undersøge eventuelle huller i Fællesskabets nuværende retlige rammer til beskyttelse mod forskelsbehandling, navnlig forskelsbehandling på grund af handicap, og overveje passende og målrettet respons |
| --- | --- |

h)

undersøge eventuelle huller i Fællesskabets nuværende retlige rammer til beskyttelse mod forskelsbehandling, navnlig forskelsbehandling på grund af handicap, og overveje passende og målrettet respons

| i) | styrke både medlemsstaternes og Fællesskabets kapacitet til at indsamle og analysere passende information, herunder statistiske data og andre oplysninger til forskningsformål, under overholdelse af retlige garantier og bestemmelser om databeskyttelse |
| --- | --- |

i)

styrke både medlemsstaternes og Fællesskabets kapacitet til at indsamle og analysere passende information, herunder statistiske data og andre oplysninger til forskningsformål, under overholdelse af retlige garantier og bestemmelser om databeskyttelse

| 2) | tilgængelighed for handicappede:






  a) | forbedret tilgængelighed er en forudsætning for uafhængighed, inddragelse og deltagelse, og giver handicappede mulighed for at nyde godt af deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder |
| --- | --- | --- |

2)

tilgængelighed for handicappede:

a)

forbedret tilgængelighed er en forudsætning for uafhængighed, inddragelse og deltagelse, og giver handicappede mulighed for at nyde godt af deres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder

| b) | lettelse af deltagelsen på arbejdsmarkedet ved en kombination af fleksible beskæftigelsesordninger, støttet beskæftigelse, social økonomi, aktiv integrering og positive foranstaltninger, som f.eks. støttetilbud, løntilskud, tilpasning af arbejdspladsen, brug af teknologiske hjælpemidler og personlig bistand vil føre til bedre beskæftigelsesmuligheder for alle handicappede og også til øget produktivitet |
| --- | --- |

b)

lettelse af deltagelsen på arbejdsmarkedet ved en kombination af fleksible beskæftigelsesordninger, støttet beskæftigelse, social økonomi, aktiv integrering og positive foranstaltninger, som f.eks. støttetilbud, løntilskud, tilpasning af arbejdspladsen, brug af teknologiske hjælpemidler og personlig bistand vil føre til bedre beskæftigelsesmuligheder for alle handicappede og også til øget produktivitet

| c) | handicappede bør have passende adgang til uddannelse, og der bør træffes specifikke foranstaltninger, hvor det er relevant, for at give handicappede børn mulighed for at deltage i den almene uddannelse |
| --- | --- |

c)

handicappede bør have passende adgang til uddannelse, og der bør træffes specifikke foranstaltninger, hvor det er relevant, for at give handicappede børn mulighed for at deltage i den almene uddannelse

| d) | strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond (ESF), bør i endnu større omfang anvendes til at støtte handicappedes beskæftigelse, uddannelse og lige muligheder |
| --- | --- |

d)

strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond (ESF), bør i endnu større omfang anvendes til at støtte handicappedes beskæftigelse, uddannelse og lige muligheder

| e) | det igangværende arbejde med fælles europæiske standarder for tilgængelighed og deres anvendelse i forbindelse med offentlige udbud bør fremmes |
| --- | --- |

e)

det igangværende arbejde med fælles europæiske standarder for tilgængelighed og deres anvendelse i forbindelse med offentlige udbud bør fremmes

| f) | kvalitetsydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser, sundheds- og revalideringstjenester bør gøres tilgængelige for handicappede og deres familier gennem udvikling af frivillige kvalitetsrammer på EU-plan |
| --- | --- |

f)

kvalitetsydelser af almen interesse, herunder sociale ydelser, sundheds- og revalideringstjenester bør gøres tilgængelige for handicappede og deres familier gennem udvikling af frivillige kvalitetsrammer på EU-plan

| g) | samtlige borgeres deltagelse i informationssamfundet bør fremmes i overensstemmelse med Rigaerklæringen om e-inddragelse ved at udvikle tilgængelige informations- og kommunikationsteknologier og ved hjælp af teknologiske hjælpemidler til handicappede |
| --- | --- |

g)

samtlige borgeres deltagelse i informationssamfundet bør fremmes i overensstemmelse med Rigaerklæringen om e-inddragelse ved at udvikle tilgængelige informations- og kommunikationsteknologier og ved hjælp af teknologiske hjælpemidler til handicappede

| h) | der bør være bedre adgang til almindelige varer, tjenesteydelser og infrastruktur, så handicappede får bedre mulighed for at blive forbrugere |
| --- | --- |

h)

der bør være bedre adgang til almindelige varer, tjenesteydelser og infrastruktur, så handicappede får bedre mulighed for at blive forbrugere

| i) | der bør i rimeligt omfang sikres, at handicappede fuldt ud kan nyde godt af deres rettigheder som passagerer, og deres rettigheder bør sikres ved at fremme relevant EU-lovgivning på transportområdet |
| --- | --- |

i)

der bør i rimeligt omfang sikres, at handicappede fuldt ud kan nyde godt af deres rettigheder som passagerer, og deres rettigheder bør sikres ved at fremme relevant EU-lovgivning på transportområdet

| j) | alle handicappedes ret til at være en del af samfundet bør fremmes, og overalt, hvor det er relevant, bør plejeinstitutioner efterhånden erstattes af alternativer med base i lokalsamfundet. |
| --- | --- |

j)

alle handicappedes ret til at være en del af samfundet bør fremmes, og overalt, hvor det er relevant, bør plejeinstitutioner efterhånden erstattes af alternativer med base i lokalsamfundet.

| 3) | at der påbegyndes en EU-handicapstrategi som efterfølger for den nuværende EU-handlingsplan vedrørende handicap for 2004-2010, bl.a. ved at:






  a) | gennemføre hele EU-handlingsplanen for 2008-2009 |
| --- | --- | --- |

3)

at der påbegyndes en EU-handicapstrategi som efterfølger for den nuværende EU-handlingsplan vedrørende handicap for 2004-2010, bl.a. ved at:

a)

gennemføre hele EU-handlingsplanen for 2008-2009

| b) | vurdere, hvordan nationale bestræbelser afspejler Det Europæiske Fællesskabs og medlemsstaternes tilsagn om fuldstændig gennemførelse af FN-konventionen på EU-plan, og overveje at fastsætte sammenhængende og sammenlignelige nationale mål med henblik herpå |
| --- | --- |

b)

vurdere, hvordan nationale bestræbelser afspejler Det Europæiske Fællesskabs og medlemsstaternes tilsagn om fuldstændig gennemførelse af FN-konventionen på EU-plan, og overveje at fastsætte sammenhængende og sammenlignelige nationale mål med henblik herpå

opfordrer EU-institutionerne til at:

fortsætte deres bestræbelser på at sikre ligebehandling af og lige muligheder for alle jobansøgere, herunder handicappede. Desuden tilskyndes EU-institutionerne til yderligere at forbedre adgangsforholdene i deres egne bygninger og anlæg

opfordrer de handicappede og deres organisationer til at:

| 1) | fortsætte deres koordinationsbestræbelser, så de kan formidle deres behov til de politiske beslutningstagere og påvise og analysere politiske løsningsmuligheder |
| --- | --- |

1)

fortsætte deres koordinationsbestræbelser, så de kan formidle deres behov til de politiske beslutningstagere og påvise og analysere politiske løsningsmuligheder

| 2) | deltage i udviklingen og gennemførelsen af EU-handlingsplanen vedrørende handicap og FN-konventionen sammen med Kommissionen og medlemsstaterne |
| --- | --- |

2)

deltage i udviklingen og gennemførelsen af EU-handlingsplanen vedrørende handicap og FN-konventionen sammen med Kommissionen og medlemsstaterne

opfordrer samtlige interessenter til at:

| 1) | opretholde en dialog (herunder med handicappede og deres organisationer, offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter) for at kunne forstå hinandens behov og skabe konsensusløsninger |
| --- | --- |

1)

opretholde en dialog (herunder med handicappede og deres organisationer, offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter) for at kunne forstå hinandens behov og skabe konsensusløsninger

| 2) | udnytte de muligheder, de gennem deres deltagelse i EU's Gruppe på Højt Plan vedrørende Handicapspørgsmål har for at få handicapspørgsmål integreret i EF's politikker |
| --- | --- |

2)

udnytte de muligheder, de gennem deres deltagelse i EU's Gruppe på Højt Plan vedrørende Handicapspørgsmål har for at få handicapspørgsmål integreret i EF's politikker

opfordrer de kommende formandskaber til at:

fortsætte med at styrke EU's menneskerettighedsbaserede handicappolitik, der sikrer omfattende social inddragelse og fuld opnåelse af lige muligheder for handicappede, og med henblik herpå opretholde dialogen og det nære samarbejde mellem Fællesskabet, medlemsstaterne, de handicappede og deres organisationer samt andre interessenter.

---

(1)  Direktiv 2000/78/EF (EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16).

(2)  EUT C 308 af 19.12.2007, s. 1.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1672/2006/EF af 24. oktober 2006 om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet — Progress (EUT L 315 af 15.11.2006, s. 1).

---

UDTALELSER

Rådet

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/5

---

RÅDETS UDTALELSE

af 4. marts 2008

om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2010

(2008/C 75/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2007-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Spaniens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2007-2010 (2).

| (2) | Spanien har oplevet en lang periode med en vedvarende vækst på gennemsnitlig 3,75 % i de sidste tolv år, hvilket er et godt stykke over euroområdet (ca. 2 %). Vedvarende lave rentesatser og en dynamisk befolkningsudvikling har sørget for en stærk indenlandsk efterspørgsel og jobskabelse samt en hidtil uset vækst i boligsektoren.
  Endvidere har en række arbejdsmarkedsreformer reduceret den strukturelle arbejdsløshed betydeligt. Parallelt hermed er der opstået eller vedvarer en række ubalancer, som f.eks. en udvidelse af underskuddet over for udlandet og et inflationsspænd over for euroområdet, mens væksten i produktiviteten forblev lav. Hvad angår de offentlige finanser har der siden midten af 1990'erne foregået en vellykket udgiftsbaseret konsolideringsproces, som har forbedret den offentlige saldo fra et underskud på omkring 6 % af BNP til en stilling tæt på balance i 2000 og et pænt overskud siden 2005. De samlede skatteindtægter er steget med ca. 4,25 procentpoint af BNP siden midten af 1990'erne takket være et vækstmønster med et vigtigt skattemæssigt element. Fremover kan befolkningens aldring have en negativ indvirkning på de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, hovedsagelig som følge af et stigende pres fra pensionsudgifterne. |
| --- | --- |

(2)

Spanien har oplevet en lang periode med en vedvarende vækst på gennemsnitlig 3,75 % i de sidste tolv år, hvilket er et godt stykke over euroområdet (ca. 2 %). Vedvarende lave rentesatser og en dynamisk befolkningsudvikling har sørget for en stærk indenlandsk efterspørgsel og jobskabelse samt en hidtil uset vækst i boligsektoren.

Endvidere har en række arbejdsmarkedsreformer reduceret den strukturelle arbejdsløshed betydeligt. Parallelt hermed er der opstået eller vedvarer en række ubalancer, som f.eks. en udvidelse af underskuddet over for udlandet og et inflationsspænd over for euroområdet, mens væksten i produktiviteten forblev lav. Hvad angår de offentlige finanser har der siden midten af 1990'erne foregået en vellykket udgiftsbaseret konsolideringsproces, som har forbedret den offentlige saldo fra et underskud på omkring 6 % af BNP til en stilling tæt på balance i 2000 og et pænt overskud siden 2005. De samlede skatteindtægter er steget med ca. 4,25 procentpoint af BNP siden midten af 1990'erne takket være et vækstmønster med et vigtigt skattemæssigt element. Fremover kan befolkningens aldring have en negativ indvirkning på de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, hovedsagelig som følge af et stigende pres fra pensionsudgifterne.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at falde fra 3,8 % i 2007 til 3,1 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (3) forekommer dette scenario at være gunstigt igennem programperioden. I 2008 forventes inflationspresset, lavere vækstforventninger og udviklingen i boligsektoren at trykke de disponible indtægter og medføre en lavere BNP-vækst end fremskrevet i programmet. Den vækstsammensætning, der præsenteres i programmet, er ligeledes positiv, navnlig for så vidt angår tilpasningskursen i boligbygningssektoren. Mens programmet forventer et fald i investeringerne i boliger, fremskrives der i Kommissionens prognose fra efteråret 2007 en begrænsning i sektoren allerede fra 2008, hvilket medfører en stagnation af de samlede investeringer i 2009. Takket være en lavere import vil nettoeksportens bidrag til væksten imidlertid kunne forbedres i forhold til programmet. Endelig ser det ud til, at programmets inflationsfremskrivninger ligger i den lave ende i lyset af de seneste oplysninger om levnedsmiddel- og oliepriserne. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at falde fra 3,8 % i 2007 til 3,1 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (3) forekommer dette scenario at være gunstigt igennem programperioden. I 2008 forventes inflationspresset, lavere vækstforventninger og udviklingen i boligsektoren at trykke de disponible indtægter og medføre en lavere BNP-vækst end fremskrevet i programmet. Den vækstsammensætning, der præsenteres i programmet, er ligeledes positiv, navnlig for så vidt angår tilpasningskursen i boligbygningssektoren. Mens programmet forventer et fald i investeringerne i boliger, fremskrives der i Kommissionens prognose fra efteråret 2007 en begrænsning i sektoren allerede fra 2008, hvilket medfører en stagnation af de samlede investeringer i 2009. Takket være en lavere import vil nettoeksportens bidrag til væksten imidlertid kunne forbedres i forhold til programmet. Endelig ser det ud til, at programmets inflationsfremskrivninger ligger i den lave ende i lyset af de seneste oplysninger om levnedsmiddel- og oliepriserne.

| (4) | For 2007 anslås det offentlige overskud til 1,8 % af BNP i Kommissionens prognose fra efteråret 2007 i forhold til et mål på 1 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Halvdelen af forskellen kan forklares ved den positive basiseffekt fra 2006. Den anden halvdel skyldes den højere end forventede vækst i indtægter i 2007, som imidlertid blev delvis opvejet af en højere end budgetteret vækst i udgifterne. De seneste oplysninger antyder muligheden af et bedre slutresultat på over 2 % af BNP som følge af indtægter, der var endnu højere end forventet i 2007, især fra direkte skatter, hvilket afspejler den store dynamiske udvikling i virksomhedernes overskud. De bedre end forventede budgetresultater i 2006 blev anvendt til at forfølge mere ambitiøse budgetmål end dem, der var fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra slutningen af 2006, om end der blev registreret visse kommunale og regionale udgiftsoverskridelser. Rådet noterer sig, at budgetgennemførelsen i 2007 stort set var i overensstemmelse med Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007. |
| --- | --- |

(4)

For 2007 anslås det offentlige overskud til 1,8 % af BNP i Kommissionens prognose fra efteråret 2007 i forhold til et mål på 1 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Halvdelen af forskellen kan forklares ved den positive basiseffekt fra 2006. Den anden halvdel skyldes den højere end forventede vækst i indtægter i 2007, som imidlertid blev delvis opvejet af en højere end budgetteret vækst i udgifterne. De seneste oplysninger antyder muligheden af et bedre slutresultat på over 2 % af BNP som følge af indtægter, der var endnu højere end forventet i 2007, især fra direkte skatter, hvilket afspejler den store dynamiske udvikling i virksomhedernes overskud. De bedre end forventede budgetresultater i 2006 blev anvendt til at forfølge mere ambitiøse budgetmål end dem, der var fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra slutningen af 2006, om end der blev registreret visse kommunale og regionale udgiftsoverskridelser. Rådet noterer sig, at budgetgennemførelsen i 2007 stort set var i overensstemmelse med Eurogruppens budgetpolitiske retningslinjer fra april 2007.

| (5) | Inden for den overordnede målsætning om at fastholde makroøkonomisk og budgetmæssig stabilitet tager den seneste opdatering af stabilitetsprogrammet sigte på at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, som er en afbalanceret stilling i strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), med en betydelig margen. Det nominelle offentlige underskud skal efter planen falde fra 1,8 % af BNP i 2007 til 1,2 % af BNP i 2008 for derefter at forblive stabilt. Forværringen i 2008 skyldes en mindre stigning i udgiftskvoten og et fald i indtægtskvoten på 0,5 procentpoint af BNP. De direkte skatter forventes at falde med 0,25 procentpoint af BNP i 2008 som følge af lavere økonomisk vækst og de løbende virkninger af skattereformen fra 2007. Efter 2008 antages indtægts- og udgiftskomponenterne at forblive stort set stabile. Den primære saldo skal efter planen falde fra et anslået overskud på 3,4 % af BNP i 2007 til 2,7 % i 2008 for derefter at forblive stort set stabil. Den strukturelle saldo beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at falde en smule fra 2,25 % i 2007 til 1,75 % i 2008 og at stige til omkring 2 % i 2009 og 2010. I forhold til det forrige program præsenterer den nye opdatering — på basis af det bedre end forventede 2007-resultat — noget bedre målsætninger for 2008 og 2009 på en stort set tilsvarende makroøkonomisk baggrund. |
| --- | --- |

(5)

Inden for den overordnede målsætning om at fastholde makroøkonomisk og budgetmæssig stabilitet tager den seneste opdatering af stabilitetsprogrammet sigte på at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, som er en afbalanceret stilling i strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), med en betydelig margen. Det nominelle offentlige underskud skal efter planen falde fra 1,8 % af BNP i 2007 til 1,2 % af BNP i 2008 for derefter at forblive stabilt. Forværringen i 2008 skyldes en mindre stigning i udgiftskvoten og et fald i indtægtskvoten på 0,5 procentpoint af BNP. De direkte skatter forventes at falde med 0,25 procentpoint af BNP i 2008 som følge af lavere økonomisk vækst og de løbende virkninger af skattereformen fra 2007. Efter 2008 antages indtægts- og udgiftskomponenterne at forblive stort set stabile. Den primære saldo skal efter planen falde fra et anslået overskud på 3,4 % af BNP i 2007 til 2,7 % i 2008 for derefter at forblive stort set stabil. Den strukturelle saldo beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at falde en smule fra 2,25 % i 2007 til 1,75 % i 2008 og at stige til omkring 2 % i 2009 og 2010. I forhold til det forrige program præsenterer den nye opdatering — på basis af det bedre end forventede 2007-resultat — noget bedre målsætninger for 2008 og 2009 på en stort set tilsvarende makroøkonomisk baggrund.

| (6) | Risiciene for budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret i 2008, men resultaterne kunne blive værre end fremskrevet i 2009 og 2010. I 2008 kunne virkningen af en eventuelt lavere økonomisk vækst stort set blive opvejet af den positive basiseffekt af højere indtægter i 2007 end anslået i programmet. De positive makroøkonomiske antagelser for 2009 og 2010 vil imidlertid ikke blive opvejet af andre faktorer, hvilket tyder på en risiko for lavere budgetoverskud. Fremskrivningerne for skatteindtægterne kunne især vise sig at være optimistiske på baggrund af mindre stigende virksomhedsoverskud og et mindre optimistisk boligmarked. Spanien har på den anden side gode tidligere resultater med budgetkonsolidering. |
| --- | --- |

(6)

Risiciene for budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret i 2008, men resultaterne kunne blive værre end fremskrevet i 2009 og 2010. I 2008 kunne virkningen af en eventuelt lavere økonomisk vækst stort set blive opvejet af den positive basiseffekt af højere indtægter i 2007 end anslået i programmet. De positive makroøkonomiske antagelser for 2009 og 2010 vil imidlertid ikke blive opvejet af andre faktorer, hvilket tyder på en risiko for lavere budgetoverskud. Fremskrivningerne for skatteindtægterne kunne især vise sig at være optimistiske på baggrund af mindre stigende virksomhedsoverskud og et mindre optimistisk boligmarked. Spanien har på den anden side gode tidligere resultater med budgetkonsolidering.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning med en stor margen igennem programperioden. Den finanspolitik, der fremgår af programmet, er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i hele perioden. Rådet noterer sig, at den også er i overensstemmelse med de budgetpolitiske retningslinjer for 2008, som Eurogruppen vedtog i april 2007. Den fremskrevne svækkelse af det strukturelle overskud i 2008 kan ikke anses for at medføre en procyklisk stilling, men afspejler til dels et fald i skatteindtægterne som en procentdel af BNP som følge af en opbremsning af økonomien og det svækkede boligmarked. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning med en stor margen igennem programperioden. Den finanspolitik, der fremgår af programmet, er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i hele perioden. Rådet noterer sig, at den også er i overensstemmelse med de budgetpolitiske retningslinjer for 2008, som Eurogruppen vedtog i april 2007. Den fremskrevne svækkelse af det strukturelle overskud i 2008 kan ikke anses for at medføre en procyklisk stilling, men afspejler til dels et fald i skatteindtægterne som en procentdel af BNP som følge af en opbremsning af økonomien og det svækkede boligmarked.

| (8) | Spanien ser ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet, hovedsagelig som følge af en forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP i de kommende årtier. Budgetstillingen i 2007, der viste sig som et stort primært overskud og en lav og faldende gældskvote, bidrager til at opveje de fremskrevne langsigtede budgetvirkninger af en aldrende befolkning. Dette er imidlertid ikke tilstrækkeligt til fuldt ud at dække det fremtidige udgiftspres. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt og gennemførelse af yderligere foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter vil bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(8)

Spanien ser ud til at stå over for en mellemhøj risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet, hovedsagelig som følge af en forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP i de kommende årtier. Budgetstillingen i 2007, der viste sig som et stort primært overskud og en lav og faldende gældskvote, bidrager til at opveje de fremskrevne langsigtede budgetvirkninger af en aldrende befolkning. Dette er imidlertid ikke tilstrækkeligt til fuldt ud at dække det fremtidige udgiftspres. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt og gennemførelse af yderligere foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter vil bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed.

| (9) | Stabilitetsprogrammet er fuldt ud i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Opdateringen indeholder især en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi samt tilstrækkelige oplysninger om de direkte budgetvirkninger i forbindelse med nogle af de reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, f.eks. F&U, uddannelse og infrastruktur. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet er fuldt ud i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Opdateringen indeholder især en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi samt tilstrækkelige oplysninger om de direkte budgetvirkninger i forbindelse med nogle af de reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, f.eks. F&U, uddannelse og infrastruktur.

| (10) | Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer og retningslinjerne for euroområdets medlemsstater på det budgetpolitiske område, der er udstedt inden for rammerne af Lissabon-strategien. |
| --- | --- |

(10)

Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer og retningslinjerne for euroområdets medlemsstater på det budgetpolitiske område, der er udstedt inden for rammerne af Lissabon-strategien.

| (11) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet næsten alle obligatoriske data, og det har visse huller i og de fakultative data (4). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet næsten alle obligatoriske data, og det har visse huller i og de fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at den mellemfristede budgetstilling er sund med høje offentlige overskud på over den mellemfristede budgetmålsætning og en forholdsvis lav gældskvote. Som følge af de positive antagelser for den økonomiske vækst og afslutningen af opsvinget på boligmarkedet kan de fremskrevne offentlige indtægter imidlertid vise sig at være højt sat. I den forbindelse vil det være af afgørende betydning at foretage en omhyggelig vurdering af permanente skattesænkningers og/eller udgiftsstigningers indvirkning på den offentlige saldo, hvis det skal lykkes at fastholde en stærk budgetstilling og sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, som er udsat for en mellemhøj risiko. Det er vigtigt at fremme produktivitetsforbedrende udgiftsposter, såsom F&U, infrastruktur og uddannelse, for at støtte en jævn tilpasning af økonomien i lyset af store eksterne skævheder, faldet i boligsektoren og det eksisterende inflationsspænd over for euroområdet.

På baggrund af ovennævnte vurdering opfordres Spanien til at fastholde en stærk budgetstilling, til yderligere at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed ved hjælp af supplerende foranstaltninger, der kan begrænse den fremtidige virkning af befolkningens aldring på udgiftsprogrammerne.

Spanien opfordres endvidere til at sikre en bedre overholdelse af den frist for forelæggelse af stabilitets- og konvergensprogrammer, der er fastsat i adfærdskodeksen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec.2007 | 3,9 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 |
| KOM nov. 2007 | 3,9 | 3,8 | 3,0 | 2,3 | — |
| SP dec. 2006 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2007 (8) | 3,4 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 |
| KOM nov. 2007 | 3,6 | 2,6 | 2,9 | 2,7 | — |
| SP dec. 2006 (8) | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) (5) | SP dec. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM nov. 2007 (6) | – 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,8 | — |
| SP dec. 2006 | – 0,9 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,6 | — |
| Nettolåntagning/långivning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | – 8,1 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 |
| KOM nov. 2007 | – 8,1 | – 8,7 | – 9,1 | – 9,3 | — |
| SP dec. 2006 | – 7,5 | – 8,2 | – 8,4 | – 8,7 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 |
| KOM nov. 2007 | 1,8 | 1,8 | 1,2 | 0,6 | — |
| SP dec. 2006 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | 3,4 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 |
| KOM nov. 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,7 | 2,1 | — |
| SP dec. 2006 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | — |
| SP dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP dec. 2007 | 2,3 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 |
| KOM nov. 2007 | 2,1 | 2,0 | 1,6 | 1,4 | — |
| SP dec. 2006 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2007 | 39,7 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 |
| KOM nov. 2007 | 39,7 | 36,3 | 34,6 | 33,0 | — |
| SP dec. 2006 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 | — |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(% ændring)

SP dec.2007

3,9

3,8

3,1

3,0

3,2

KOM nov. 2007

3,9

3,8

3,0

2,3

—

SP dec. 2006

3,8

3,4

3,3

3,3

—

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2007 (8)

3,4

2,7

3,3

2,7

2,8

KOM nov. 2007

3,6

2,6

2,9

2,7

—

SP dec. 2006 (8)

3,5

2,7

2,6

2,5

—

Outputgab

(% af potentielt BNP) (5)

SP dec. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

KOM nov. 2007 (6)

– 0,6

– 0,5

– 0,9

– 1,8

—

SP dec. 2006

– 0,9

– 1,2

– 1,5

– 1,6

—

Nettolåntagning/långivning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP dec. 2007

– 8,1

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

KOM nov. 2007

– 8,1

– 8,7

– 9,1

– 9,3

—

SP dec. 2006

– 7,5

– 8,2

– 8,4

– 8,7

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2007

1,8

1,8

1,2

1,2

1,2

KOM nov. 2007

1,8

1,8

1,2

0,6

—

SP dec. 2006

1,4

1,0

0,9

0,9

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2007

3,4

3,4

2,7

2,6

2,6

KOM nov. 2007

3,5

3,4

2,7

2,1

—

SP dec. 2006

3,0

2,5

2,3

2,2

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

—

SP dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP dec. 2007

2,3

2,2

1,8

2,0

1,9

KOM nov. 2007

2,1

2,0

1,6

1,4

—

SP dec. 2006

1,8

1,5

1,6

1,6

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2007

39,7

36,2

34,0

32,0

30,0

KOM nov. 2007

39,7

36,3

34,6

33,0

—

SP dec. 2006

39,7

36,6

34,3

32,2

—

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Opdateringen blev forelagt mere end tre uger efter fristen den 1. december, som er fastsat i adfærdskodeksen.

(3)  Ved vurderingen tages der desuden hensyn til Kommissionens prognose fra efteråret 2007 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram.

(4)  Der mangler bl.a. tabel 1b (prisudvikling), punkt 3 (HICP), tabel 1c (arbejdsmarkedsudvikling), punkt 6 (aflønning af ansatte) og data om den funktionelle klassificering af offentlige udgifter.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,5 %, 3,7 %, 3, 4 % og 3,2 % i perioden 2006-2009.

(7)  Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i det seneste program og Kommissionens efterårsprognose.

(8)  Privatforbrugsdeflator.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2007 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/9

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5037 — Beko Elektronik/Grundig Multimedia)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 75/03)

Den 7. marts 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5037. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5037. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/10

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 17. marts 2008

om udnævnelse af medlemmer og af efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

(2008/C 75/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse, særlig artikel 4 (1), og

under henvisning til de kandidatlister, som er indgivet til Rådet af Kommissionen for så vidt angår repræsentanterne for arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet har ved afgørelse af 18. september 2006 (2) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for tidsrummet fra den 18. september 2006 til den 17. september 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rådet har ved afgørelse af 18. september 2006 (2) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for tidsrummet fra den 18. september 2006 til den 17. september 2009.

| (2) | Tre pladser som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdstagerrepræsentanter er blevet ledige, efter at Mar Rodrigues Torres, Jeff Maes og Jean-Claude Quentin er trådt tilbage. |
| --- | --- |

(2)

Tre pladser som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdstagerrepræsentanter er blevet ledige, efter at Mar Rodrigues Torres, Jeff Maes og Jean-Claude Quentin er trådt tilbage.

| (3) | Tre pladser som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdsgiverrepræsentanter er blevet ledige, efter at George Pantelides, Samo Hribar-Milic og Anthony Thompson er trådt tilbage. |
| --- | --- |

(3)

Tre pladser som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdsgiverrepræsentanter er blevet ledige, efter at George Pantelides, Samo Hribar-Milic og Anthony Thompson er trådt tilbage.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Til medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse udnævnes hermed for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 17. september 2009:

I.   ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

| Spanien | Luz Blanca COSIO ALMEIRA
  UGT Spanien |
| --- | --- |
| Belgien | Mieke DE RAEDEMAECKER
  FGTB |
| Frankrig | Stéphane LARDY
  Force Ouvrière |

Spanien

Luz Blanca COSIO ALMEIRA

UGT Spanien

Belgien

Mieke DE RAEDEMAECKER

FGTB

Frankrig

Stéphane LARDY

Force Ouvrière

II.   ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER

| Cypern | Michael PILIKOS
  Cyprus Employers and Industrialists Federation |
| --- | --- |
| Slovenien | Anze HIRSL
  Employers' Association of Slovenia — ZDS |
| Det Forenede Kongerige | Richard WAINER
  Confederation of British Industry — CBI |

Cypern

Michael PILIKOS

Cyprus Employers and Industrialists Federation

Slovenien

Anze HIRSL

Employers' Association of Slovenia — ZDS

Det Forenede Kongerige

Richard WAINER

Confederation of British Industry — CBI

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2008.

På Rådets vegne

I. JARC

Formand

---

(1)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 2051/2004 (EUT L 355 af 1.12.2004, s. 1).

1

(2)  EUT C 240 af 5.10.2006, s. 1.

2

---

Kommissionen

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/12

---

Euroens vekselkurs (1)

25. marts 2008

(2008/C 75/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5569 |
| JPY | japanske yen | 155,90 |
| DKK | danske kroner | 7,4597 |
| GBP | pund sterling | 0,78105 |
| SEK | svenske kroner | 9,4190 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5728 |
| ISK | islandske kroner | 118,15 |
| NOK | norske kroner | 8,0865 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,455 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 256,49 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6965 |
| PLN | polske zloty | 3,5310 |
| RON | rumænske lei | 3,7165 |
| SKK | slovakiske koruna | 32,663 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9409 |
| AUD | australske dollar | 1,7036 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5870 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,1126 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9376 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1527 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 522,65 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,5875 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,9680 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2602 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 300,13 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9782 |
| PHP | filippinske pesos | 64,425 |
| RUB | russiske rubler | 36,8680 |
| THB | thailandske bath | 49,042 |
| BRL | brasilianske real | 2,7034 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,6464 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5569

JPY

japanske yen

155,90

DKK

danske kroner

7,4597

GBP

pund sterling

0,78105

SEK

svenske kroner

9,4190

CHF

schweiziske franc

1,5728

ISK

islandske kroner

118,15

NOK

norske kroner

8,0865

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,455

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

256,49

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6965

PLN

polske zloty

3,5310

RON

rumænske lei

3,7165

SKK

slovakiske koruna

32,663

TRY

tyrkiske lira

1,9409

AUD

australske dollar

1,7036

CAD

canadiske dollar

1,5870

HKD

hongkongske dollar

12,1126

NZD

newzealandske dollar

1,9376

SGD

singaporeanske dollar

2,1527

KRW

sydkoreanske won

1 522,65

ZAR

sydafrikanske rand

12,5875

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,9680

HRK

kroatiske kuna

7,2602

IDR

indonesiske rupiah

14 300,13

MYR

malaysiske ringgit

4,9782

PHP

filippinske pesos

64,425

RUB

russiske rubler

36,8680

THB

thailandske bath

49,042

BRL

brasilianske real

2,7034

MXN

mexicanske pesos

16,6464

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/13

---

Euroens vekselkurs (1)

20. marts 2008

(2008/C 75/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5423 |
| JPY | japanske yen | 153,2 |
| DKK | danske kroner | 7,4598 |
| GBP | pund sterling | 0,7783 |
| SEK | svenske kroner | 9,4121 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5632 |
| ISK | islandske kroner | 121,56 |
| NOK | norske kroner | 8,1178 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,491 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 258,19 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6963 |
| PLN | polske zloty | 3,5368 |
| RON | rumænske lei | 3,731 |
| SKK | slovakiske koruna | 32,774 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9237 |
| AUD | australske dollar | 1,7087 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5817 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,9983 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9458 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1427 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 557,11 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,5545 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,8757 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,261 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 243,14 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9014 |
| PHP | filippinske pesos | 63,697 |
| RUB | russiske rubler | 36,728 |
| THB | thailandske bath | 48,313 |
| BRL | brasilianske real | 2,6853 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,5373 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5423

JPY

japanske yen

153,2

DKK

danske kroner

7,4598

GBP

pund sterling

0,7783

SEK

svenske kroner

9,4121

CHF

schweiziske franc

1,5632

ISK

islandske kroner

121,56

NOK

norske kroner

8,1178

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,491

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

258,19

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6963

PLN

polske zloty

3,5368

RON

rumænske lei

3,731

SKK

slovakiske koruna

32,774

TRY

tyrkiske lira

1,9237

AUD

australske dollar

1,7087

CAD

canadiske dollar

1,5817

HKD

hongkongske dollar

11,9983

NZD

newzealandske dollar

1,9458

SGD

singaporeanske dollar

2,1427

KRW

sydkoreanske won

1 557,11

ZAR

sydafrikanske rand

12,5545

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,8757

HRK

kroatiske kuna

7,261

IDR

indonesiske rupiah

14 243,14

MYR

malaysiske ringgit

4,9014

PHP

filippinske pesos

63,697

RUB

russiske rubler

36,728

THB

thailandske bath

48,313

BRL

brasilianske real

2,6853

MXN

mexicanske pesos

16,5373

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/14

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 423. møde den 9. februar 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper

(2008/C 75/07)

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked i beslutningsudkastet. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked i beslutningsudkastet.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af, at der er tale om aftaler og/eller samordnet praksis, som omhandlet i EF-traktatens artikel 81, stk. 1. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af, at der er tale om aftaler og/eller samordnet praksis, som omhandlet i EF-traktatens artikel 81, stk. 1.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af, at der er tale om fire komplekse og vedvarende overtrædelser. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens vurdering af, at der er tale om fire komplekse og vedvarende overtrædelser.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at formålet og/eller følgen af aftalerne og/eller den samordnede praksis var at forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at formålet og/eller følgen af aftalerne og/eller den samordnede praksis var at forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen på fællesmarkedet.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, aftalerne og/eller den samordnede praksis har haft en væsentlig indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, aftalerne og/eller den samordnede praksis har haft en væsentlig indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om beslutningsudkastets adressater. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om beslutningsudkastets adressater.

| 7. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om overtrædelsernes varighed og forældelsesfristerne. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om overtrædelsernes varighed og forældelsesfristerne.

| 8. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om metoden for beregningen af bøder. |
| --- | --- |

8.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om metoden for beregningen af bøder.

| 9. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| 10. | Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de øvrige spørgsmål, der blev rejst under drøftelserne. |
| --- | --- |

10.

Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de øvrige spørgsmål, der blev rejst under drøftelserne.

---

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/15

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 75/08)

Beslutningsudkastet giver anledning til følgende bemærker:

Resumé af sagen

Denne sag blev indledt, efter at Kommissionen i sommeren 2003 modtog oplysninger om, at der eksisterede et kartel mellem de fire største producenter af elevatorer og rulletrapper i Den Europæiske Union.

I begyndelsen af januar 2004 blev der gennemført en række kontrolundersøgelser i henhold til artikel 14, stk. 3, i forordning nr. 17 i en række lande, først i bl.a. Belgien og Tyskland, og derefter i Luxembourg og Nederlandene. På grundlag af disse kontrolundersøgelser og en række anmodninger i henhold til Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager havde Kommissionen bevis for, at en række virksomheder havde overtrådt EF-traktatens artikel 81, stk. 1, gennem aftaler og samordnet praksis. Ingen af beslutningsudkastets adressater bestred de faktiske forhold, således som de var beskrevet i klagepunktsmeddelelsen.

Procedurens indledning, aktindsigt, afkald på retten til en mundtlig høring

Den 7. oktober 2005 fremsendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til følgende virksomheder: KONE Belgium SA, KONE GmbH, KONE Luxembourg SARL, KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (herefter under ét »KONE«), NV OTIS SA, Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis SARL, General Technic SARL, Otis BV, Otis Elevator Company (herefter under ét »OTIS«), Schindler SA/NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler SARL, Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (herefter under ét »Schindler«), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp AG (herefter under ét »ThyssenKrupp«), Mitsubishi Elevator Europe BV, United Technologies Corporation og to andre virksomheder.

Virksomhederne fik indsigt i Kommissionens sagsakter ved hjælp af kopier på dvd'er. Der blev i Kommissionens lokaler givet indsigt i dokumenter vedrørende de mundtlige erklæringer, der var fremsat af de virksomheder, der havde anmodet om samarbejde.

Alle klagepunktsmeddelelsens adressater fremsendte skriftlige bemærkninger til Kommissionens klagepunkter.

Ingen af klagepunktsmeddelelsens adressater anmodede om en mundtlig høring, og der blev derfor ikke afholdt nogen mundtlig høring i denne sag.

Sagens hovedindhold ifølge parterne

Under proceduren, der resulterede i dette beslutningsudkast, blev der rejst en række procedurespørgsmål, bl.a. følgende:

| — | Svarfrist
  De fleste af klagepunktsmeddelelsens adressater anmodede om forlængelse af svarfristen (to måneder, efter at der var givet aktindsigt i form af dvd). Jeg fastsatte nye frister for de pågældende virksomheder mellem 21. og 27. februar 2006 under hensyntagen til vægten af de argumenter, der var fremført til støtte for de fremsatte anmodninger. |
| --- | --- |

—

Svarfrist

De fleste af klagepunktsmeddelelsens adressater anmodede om forlængelse af svarfristen (to måneder, efter at der var givet aktindsigt i form af dvd). Jeg fastsatte nye frister for de pågældende virksomheder mellem 21. og 27. februar 2006 under hensyntagen til vægten af de argumenter, der var fremført til støtte for de fremsatte anmodninger.

| — | Udarbejdelse af en enkelt klagepunktsmeddelelse og organisering af Kommissionens sagsakter
  De relevante tjenestegrene i Kommissionen besluttede at fremsende én klagepunktsmeddelelse til alle de virksomheder, der var impliceret i sagen. Denne klagepunktsmeddelelse indeholdt afsnit om alle de lande, der var omfattet af undersøgelsen uden hensyntagen til, om den pågældende virksomhed var impliceret i samtlige lande eller i alle de former for praksis, der er beskrevet. Kommissionen besluttede endvidere at give alle klagepunktsmeddelelsens adressater indsigt i akterne vedrørende samtlige lande eller samtlige former for praksis (bortset fra forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger). Parterne fik mulighed for at fremlægge deres synspunkter over for høringskonsulenten, inden der blev indrømmet aktindsigt.
  United Technologies Corporation, Schindler, OTIS og ThyssenKrupp anførte, at Kommissionen burde have sendt specifikke og separate klagepunktsmeddelelser til adressaterne, som var baseret på deres deltagelse i de forskellige nationale karteller og burde have organiseret sagen på en anden måde, da Kommissionen havde hævdet, at der var tale om særskilte nationale overtrædelser og ikke et paneuropæisk kartel. De var af den opfattelse, at virksomheder, der kun var anklaget for at have deltage i overtrædelsen i ét land, udelukkende burde have indsigt i akter vedrørende det pågældende land. De fandt endvidere, at de af klagepunktsmeddelelsens adressater, der deltog i et kartel i et andet land, ikke havde nogen legitim interesse i at se alle dokumenterne i sagen. Andre parter havde den modsatte opfattelse.
  Jeg fandt i den forbindelse, at den relevante tjenestegren i Kommissionen har en vis skønsmæssig beføjelse til at foretage en samlet undersøgelse af de overtrædelser, som den anser for at være forbundet med hinanden. Jeg meddelte parterne, at hvis der var objektive grunde til, at den relevante tjenestegren i Kommissionen mente, at en samlet og indgående analyse af den konkurrencebegrænsende adfærd nødvendiggjorde en undersøgelse på forskellige geografiske markeder samtidig, tilsluttede jeg mig dette synspunkt. Efter en omhyggelig gennemgang af, hvorledes undersøgelsen var blevet gennemført, af de påståede overtrædelsers karakter og de involverede virksomheder, konkluderede jeg, at der var fyldestgørende grunde til at antage, at de påståede overtrædelser på de forskellige omhandlede markeder i tilstrækkeligt omfang var forbundet med hinanden til, at der kunne gennemføres en fælles undersøgelse. På baggrund af de specifikke elementer i sagen fandt jeg, at den pågældende tjenestegren i Kommissionen havde handlet på en hensigtsmæssig måde ved at holde fast ved en fælles undersøgelse efter den foreløbige konklusion, ifølge hvilken der var tale om fire separate nationale karteller.
  Med hensyn til aktindsigt finder jeg, at EF's konkurrencelovgivning og EF-domstolenes retspraksis sikrer en tilstrækkelig beskyttelse af virksomhederne følsomme oplysninger, og forsikrede virksomhederne om, at der under hele proceduren ville blive ydet særlig beskyttelse, hvis de kunne dokumentere, at videregivelse af en oplysning ville medføre betydelig og alvorlig skade. Dette princip blev overholdt i denne sag. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af en enkelt klagepunktsmeddelelse og organisering af Kommissionens sagsakter

De relevante tjenestegrene i Kommissionen besluttede at fremsende én klagepunktsmeddelelse til alle de virksomheder, der var impliceret i sagen. Denne klagepunktsmeddelelse indeholdt afsnit om alle de lande, der var omfattet af undersøgelsen uden hensyntagen til, om den pågældende virksomhed var impliceret i samtlige lande eller i alle de former for praksis, der er beskrevet. Kommissionen besluttede endvidere at give alle klagepunktsmeddelelsens adressater indsigt i akterne vedrørende samtlige lande eller samtlige former for praksis (bortset fra forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger). Parterne fik mulighed for at fremlægge deres synspunkter over for høringskonsulenten, inden der blev indrømmet aktindsigt.

United Technologies Corporation, Schindler, OTIS og ThyssenKrupp anførte, at Kommissionen burde have sendt specifikke og separate klagepunktsmeddelelser til adressaterne, som var baseret på deres deltagelse i de forskellige nationale karteller og burde have organiseret sagen på en anden måde, da Kommissionen havde hævdet, at der var tale om særskilte nationale overtrædelser og ikke et paneuropæisk kartel. De var af den opfattelse, at virksomheder, der kun var anklaget for at have deltage i overtrædelsen i ét land, udelukkende burde have indsigt i akter vedrørende det pågældende land. De fandt endvidere, at de af klagepunktsmeddelelsens adressater, der deltog i et kartel i et andet land, ikke havde nogen legitim interesse i at se alle dokumenterne i sagen. Andre parter havde den modsatte opfattelse.

Jeg fandt i den forbindelse, at den relevante tjenestegren i Kommissionen har en vis skønsmæssig beføjelse til at foretage en samlet undersøgelse af de overtrædelser, som den anser for at være forbundet med hinanden. Jeg meddelte parterne, at hvis der var objektive grunde til, at den relevante tjenestegren i Kommissionen mente, at en samlet og indgående analyse af den konkurrencebegrænsende adfærd nødvendiggjorde en undersøgelse på forskellige geografiske markeder samtidig, tilsluttede jeg mig dette synspunkt. Efter en omhyggelig gennemgang af, hvorledes undersøgelsen var blevet gennemført, af de påståede overtrædelsers karakter og de involverede virksomheder, konkluderede jeg, at der var fyldestgørende grunde til at antage, at de påståede overtrædelser på de forskellige omhandlede markeder i tilstrækkeligt omfang var forbundet med hinanden til, at der kunne gennemføres en fælles undersøgelse. På baggrund af de specifikke elementer i sagen fandt jeg, at den pågældende tjenestegren i Kommissionen havde handlet på en hensigtsmæssig måde ved at holde fast ved en fælles undersøgelse efter den foreløbige konklusion, ifølge hvilken der var tale om fire separate nationale karteller.

Med hensyn til aktindsigt finder jeg, at EF's konkurrencelovgivning og EF-domstolenes retspraksis sikrer en tilstrækkelig beskyttelse af virksomhederne følsomme oplysninger, og forsikrede virksomhederne om, at der under hele proceduren ville blive ydet særlig beskyttelse, hvis de kunne dokumentere, at videregivelse af en oplysning ville medføre betydelig og alvorlig skade. Dette princip blev overholdt i denne sag.

| — | Indsigt i flere dokumenter

  KONE anmodede om indsigt i flere dokumenter, bl.a. et mere omfattende resumé af informantens meddelelse til Kommissionen, som havde givet anledning til de første kontrolundersøgelser, samt endvidere et internt kommissionsdokument vedrørende forberedelse af kontrolundersøgelser i Tyskland. Der blev anmodet om disse dokumenter for at bevise, at der skulle indrømmes KONE fuld immunitet i henhold til Kommissionens samarbejdsmeddelelse.
  Med hensyn til informantens meddelelse er Kommissionen strengt forpligtet til at beskytte meddelerens identitet imod risikoen for gengældelse (1). Navnlig i de tilfælde, hvor store virksomheder er genstand for undersøgelser i forbindelse med påståede overtrædelser af konkurrencelovgivningen, har Kommissionen pligt til at beskytte informanter mod de alvorlige gengældelsesforanstaltninger, som de kan blive udsat for, hvis deres identitet afsløres. Medens jeg var i stand til at udvælge nogle få passager, der efter min opfattelse kunne oplyses til KONE uden at bringe informantens identitet i fare, og som KONE derefter fik indsigt i, støttede jeg ellers den pågældende tjenestegrens beslutning om, at der i denne sag ikke skulle indrømmes indsigt i informantens meddelelse.
  Hvad angår anmodningen vedrørende interne dokumenter gives der ifølge retspraksis og Kommissionens meddelelse om indsigt i sagsakter principielt ikke indsigt i sådanne dokumenter. Jeg var af den opfattelse, at det forhold, at en virksomhed hævder, at interne dokumenter kan være nyttige ved forberedelsen af dens forsvar, ikke kan være tilstrækkeligt til at forpligte Kommissionen til at give indsigt i sådanne dokumenter. Ellers ville reglen om, at der ikke gives indsigt i sådanne interne oplysninger, blive tilsidesat, og den legitime interesse i at holde Kommissionens interne drøftelser hemmelige ville blive alvorligt undermineret. Jeg finder, at det er Kommissionens tjenestegrenes opgave at fastslå og, på behørigt begrundet anmodning, høringskonsulentens opgave at kontrollere, om Kommissionens interne dokumenter indeholder faktuelt bevismateriale, der er af afgørende betydning for en parts forsvar. Efter en nærmere undersøgelse konstaterede jeg, at det ikke var tilfælde i den foreliggende sag. Der blev derfor ikke indrømmet aktindsigt. |
| --- | --- |

—

Indsigt i flere dokumenter

KONE anmodede om indsigt i flere dokumenter, bl.a. et mere omfattende resumé af informantens meddelelse til Kommissionen, som havde givet anledning til de første kontrolundersøgelser, samt endvidere et internt kommissionsdokument vedrørende forberedelse af kontrolundersøgelser i Tyskland. Der blev anmodet om disse dokumenter for at bevise, at der skulle indrømmes KONE fuld immunitet i henhold til Kommissionens samarbejdsmeddelelse.

Med hensyn til informantens meddelelse er Kommissionen strengt forpligtet til at beskytte meddelerens identitet imod risikoen for gengældelse (1). Navnlig i de tilfælde, hvor store virksomheder er genstand for undersøgelser i forbindelse med påståede overtrædelser af konkurrencelovgivningen, har Kommissionen pligt til at beskytte informanter mod de alvorlige gengældelsesforanstaltninger, som de kan blive udsat for, hvis deres identitet afsløres. Medens jeg var i stand til at udvælge nogle få passager, der efter min opfattelse kunne oplyses til KONE uden at bringe informantens identitet i fare, og som KONE derefter fik indsigt i, støttede jeg ellers den pågældende tjenestegrens beslutning om, at der i denne sag ikke skulle indrømmes indsigt i informantens meddelelse.

Hvad angår anmodningen vedrørende interne dokumenter gives der ifølge retspraksis og Kommissionens meddelelse om indsigt i sagsakter principielt ikke indsigt i sådanne dokumenter. Jeg var af den opfattelse, at det forhold, at en virksomhed hævder, at interne dokumenter kan være nyttige ved forberedelsen af dens forsvar, ikke kan være tilstrækkeligt til at forpligte Kommissionen til at give indsigt i sådanne dokumenter. Ellers ville reglen om, at der ikke gives indsigt i sådanne interne oplysninger, blive tilsidesat, og den legitime interesse i at holde Kommissionens interne drøftelser hemmelige ville blive alvorligt undermineret. Jeg finder, at det er Kommissionens tjenestegrenes opgave at fastslå og, på behørigt begrundet anmodning, høringskonsulentens opgave at kontrollere, om Kommissionens interne dokumenter indeholder faktuelt bevismateriale, der er af afgørende betydning for en parts forsvar. Efter en nærmere undersøgelse konstaterede jeg, at det ikke var tilfælde i den foreliggende sag. Der blev derfor ikke indrømmet aktindsigt.

Beslutningsudkast

I beslutningsudkastet er klagepunkterne mod to virksomheder udeladt. Med hensyn til klagepunktsmeddelelsens øvrige adressater er der korrigeret nogle mindre beregningsfejl, uden at overtrædelsens start- og slutdatoer er ændret (bortset fra OTIS i kartellet i Nederlandene, hvor der blev fastsat en senere startdato).

Det beslutningsudkast, der forelægges for Kommissionen, indeholder kun klagepunkter, som parterne har haft lejlighed til at udtale sig om.

På denne baggrund finder jeg, at parternes ret til at blive hørt fuldt ud er overholdt i denne sag.

Bruxelles, den 12. februar 2007.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Domstolens dom af 7. november 1985 i sag 145/83 Stanley George Adams mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 3539 og punkt 19 i Kommissionens meddelelse af 13. december 2005 om regler for indsigt i Kommissionens sagsakter.

1

---

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/18

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets 424. møde den 16. februar 2007 om et udkast til beslutning i sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper

(2008/C 75/09)

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om grundbeløbet for bøderne i sagen om overtrædelser på markedet for elevatorer og rulletrapper i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om grundbeløbet for bøderne i sagen om overtrædelser på markedet for elevatorer og rulletrapper i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene.

| 2. | Det rådgivende udvalg er i sagen om overtrædelser på markedet for elevatorer og rulletrapper enigt med Kommissionen i forhøjelsen af grundbeløbet for bøderne for ThyssenKrupp AG og dets datterselskaber i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene på grund af skærpede omstændigheder. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er i sagen om overtrædelser på markedet for elevatorer og rulletrapper enigt med Kommissionen i forhøjelsen af grundbeløbet for bøderne for ThyssenKrupp AG og dets datterselskaber i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene på grund af skærpede omstændigheder.

| 3. | Det rådgivende udvalg er i kartelsagen på markedet for elevatorer og rulletrapper i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene enigt med Kommissionen i nedsættelsen af bøderne på grundlag af Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelser, bødenedsættelser eller belønning for samarbejde i kartelsager. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er i kartelsagen på markedet for elevatorer og rulletrapper i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene enigt med Kommissionen i nedsættelsen af bøderne på grundlag af Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelser, bødenedsættelser eller belønning for samarbejde i kartelsager.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om de endelige bøder for overtrædelser på markedet for elevatorer og rulletrapper i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen om de endelige bøder for overtrædelser på markedet for elevatorer og rulletrapper i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene.

| 5. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dens udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dens udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/19

---

Resumé af Kommissionens beslutning

af 21. februar 2007

om en procedure i henhold til artikel 81 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

(Sag COMP/E-1/38.823 — Elevatorer og rulletrapper)

(meddelt under nummer K(2007) 512 endelig)

(kun den engelske udgave er autentisk)

(2008/C 75/10)

I.   RESUMÉ AF OVERTRÆDELSERNE

Indledning

| 1. | Beslutningen var rettet til KONE Belgium SA, KONE GmbH, KONE Luxembourg SARL, KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (herefter »KONE«), Mitsubishi Elevator Europe BV, NV OTIS SA, Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis SARL, General Technic SARL, Otis BV, Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (herefter »Otis«), Schindler SA/NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler SARL, Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (herefter »Schindler«), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp AG (herefter »ThyssenKrupp«). |
| --- | --- |

1.

Beslutningen var rettet til KONE Belgium SA, KONE GmbH, KONE Luxembourg SARL, KONE BV Liften en Roltrappen, KONE Corporation (herefter »KONE«), Mitsubishi Elevator Europe BV, NV OTIS SA, Otis GmbH & Co. OHG, General Technic-Otis SARL, General Technic SARL, Otis BV, Otis Elevator Company, United Technologies Corporation (herefter »Otis«), Schindler SA/NV, Schindler Deutschland Holding GmbH, Schindler SARL, Schindler Liften BV, Schindler Holding Ltd (herefter »Schindler«), ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH, ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, ThyssenKrupp Liften BV, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp AG (herefter »ThyssenKrupp«).

| 2. | Adressaterne deltog i fire særskilte, men indbyrdes forbundne og vedvarende overtrædelser af traktatens artikel 81 i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene vedrørende elevatorer og rulletrapper. Hver af de fire overtrædelser dækkede hele den pågældende medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

2.

Adressaterne deltog i fire særskilte, men indbyrdes forbundne og vedvarende overtrædelser af traktatens artikel 81 i Belgien, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene vedrørende elevatorer og rulletrapper. Hver af de fire overtrædelser dækkede hele den pågældende medlemsstats territorium.

Sagsforløb

| 3. | Kommissionen iværksatte i starten af 2004 undersøgelsen på eget initiativ (»ex-officio«), efter at den havde modtaget en række oplysninger. Efter tre runder kontrolundersøgelser (Belgien og Tyskland i januar 2004; Belgien, Tyskland og Luxemburg i marts 2004 og Nederlandene i april 2004) samt en række anmodninger om samarbejde i henhold til samarbejdsmeddelelsen fra 2002 blev det bekræftet, at der eksisterede karteller i Belgien, Tyskland, Luxemburg og Nederlandene. Overtrædelserne omfattede både nye installationer og serviceydelser, bortset fra i Tyskland, hvor bevismaterialet tydede på, at kartellerne kun omfattede nye installationer. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen iværksatte i starten af 2004 undersøgelsen på eget initiativ (»ex-officio«), efter at den havde modtaget en række oplysninger. Efter tre runder kontrolundersøgelser (Belgien og Tyskland i januar 2004; Belgien, Tyskland og Luxemburg i marts 2004 og Nederlandene i april 2004) samt en række anmodninger om samarbejde i henhold til samarbejdsmeddelelsen fra 2002 blev det bekræftet, at der eksisterede karteller i Belgien, Tyskland, Luxemburg og Nederlandene. Overtrædelserne omfattede både nye installationer og serviceydelser, bortset fra i Tyskland, hvor bevismaterialet tydede på, at kartellerne kun omfattede nye installationer.

| 4. | Alle fire karteller havde visse fællestræk, f.eks.:






  — | KONE, Otis, Schindler og ThyssenKrupp var alle impliceret i overtrædelserne i alle de fire medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

4.

Alle fire karteller havde visse fællestræk, f.eks.:

—

KONE, Otis, Schindler og ThyssenKrupp var alle impliceret i overtrædelserne i alle de fire medlemsstater.

| — | Kartellerne omfattede samme produkter og serviceydelser i alle medlemsstater, bortset fra i Tyskland, hvor serviceydelserne, så vidt Kommissionen ved, ikke var direkte omfattet af kartelaftalerne. |
| --- | --- |

—

Kartellerne omfattede samme produkter og serviceydelser i alle medlemsstater, bortset fra i Tyskland, hvor serviceydelserne, så vidt Kommissionen ved, ikke var direkte omfattet af kartelaftalerne.

| — | De ansvarlige ledere for de involverede filialer (og deltagere i kartellerne) var undertiden samtidig eller efterfølgende ansvarlige for flere medlemsstater. |
| --- | --- |

—

De ansvarlige ledere for de involverede filialer (og deltagere i kartellerne) var undertiden samtidig eller efterfølgende ansvarlige for flere medlemsstater.

| — | De undersøgte overtrædelsers varighed overlappede stort set, selv om de ikke altid havde nøjagtig samme samlede varighed. |
| --- | --- |

—

De undersøgte overtrædelsers varighed overlappede stort set, selv om de ikke altid havde nøjagtig samme samlede varighed.

| — | Metoden for fordeling af projekter om salg og installationer af elevatorer og rulletrapper var meget ensartet, undertiden identisk, i det mindste i nogle, hvis ikke i alle de berørte medlemsstater (for eksempel principperne for fordeling af markeder og kunder, fastholdelse af »status quo« i markedsandele, organisering af møder, kompensationsordninger, brug af projektlister osv.). |
| --- | --- |

—

Metoden for fordeling af projekter om salg og installationer af elevatorer og rulletrapper var meget ensartet, undertiden identisk, i det mindste i nogle, hvis ikke i alle de berørte medlemsstater (for eksempel principperne for fordeling af markeder og kunder, fastholdelse af »status quo« i markedsandele, organisering af møder, kompensationsordninger, brug af projektlister osv.).

| — | Metoden for fordeling af projekter om salg og installation af elevatorer og rulletrapper ved brug af de såkaldte projektlister var ensartet, hvis den ikke var identisk, i alle berørte medlemsstater bortset fra Nederlandene, hvor der, så vidt Kommissionen ved, ikke anvendes projektlister. |
| --- | --- |

—

Metoden for fordeling af projekter om salg og installation af elevatorer og rulletrapper ved brug af de såkaldte projektlister var ensartet, hvis den ikke var identisk, i alle berørte medlemsstater bortset fra Nederlandene, hvor der, så vidt Kommissionen ved, ikke anvendes projektlister.

| — | Metoden for fordeling af projekter om vedligeholdelse og modernisering var meget ensartet, undertiden identisk, i Belgien, Luxembourg og Nederlandene (for eksempel principperne om kundedeling, oprettelse og fastholdelse af kontakter, kommunikation mellem virksomhederne og kompensationsordninger). |
| --- | --- |

—

Metoden for fordeling af projekter om vedligeholdelse og modernisering var meget ensartet, undertiden identisk, i Belgien, Luxembourg og Nederlandene (for eksempel principperne om kundedeling, oprettelse og fastholdelse af kontakter, kommunikation mellem virksomhederne og kompensationsordninger).

| 5. | Klagepunktsmeddelelsen blev fremsendt til parterne i oktober 2005. Adressaterne for meddelelsen anmodede ikke om en mundtlig høring. |
| --- | --- |

5.

Klagepunktsmeddelelsen blev fremsendt til parterne i oktober 2005. Adressaterne for meddelelsen anmodede ikke om en mundtlig høring.

Kartellernes virkemåde

| 6. | De overtrædelsesperioder, der er omhandlet i beslutningen, er følgende:






  — | fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004 i Belgien |
| --- | --- | --- |

6.

De overtrædelsesperioder, der er omhandlet i beslutningen, er følgende:

—

fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004 i Belgien

| — | fra 1. august 1995 til 5. december 2003 i Tyskland |
| --- | --- |

—

fra 1. august 1995 til 5. december 2003 i Tyskland

| — | fra 7. december 1995 til 9. marts 2004 i Luxembourg og |
| --- | --- |

—

fra 7. december 1995 til 9. marts 2004 i Luxembourg og

| — | fra 15. april 1998 til 5. marts 2004 i Nederlandene. |
| --- | --- |

—

fra 15. april 1998 til 5. marts 2004 i Nederlandene.

| 7. | Nedenstående overtrædelser blev begået i en eller flere af eller alle de omhandlede medlemsstater:






  — | aftale om fordeling af salg og installation af elevatorer og rulletrapper |
| --- | --- | --- |

7.

Nedenstående overtrædelser blev begået i en eller flere af eller alle de omhandlede medlemsstater:

—

aftale om fordeling af salg og installation af elevatorer og rulletrapper

| — | aftale om fordeling af offentlige og private udbud samt andre kontrakter om salg og installation af elevatorer og rulletrapper i overensstemmelse med de salgsandele, der på forhånd var aftalt med hver virksomhed |
| --- | --- |

—

aftale om fordeling af offentlige og private udbud samt andre kontrakter om salg og installation af elevatorer og rulletrapper i overensstemmelse med de salgsandele, der på forhånd var aftalt med hver virksomhed

| — | aftale om fordeling af projekter om salg og installation af nye elevatorer og rulletrapper under overholdelse af princippet om, at eksisterende kunderelationer respekteres |
| --- | --- |

—

aftale om fordeling af projekter om salg og installation af nye elevatorer og rulletrapper under overholdelse af princippet om, at eksisterende kunderelationer respekteres

| — | aftale om ikke at konkurrere med hinanden om vedligeholdelseskontrakter for elevatorer og rulletrapper, der allerede er i drift, og bestemmelser om afgivelse af bud på disse kontrakter |
| --- | --- |

—

aftale om ikke at konkurrere med hinanden om vedligeholdelseskontrakter for elevatorer og rulletrapper, der allerede er i drift, og bestemmelser om afgivelse af bud på disse kontrakter

| — | aftale om ikke at konkurrere med hinanden om vedligeholdelseskontrakter for nye elevatorer og rulletrapper, og bestemmelser om afgivelse af bud på disse kontrakter og |
| --- | --- |

—

aftale om ikke at konkurrere med hinanden om vedligeholdelseskontrakter for nye elevatorer og rulletrapper, og bestemmelser om afgivelse af bud på disse kontrakter og

| — | aftale om ikke at konkurrere med hinanden om moderniseringskontrakter. |
| --- | --- |

—

aftale om ikke at konkurrere med hinanden om moderniseringskontrakter.

Et andet vigtigt element i overtrædelserne var udveksling af kommercielt vigtige og fortrolige (interne) markeds- og virksomhedsinformationer, bl.a. udbudsmønstre og priser. Deltagerne mødtes regelmæssigt for at aftale ovennævnte restriktioner, og de kontrollerede, at disse blev overholdt på de nationale markeder. Der er bevis for, at virksomhederne var klar over, at deres adfærd var ulovlig, og at de tog forholdsregler for ikke at blive opdaget; de ansatte mødtes ofte på barer eller restauranter, de rejste ud på landet eller endog til udlandet, og de benyttede mobiltelefonkort, der var betalt på forhånd, for at undgå at blive opsporet.

II.   BØDER

Overtrædelsernes omfang

| 8. | Overtrædelsernes omfang, indvirkning på markedet og geografiske rækkevidde må betegnes som værende meget alvorlig. |
| --- | --- |

8.

Overtrædelsernes omfang, indvirkning på markedet og geografiske rækkevidde må betegnes som værende meget alvorlig.

Differentieret behandling

| 9. | Virksomhederne blev inddelt i forskellige kategorier alt efter deres relative betydning på markederne for at tage hensyn til deres specifikke vægt og hermed hver enkelt virksomheds reelle indvirkning på markedet. |
| --- | --- |

9.

Virksomhederne blev inddelt i forskellige kategorier alt efter deres relative betydning på markederne for at tage hensyn til deres specifikke vægt og hermed hver enkelt virksomheds reelle indvirkning på markedet.

| 10. | Som grundlag for at sammenligne en virksomheds relative betydning på de omhandlede markeder fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at tage de enkelte virksomheders omsætning i henholdsvis hele Belgien, hele Tyskland, hele Luxembourg og hele Nederlandene. Sammenligningerne blev foretaget på grundlag af disse nationale omsætninger i det sidste hele overtrædelsesår, 2003, for alle de pågældende virksomheder med hensyn til alle de fire overtrædelser bortset fra Schindler i Tyskland, hvor 2000, nemlig det år, da virksomheden meldte sig ud af kartellet, var referenceåret. |
| --- | --- |

10.

Som grundlag for at sammenligne en virksomheds relative betydning på de omhandlede markeder fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at tage de enkelte virksomheders omsætning i henholdsvis hele Belgien, hele Tyskland, hele Luxembourg og hele Nederlandene. Sammenligningerne blev foretaget på grundlag af disse nationale omsætninger i det sidste hele overtrædelsesår, 2003, for alle de pågældende virksomheder med hensyn til alle de fire overtrædelser bortset fra Schindler i Tyskland, hvor 2000, nemlig det år, da virksomheden meldte sig ud af kartellet, var referenceåret.

| 11. | Hvad angår overtrædelsen i Belgien blev Schindler og KONE begge placeret i første kategori, Otis i anden og ThyssenKrupp i tredje kategori. Hvad angår overtrædelsen i Tyskland blev KONE, Otis og ThyssenKrupp placeret i én kategori. Schindler, hvis ulovlige adfærd var begrænset til rulletrapper, og som meldte sig ud af kartellet i 2000, blev placeret i en særskilt kategori. Hvad angår overtrædelserne i Luxembourg, blev Otis og Schindler begge placeret i første kategori og Kone og ThyssenKrupp blev begge placeret i anden kategori. Hvad angår overtrædelserne i Nederlandene blev KONE placeret i første kategori, Otis i anden og Schindler i tredje kategori. ThyssenKrupp og Mitsubishi blev begge placeret i fjerde kategori. |
| --- | --- |

11.

Hvad angår overtrædelsen i Belgien blev Schindler og KONE begge placeret i første kategori, Otis i anden og ThyssenKrupp i tredje kategori. Hvad angår overtrædelsen i Tyskland blev KONE, Otis og ThyssenKrupp placeret i én kategori. Schindler, hvis ulovlige adfærd var begrænset til rulletrapper, og som meldte sig ud af kartellet i 2000, blev placeret i en særskilt kategori. Hvad angår overtrædelserne i Luxembourg, blev Otis og Schindler begge placeret i første kategori og Kone og ThyssenKrupp blev begge placeret i anden kategori. Hvad angår overtrædelserne i Nederlandene blev KONE placeret i første kategori, Otis i anden og Schindler i tredje kategori. ThyssenKrupp og Mitsubishi blev begge placeret i fjerde kategori.

Tilstrækkeligt afskrækkende virkning

| 12. | Kommissionen fandt det hensigtsmæssigt at anvende en multiplikationsfaktor for at fastsætte bøderne på et niveau, der sikrede, at de havde en tilstrækkeligt afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen fandt det hensigtsmæssigt at anvende en multiplikationsfaktor for at fastsætte bøderne på et niveau, der sikrede, at de havde en tilstrækkeligt afskrækkende virkning.

| 13. | Som følge af deres respektive omsætning på verdensplan er ThyssenKrupp og Otis langt de største aktører i forhold til de øvrige adressater. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger fandt den det derfor hensigtsmæssigt at multiplicere de respektive bøder til ThyssenKrupp og Otis. |
| --- | --- |

13.

Som følge af deres respektive omsætning på verdensplan er ThyssenKrupp og Otis langt de største aktører i forhold til de øvrige adressater. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger fandt den det derfor hensigtsmæssigt at multiplicere de respektive bøder til ThyssenKrupp og Otis.

Forhøjelse på grund af overtrædelsernes varighed

| 14. | De individualiserede multiplikationsfaktorer blev også anvendt afhængigt af de enkelte overtrædelsers varighed. |
| --- | --- |

14.

De individualiserede multiplikationsfaktorer blev også anvendt afhængigt af de enkelte overtrædelsers varighed.

Skærpende omstændigheder

| 15. | ThyssenKrupp blev anset for at have begået overtrædelser gentagne gange, da to enheder, der kontrolleredes af Krupp og/eller Thyssen (inden disse to virksomheder fusionerede i 1999), allerede havde været genstand for en af Kommissionens tidligere beslutninger om kartelaktiviteter i Alloy Surcharge
   (1). Det forhold, at virksomhederne havde gentaget samme type adfærd inden for samme eller andre aktivitetsområder, viser, at de første bøder ikke har tilskyndet dem til at ændre adfærd. Det er en skærpende omstændighed, der begrunder en forhøjelse af grundbeløbet for bøden til ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

15.

ThyssenKrupp blev anset for at have begået overtrædelser gentagne gange, da to enheder, der kontrolleredes af Krupp og/eller Thyssen (inden disse to virksomheder fusionerede i 1999), allerede havde været genstand for en af Kommissionens tidligere beslutninger om kartelaktiviteter i Alloy Surcharge
   (1). Det forhold, at virksomhederne havde gentaget samme type adfærd inden for samme eller andre aktivitetsområder, viser, at de første bøder ikke har tilskyndet dem til at ændre adfærd. Det er en skærpende omstændighed, der begrunder en forhøjelse af grundbeløbet for bøden til ThyssenKrupp.

Anvendelse af samarbejdsmeddelelsen fra 2002

| 16. | KONE, Otis, ThyssenKrupp og Schindler indsendte anmodninger i henhold til samarbejdsmeddelelsen. De samarbejdede med Kommissionen i forskellige undersøgelsesfaser med henblik på at opnå en favorabel behandling i henhold til denne meddelelse. |
| --- | --- |

16.

KONE, Otis, ThyssenKrupp og Schindler indsendte anmodninger i henhold til samarbejdsmeddelelsen. De samarbejdede med Kommissionen i forskellige undersøgelsesfaser med henblik på at opnå en favorabel behandling i henhold til denne meddelelse.

Punkt 8(a) — Bødefritagelse

| 17. | Otis indrømmedes bødefritagelse i henhold til punkt 8(a) i samarbejdsmeddelelsen vedrørende et kartel i Nederlandene, da Kommissionen blev sat i stand til at gennemføre kontrolundersøgelser i Nederlandene. |
| --- | --- |

17.

Otis indrømmedes bødefritagelse i henhold til punkt 8(a) i samarbejdsmeddelelsen vedrørende et kartel i Nederlandene, da Kommissionen blev sat i stand til at gennemføre kontrolundersøgelser i Nederlandene.

Punkt 8(b) — Bødefritagelse

| 18. | Hvad angår overtrædelserne i Belgien og Luxembourg satte det bevismateriale, som KONE havde fremlagt, Kommissionen i stand til at konstatere en overtrædelse af artikel 81 i traktaten. KONE var derfor berettiget til bødefritagelse i forbindelse med overtrædelserne i Belgien og Luxembourg. |
| --- | --- |

18.

Hvad angår overtrædelserne i Belgien og Luxembourg satte det bevismateriale, som KONE havde fremlagt, Kommissionen i stand til at konstatere en overtrædelse af artikel 81 i traktaten. KONE var derfor berettiget til bødefritagelse i forbindelse med overtrædelserne i Belgien og Luxembourg.

Punkt 23 (b), første led (bødenedsættelser på 30-50 %)

| 19. | Det bevismateriale, der blev fremlagt af Otis vedrørende kartellerne i Belgien og Luxembourg, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen allerede var i besiddelse af, og forbedrede Kommissionens mulighed for at bevise overtrædelsen. Otis var den første virksomhed, som opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 40 % for begge overtrædelser. KONE's fremlæggelse af bevismateriale vedrørende kartellet i Tyskland samt ThyssenKrupp's fremlæggelse af bevismateriale vedrørende kartellet i Nederlandene repræsenterede ligeledes en betydelig merværdi som anført i samarbejdsmeddelelsen. Disse to virksomheder var de første, der opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen i forbindelse med de respektive karteller, og Kommissionen indrømmede KONE en bødenedsættelse på 50 % i forbindelse med overtrædelsen i Tyskland og ThyssenKrupp en bødenedsættelse på 40 % i forbindelse med overtrædelsen i Nederlandene. |
| --- | --- |

19.

Det bevismateriale, der blev fremlagt af Otis vedrørende kartellerne i Belgien og Luxembourg, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen allerede var i besiddelse af, og forbedrede Kommissionens mulighed for at bevise overtrædelsen. Otis var den første virksomhed, som opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 40 % for begge overtrædelser. KONE's fremlæggelse af bevismateriale vedrørende kartellet i Tyskland samt ThyssenKrupp's fremlæggelse af bevismateriale vedrørende kartellet i Nederlandene repræsenterede ligeledes en betydelig merværdi som anført i samarbejdsmeddelelsen. Disse to virksomheder var de første, der opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen i forbindelse med de respektive karteller, og Kommissionen indrømmede KONE en bødenedsættelse på 50 % i forbindelse med overtrædelsen i Tyskland og ThyssenKrupp en bødenedsættelse på 40 % i forbindelse med overtrædelsen i Nederlandene.

Punkt 23 (b), andet led (nedsættelse på 20-30 %)

| 20. | Det bevismateriale, som Otis fremlagde vedrørende kartellet i Tyskland, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen allerede var i besiddelse af, og forbedrede Kommissionens mulighed for at bevise overtrædelsen i Tyskland. Otis var den anden virksomhed, som opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 25 % for overtrædelsen i Tyskland. Med hensyn til overtrædelsen i Belgien repræsenterede ThyssenKrupps fremlæggelse af bevismateriale ligeledes en betydelig merværdi som anført i samarbejdsmeddelelsen. ThyssenKrupp var den anden virksomhed, der opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 20 % i forbindelse med overtrædelsen i Belgien. |
| --- | --- |

20.

Det bevismateriale, som Otis fremlagde vedrørende kartellet i Tyskland, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen allerede var i besiddelse af, og forbedrede Kommissionens mulighed for at bevise overtrædelsen i Tyskland. Otis var den anden virksomhed, som opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 25 % for overtrædelsen i Tyskland. Med hensyn til overtrædelsen i Belgien repræsenterede ThyssenKrupps fremlæggelse af bevismateriale ligeledes en betydelig merværdi som anført i samarbejdsmeddelelsen. ThyssenKrupp var den anden virksomhed, der opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 20 % i forbindelse med overtrædelsen i Belgien.

Pkt. 23 (b), tredje led (bødenedsættelse på op til 20 %)

| 21. | Det bevismateriale, som Schindler fremlagde vedrørende kartellet i Tyskland, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen allerede var i besiddelse af, og forbedrede Kommissionens mulighed for at bevise overtrædelsen i Tyskland. Schindler var den tredje virksomhed, der opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 15 % for overtrædelsen i Tyskland. |
| --- | --- |

21.

Det bevismateriale, som Schindler fremlagde vedrørende kartellet i Tyskland, repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det bevismateriale, som Kommissionen allerede var i besiddelse af, og forbedrede Kommissionens mulighed for at bevise overtrædelsen i Tyskland. Schindler var den tredje virksomhed, der opfyldte punkt 21 i samarbejdsmeddelelsen, og fik indrømmet en bødenedsættelse på 15 % for overtrædelsen i Tyskland.

III.   BESLUTNING

| 22. | Nedenstående virksomheder overtrådte traktatens artikel 81 ved at fordele udbud og andre kontrakter mellem hinanden i Belgien, Tyskland Luxembourg og Nederlandene med det formål at dele markeder og fastsætte priser, indgå aftaler om en kompensationsmekanisme i nogle tilfælde, udveksle oplysninger om salgsmængder og priser og deltage i regelmæssige møder og andre kontakter for at aftale og gennemføre ovennævnte begrænsninger.

  I Belgien:







  a) | Kone Corporation og KONE Belgium SA, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004 |
| --- | --- | --- |

22.

Nedenstående virksomheder overtrådte traktatens artikel 81 ved at fordele udbud og andre kontrakter mellem hinanden i Belgien, Tyskland Luxembourg og Nederlandene med det formål at dele markeder og fastsætte priser, indgå aftaler om en kompensationsmekanisme i nogle tilfælde, udveksle oplysninger om salgsmængder og priser og deltage i regelmæssige møder og andre kontakter for at aftale og gennemføre ovennævnte begrænsninger.

I Belgien:

a)

Kone Corporation og KONE Belgium SA, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og NV OTIS SA, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004 |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og NV OTIS SA, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004

| c) | Schindler Holding Ltd og Schindler SA/NV, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004 og |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd og Schindler SA/NV, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004 og

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, fra 9. maj 1996 til 29. januar 2004.

I Tyskland:

| e) | Kone Corporation og KONE GmbH, fra 1. august 1995 til 5. december 2003 |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation og KONE GmbH, fra 1. august 1995 til 5. december 2003

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis GmbH & Co. OHG, fra 1. august 1995 til 5. december 2003 |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis GmbH & Co. OHG, fra 1. august 1995 til 5. december 2003

| g) | Schindler Holding Ltd og Schindler Deutschland Holding GmbH, fra 1. august 1995 til 6. december 2000 og |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd og Schindler Deutschland Holding GmbH, fra 1. august 1995 til 6. december 2000 og

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH og ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, fra 1. august 1995 til 5. december 2003. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH og ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, fra 1. august 1995 til 5. december 2003.

I Luxembourg:

| i) | Kone Corporation og KONE Luxembourg SARL, fra 7. december 1995 til 29. januar 2004 |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation og KONE Luxembourg SARL, fra 7. december 1995 til 29. januar 2004

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis SA, General Technic-Otis SARL og General Technic SARL, fra 7. december 1995 til 9. marts 2004 |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis SA, General Technic-Otis SARL og General Technic SARL, fra 7. december 1995 til 9. marts 2004

| k) | Schindler Holding Ltd og Schindler SARL, fra 7. december 1995 til 9. marts 2004 og |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd og Schindler SARL, fra 7. december 1995 til 9. marts 2004 og

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, fra 7. december 1995 til 9. marts 2004. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, fra 7. december 1995 til 9. marts 2004.

I Nederlandene:

| m) | Kone Corporation and KONE BV Liften en Roltrappen, fra 1. juni 1999 til 5. marts 2004 |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation and KONE BV Liften en Roltrappen, fra 1. juni 1999 til 5. marts 2004

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis BV, fra 15. april 1998 til 5. marts 2004 |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis BV, fra 15. april 1998 til 5. marts 2004

| o) | Schindler Holding Ltd og Schindler Liften BV, fra 1. juni 1999 til 5. marts 2004 |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd og Schindler Liften BV, fra 1. juni 1999 til 5. marts 2004

| p) | ThyssenKrupp AG og ThyssenKrupp Liften BV, fra 15. april 1998 til 5. marts 2004, og |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG og ThyssenKrupp Liften BV, fra 15. april 1998 til 5. marts 2004, og

| q) | Mitsubishi Elevator Europe BV, fra 11. januar 2000 til 5. marts 2004. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe BV, fra 11. januar 2000 til 5. marts 2004.

| 23. | For de ovenfor omhandlede overtrædelser blev der pålagt følgende bøder:

  I Belgien:







  a) | Kone Corporation og KONE Belgium SA, in solidum: 0 EUR |
| --- | --- | --- |

23.

For de ovenfor omhandlede overtrædelser blev der pålagt følgende bøder:

I Belgien:

a)

Kone Corporation og KONE Belgium SA, in solidum: 0 EUR

| b) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og NV OTIS SA, in solidum: 47 713 050 EUR |
| --- | --- |

b)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og NV OTIS SA, in solidum: 47 713 050 EUR

| c) | Schindler Holding Ltd og Schindler SA/NV, in solidum: 69 300 000 EUR, og |
| --- | --- |

c)

Schindler Holding Ltd og Schindler SA/NV, in solidum: 69 300 000 EUR, og

| d) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, in solidum: 68 607 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV/SA, in solidum: 68 607 000 EUR.

I Tyskland:

| e) | Kone Corporation og KONE GmbH, in solidum: 62 370 000 EUR |
| --- | --- |

e)

Kone Corporation og KONE GmbH, in solidum: 62 370 000 EUR

| f) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis GmbH & Co. OHG, in solidum: 159 043 500 EUR |
| --- | --- |

f)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis GmbH & Co. OHG, in solidum: 159 043 500 EUR

| g) | Schindler Holding Ltd og Schindler Deutschland Holding GmbH, in solidum: 21 458 250 EUR og |
| --- | --- |

g)

Schindler Holding Ltd og Schindler Deutschland Holding GmbH, in solidum: 21 458 250 EUR og

| h) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH og ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, in solidum: 374 220 000 EUR. |
| --- | --- |

h)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG, ThyssenKrupp Aufzüge GmbH og ThyssenKrupp Fahrtreppen GmbH, in solidum: 374 220 000 EUR.

I Luxembourg:

| i) | Kone Corporation og KONE Luxembourg SARL, in solidum: 0 EUR |
| --- | --- |

i)

Kone Corporation og KONE Luxembourg SARL, in solidum: 0 EUR

| j) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis S.A., General Technic-Otis SARL og General Technic SARL, in solidum: 18 176 400 EUR |
| --- | --- |

j)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company, NV Otis S.A., General Technic-Otis SARL og General Technic SARL, in solidum: 18 176 400 EUR

| k) | Schindler Holding Ltd og Schindler SARL, in solidum: 17 820 000 EUR, og |
| --- | --- |

k)

Schindler Holding Ltd og Schindler SARL, in solidum: 17 820 000 EUR, og

| l) | ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, in solidum: 13 365 000 EUR. |
| --- | --- |

l)

ThyssenKrupp AG, ThyssenKrupp Elevator AG og ThyssenKrupp Ascenseurs Luxembourg SARL, in solidum: 13 365 000 EUR.

I Nederlandene:

| m) | Kone Corporation Ltd og KONE BV Liften en Roltrappen, in solidum: 79 750 000 EUR |
| --- | --- |

m)

Kone Corporation Ltd og KONE BV Liften en Roltrappen, in solidum: 79 750 000 EUR

| n) | United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis BV, in solidum: 0 EUR |
| --- | --- |

n)

United Technologies Corporation, Otis Elevator Company og Otis BV, in solidum: 0 EUR

| o) | Schindler Holding Ltd og Schindler Liften BV, in solidum: 35 169 750 EUR |
| --- | --- |

o)

Schindler Holding Ltd og Schindler Liften BV, in solidum: 35 169 750 EUR

| p) | ThyssenKrupp AG og ThyssenKrupp Liften BV, in solidum: 23 477 850 EUR, og |
| --- | --- |

p)

ThyssenKrupp AG og ThyssenKrupp Liften BV, in solidum: 23 477 850 EUR, og

| q) | Mitsubishi Elevator Europe BV: 1 841 400 EUR. |
| --- | --- |

q)

Mitsubishi Elevator Europe BV: 1 841 400 EUR.

| 24. | Ovennævnte virksomheder skal omgående bringe disse overtrædelser til ophør i det omfang, dette ikke allerede er sket. De skal afstå fra enhver handling eller adfærd som beskrevet i denne sag og fra enhver handling eller adfærd med samme eller tilsvarende formål eller virkning. |
| --- | --- |

24.

Ovennævnte virksomheder skal omgående bringe disse overtrædelser til ophør i det omfang, dette ikke allerede er sket. De skal afstå fra enhver handling eller adfærd som beskrevet i denne sag og fra enhver handling eller adfærd med samme eller tilsvarende formål eller virkning.

---

(1)  Se forenede sager T-45/98 og T-47/98 ThyssenKrupp Stainless og ThyssenKrupp Acciai speciali Terni mod Kommissionen (»Alloy Surcharge«) [2001] Sml. II- 3757, og forenede sager C-65/02 P og C-73/02 P, ThyssenKrupp Stainless og ThyssenKrupp Acciai speciali Terni mod Kommissionen, dom af 14. juli 2005.

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/25

---

Meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af visse antidumpingforanstaltninger

(2008/C 75/11)

| 1. | Kommissionen skal meddele, at medmindre en fornyet undersøgelse indledes efter følgende procedure, udløber nedenstående antidumpingforanstaltninger på den i tabellen anførte dato, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1472/2006 af 5. oktober 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam (1). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skal meddele, at medmindre en fornyet undersøgelse indledes efter følgende procedure, udløber nedenstående antidumpingforanstaltninger på den i tabellen anførte dato, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1472/2006 af 5. oktober 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam (1).

2.   Procedure

Producenter i Fællesskabet kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade.

Skulle Kommissionen beslutte at foretage en fornyet undersøgelse af de pågældende foranstaltninger, vil importørerne, eksportørerne, repræsentanterne for eksportlandet og producenterne i Fællesskabet få lejlighed til at uddybe, afvise eller fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, der er indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse.

3.   Tidsfrist

Producenterne i Fællesskabet kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse på ovennævnte grundlag, således at den er Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel (Kontor H-1), J-79 4/23, B-1049 Bruxelles (2) i hænde på et hvilket som helst tidspunkt efter denne meddelelses offentliggørelse, men ikke senere end tre måneder før den i tabellen nedenfor angivne dato.

| 4. | Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (3). |
| --- | --- |

4.

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (3).

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltning | Reference | Dato for udløb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fodtøj med overdel af læder | Folkerepublikken Kina
  Vietnam | Antidumpingtold | Rådets forordning (EF) nr. 1472/2006 (EUT L 275 af 6.10.2006, s. 1) | 7.10.2008 |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltning

Reference

Dato for udløb

Fodtøj med overdel af læder

Folkerepublikken Kina

Vietnam

Antidumpingtold

Rådets forordning (EF) nr. 1472/2006 (EUT L 275 af 6.10.2006, s. 1)

7.10.2008

---

(1)  EUT L 275 af 6.10.2006, s. 1.

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

(3)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

---

26.3.2008

| 26.3.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 75/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 75/s3

---

MEDDELELSE

Den 26. marts 2008 udkommer »Fælles sortsliste over landbrugsplantearter — 2. tilføjelse til 26. samlede udgave« i Den Europæiske Unions Tidende C 75 A.

For abonnenter på EU-Tidende er numrene gratis for hvert abonnement og i den/de pågældende sprogversion(er). Abonnenter, der ønsker at modtage denne EU-Tidende, bedes returnere nedenstående bestillingsseddel i udfyldt stand med angivelse af deres abonnementskode (findes til venstre på forsendelsesetiketterne — begynder med O/...). Den pågældende EU-Tidende leveres gratis i op til et år fra udgivelsesdatoen.

Hvis De er interesseret i et eksemplar af dette nummer af EU-Tidende, kan De købe det ved henvendelse til vores salgsagenter (se http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).

Denne EU-Tidende er — ligesom alle udgaver af EU-Tidende (L, C, CA, CE) — tilgængelig gratis på internettet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---