# Úradný vestník C 120/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 120 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5116. mája 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 120

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5116. mája 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 440. plenárne zasadnutie v dňoch 12. a 13. decembra 2007 |
| 2008/C 120/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému | 1 |
| 2008/C 120/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/181/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa meracích jednotiekKOM(2007) 510 v konečnom znení – 2007/0187 (COD) | 14 |
| 2008/C 120/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o hladine hluku vnímanej vodičom kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov (kodifikované znenie) KOM(2007) 588 v konečnom znení – 2007/0205 (COD) | 15 |
| 2008/C 120/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politíkKOM(2007) 140 v konečnom znení – SEK(2007) 388 | 15 |
| 2008/C 120/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Cezhraničné pracovné sily v poľnohospodárstve | 19 |
| 2008/C 120/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zamestnanosť v poľnohospodárstve | 25 |
| 2008/C 120/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj | 29 |
| 2008/C 120/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o lepšej demontáži lodíKOM(2007) 269 v konečnom znení | 33 |
| 2008/C 120/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe – možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚKOM(2007) 354 v konečnom znení | 38 |
| 2008/C 120/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadeníKOM(2007) 372 v konečnom znení – 2007/0138 (CNS) | 42 |
| 2008/C 120/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Perspektívy poľnohospodárstva v osobitne znevýhodnených prírodných oblastiach (horské oblasti, ostrovy a najvzdialenejšie oblasti) | 47 |
| 2008/C 120/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 998/2003 o veterinárnych požiadavkách uplatniteľných na nekomerčné premiestňovanie spoločenských zvierat, pokiaľ ide o predĺženie prechodného obdobiaKOM(2007) 572 v konečnom znení 2007/0202 (COD) | 49 |
| 2008/C 120/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému | 50 |
| 2008/C 120/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vplyv územného princípu daňového práva na priemyselné zmeny | 51 |
| 2008/C 120/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vplyv európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia na priemyselné zmeny | 57 |
| 2008/C 120/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podporovať solidaritu medzi generáciamiKOM(2007) 244 v konečnom znení | 66 |
| 2008/C 120/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohéziiKOM(2007) 273 v konečnom znení | 73 |
| 2008/C 120/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Migrácia a rozvoj: príležitosti a výzvy | 82 |
| 2008/C 120/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: úloha organizovanej občianskej spoločnosti | 89 |
| 2008/C 120/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Implementácia Lisabonskej stratégie: súčasný stav a vyhliadky do budúcnosti | 96 |
| 2008/C 120/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o štruktúre a sadzbách spotrebných daní, ktorým podliehajú tabakové výrobky (kodifikované znenie)KOM(2007) 587 v konečnom znení | 100 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

440. plenárne zasadnutie v dňoch 12. a 13. decembra 2007

2008/C 120/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému

1

2008/C 120/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/181/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa meracích jednotiekKOM(2007) 510 v konečnom znení – 2007/0187 (COD)

KOM(2007) 510 v konečnom znení – 2007/0187 (COD)

14

2008/C 120/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o hladine hluku vnímanej vodičom kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov (kodifikované znenie) KOM(2007) 588 v konečnom znení – 2007/0205 (COD)

KOM(2007) 588 v konečnom znení – 2007/0205 (COD)

15

2008/C 120/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politíkKOM(2007) 140 v konečnom znení – SEK(2007) 388

KOM(2007) 140 v konečnom znení – SEK(2007) 388

15

2008/C 120/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Cezhraničné pracovné sily v poľnohospodárstve

19

2008/C 120/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zamestnanosť v poľnohospodárstve

25

2008/C 120/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj

29

2008/C 120/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o lepšej demontáži lodíKOM(2007) 269 v konečnom znení

KOM(2007) 269 v konečnom znení

33

2008/C 120/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe – možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚKOM(2007) 354 v konečnom znení

KOM(2007) 354 v konečnom znení

38

2008/C 120/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadeníKOM(2007) 372 v konečnom znení – 2007/0138 (CNS)

KOM(2007) 372 v konečnom znení – 2007/0138 (CNS)

42

2008/C 120/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Perspektívy poľnohospodárstva v osobitne znevýhodnených prírodných oblastiach (horské oblasti, ostrovy a najvzdialenejšie oblasti)

47

2008/C 120/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 998/2003 o veterinárnych požiadavkách uplatniteľných na nekomerčné premiestňovanie spoločenských zvierat, pokiaľ ide o predĺženie prechodného obdobiaKOM(2007) 572 v konečnom znení 2007/0202 (COD)

KOM(2007) 572 v konečnom znení 2007/0202 (COD)

49

2008/C 120/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému

50

2008/C 120/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vplyv územného princípu daňového práva na priemyselné zmeny

51

2008/C 120/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vplyv európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia na priemyselné zmeny

57

2008/C 120/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podporovať solidaritu medzi generáciamiKOM(2007) 244 v konečnom znení

KOM(2007) 244 v konečnom znení

66

2008/C 120/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohéziiKOM(2007) 273 v konečnom znení

KOM(2007) 273 v konečnom znení

73

2008/C 120/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Migrácia a rozvoj: príležitosti a výzvy

82

2008/C 120/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: úloha organizovanej občianskej spoločnosti

89

2008/C 120/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Implementácia Lisabonskej stratégie: súčasný stav a vyhliadky do budúcnosti

96

2008/C 120/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o štruktúre a sadzbách spotrebných daní, ktorým podliehajú tabakové výrobky (kodifikované znenie)KOM(2007) 587 v konečnom znení

KOM(2007) 587 v konečnom znení

100

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

440. plenárne zasadnutie v dňoch 12. a 13. decembra 2007

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému

| — | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh“ |
| --- | --- |

—

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh“

| — | a na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnom rámci pre uvádzanie výrobkov na trh“ |
| --- | --- |

—

a na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnom rámci pre uvádzanie výrobkov na trh“

| — | a na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania niektorých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú zákonne uvedené na trh v inom členskom štáte a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 3052/95/ES“ |
| --- | --- |

—

a na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania niektorých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú zákonne uvedené na trh v inom členskom štáte a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 3052/95/ES“

KOM(2007) 37 v konečnom znení – 2007/0029 (COD)

KOM(2007) 53 v konečnom znení – 2007/0030 (COD)

KOM(2007) 36 v konečnom znení – 2007/0028 (COD)

(2008/C 120/01)

Rada sa 14. marca 2007 rozhodla podľa článku 95 a článku 133 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh“

a„Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnom rámci pre uvádzanie výrobkov na trh“

Rada sa 2. apríla 2007 rozhodla podľa článku 37 a článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania niektorých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú zákonne uvedené na trh v inom členskom štáte a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 3052/95/ES“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 21. novembra 2007. Spravodajcom bol pán PEZZINI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 13. decembra 2007 prijal 68 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor je v plnej miere presvedčený o tom, že musí byť zabezpečené rozsiahle uplatňovanie zásady voľného pohybu tovaru, ktorá je zakotvená v zmluve a ktorá bola potvrdená početnými rozsudkami Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, aby mohli byť výrobky zákonne uvedené na trh v jednom členskom štáte bez problémov distribuované na celom území EÚ. |
| --- | --- |

1.1

Výbor je v plnej miere presvedčený o tom, že musí byť zabezpečené rozsiahle uplatňovanie zásady voľného pohybu tovaru, ktorá je zakotvená v zmluve a ktorá bola potvrdená početnými rozsudkami Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, aby mohli byť výrobky zákonne uvedené na trh v jednom členskom štáte bez problémov distribuované na celom území EÚ.

| 1.2 | Podľa názoru výboru je prvoradou úlohou zabezpečiť bezpečné, transparentné a efektívne obchodovanie prostredníctvom odstránenia viacnásobných kontrol a skúmaní, ako aj prostredníctvom zaručenia vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov, a zaručiť aktívne a jednotné uplatňovanie predpisov Spoločenstva v oblasti bezpečnosti výrobkov prostredníctvom koordinácie a posilnenia dohľadu nad trhom. |
| --- | --- |

1.2

Podľa názoru výboru je prvoradou úlohou zabezpečiť bezpečné, transparentné a efektívne obchodovanie prostredníctvom odstránenia viacnásobných kontrol a skúmaní, ako aj prostredníctvom zaručenia vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov, a zaručiť aktívne a jednotné uplatňovanie predpisov Spoločenstva v oblasti bezpečnosti výrobkov prostredníctvom koordinácie a posilnenia dohľadu nad trhom.

| 1.3 | Výbor zdôrazňuje to, že voľný pohyb tovaru je jedným z najdôležitejších motorov konkurencieschopnosti a hospodárskeho a sociálneho rozvoja európskeho vnútorného trhu a že spresnenie a modernizácia podmienok uvádzania bezpečných kvalitných produktov na trh zohrávajú pre spotrebiteľov, podniky a občanov Únie centrálnu rolu. |
| --- | --- |

1.3

Výbor zdôrazňuje to, že voľný pohyb tovaru je jedným z najdôležitejších motorov konkurencieschopnosti a hospodárskeho a sociálneho rozvoja európskeho vnútorného trhu a že spresnenie a modernizácia podmienok uvádzania bezpečných kvalitných produktov na trh zohrávajú pre spotrebiteľov, podniky a občanov Únie centrálnu rolu.

| 1.4 | Výbor sa domnieva, že modernizácia a zjednodušenie právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa tovaru sa už ďalej nedá odkladať vzhľadom na






  — | problémy, ktoré vznikajú pri používaní a uplatňovaní predpisov stanovených zmluvou, |
| --- | --- | --- |

1.4

Výbor sa domnieva, že modernizácia a zjednodušenie právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa tovaru sa už ďalej nedá odkladať vzhľadom na

—

problémy, ktoré vznikajú pri používaní a uplatňovaní predpisov stanovených zmluvou,

| — | to, že neexistuje koherentný prístup pre systémy dohľadu nad trhom v jednotlivých krajinách, |
| --- | --- |

—

to, že neexistuje koherentný prístup pre systémy dohľadu nad trhom v jednotlivých krajinách,

| — | nedostatky miest, ktoré boli poverené posudzovaním zhody a právnou ochranou označenia CE, |
| --- | --- |

—

nedostatky miest, ktoré boli poverené posudzovaním zhody a právnou ochranou označenia CE,

| — | nedostatočné vedomosti podnikov, správnych orgánov a občanov, pokiaľ ide o práva a povinnosti. |
| --- | --- |

—

nedostatočné vedomosti podnikov, správnych orgánov a občanov, pokiaľ ide o práva a povinnosti.

| 1.5 | Výbor preto podporuje iniciatívu Komisie zameranú na balík opatrení, pokiaľ budú vo veľkom rozsahu splnené tieto body:






  — | účinné a jednotné uplatňovanie zásady vzájomného uznávania, |
| --- | --- | --- |

1.5

Výbor preto podporuje iniciatívu Komisie zameranú na balík opatrení, pokiaľ budú vo veľkom rozsahu splnené tieto body:

—

účinné a jednotné uplatňovanie zásady vzájomného uznávania,

| — | rozšírenie dohľadu nad trhom, |
| --- | --- |

—

rozšírenie dohľadu nad trhom,

| — | spoločný európsky systém akreditácie, ktorý by bol ponímaný ako služba všeobecného záujmu, |
| --- | --- |

—

spoločný európsky systém akreditácie, ktorý by bol ponímaný ako služba všeobecného záujmu,

| — | jednotná úroveň kompetencie akreditovaných certifikačných orgánov, |
| --- | --- |

—

jednotná úroveň kompetencie akreditovaných certifikačných orgánov,

| — | prísnejšie kritériá výberu a harmonizované výberové postupy pri posudzovaní zhody, |
| --- | --- |

—

prísnejšie kritériá výberu a harmonizované výberové postupy pri posudzovaní zhody,

| — | väčšia spolupráca medzi orgánmi jednotlivých krajín na stálom a systematickom základe, |
| --- | --- |

—

väčšia spolupráca medzi orgánmi jednotlivých krajín na stálom a systematickom základe,

| — | posilnenie právnej ochrany označenia CE, aby sa tak zabránilo existencii množstva mätúcich označení, |
| --- | --- |

—

posilnenie právnej ochrany označenia CE, aby sa tak zabránilo existencii množstva mätúcich označení,

| — | rozsiahle stanovenie a definícia zodpovedností všetkých aktérov, ktorí uvádzajú výrobky na trh, |
| --- | --- |

—

rozsiahle stanovenie a definícia zodpovedností všetkých aktérov, ktorí uvádzajú výrobky na trh,

| — | jednotný právny rámec a väčší súlad, pokiaľ ide o existujúce ustanovenia, s vyšším súladom a čo najmenšími administratívnymi nárokmi, |
| --- | --- |

—

jednotný právny rámec a väčší súlad, pokiaľ ide o existujúce ustanovenia, s vyšším súladom a čo najmenšími administratívnymi nárokmi,

| — | zabezpečenie možnosti vysledovania pôvodu všetkých výrobkov uvádzaných na trh, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie možnosti vysledovania pôvodu všetkých výrobkov uvádzaných na trh,

| — | rozsiahle uplatňovanie zásady proporcionality, pokiaľ ide o certifikačné postupy a s tým spojené náklady, najmä s ohľadom na menšie podniky a výrobky, ktoré sa nevyrábajú sériovo alebo len v malých sériách s obmedzeným počtom kusov, |
| --- | --- |

—

rozsiahle uplatňovanie zásady proporcionality, pokiaľ ide o certifikačné postupy a s tým spojené náklady, najmä s ohľadom na menšie podniky a výrobky, ktoré sa nevyrábajú sériovo alebo len v malých sériách s obmedzeným počtom kusov,

| — | rozsiahle zapojenie všetkých aktérov na trhu a najmä spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

rozsiahle zapojenie všetkých aktérov na trhu a najmä spotrebiteľov,

| — | výslovné stanovenie zmierovacieho postupu, pri ktorom by lehoty a náklady boli obmedzené na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

—

výslovné stanovenie zmierovacieho postupu, pri ktorom by lehoty a náklady boli obmedzené na nevyhnutné minimum.

| 1.6 | Pre výbor je prioritou v oblasti vzájomného uznávania zabezpečiť vysokú úroveň transparentnosti a istoty pri uplatňovaní postupov stanovených na úrovni Spoločenstva, a to prostredníctvom






  — | presunutia dôkazného bremena a možnosti dožadovať sa právnych opravných prostriedkov na vnútroštátnych súdoch, |
| --- | --- | --- |

1.6

Pre výbor je prioritou v oblasti vzájomného uznávania zabezpečiť vysokú úroveň transparentnosti a istoty pri uplatňovaní postupov stanovených na úrovni Spoločenstva, a to prostredníctvom

—

presunutia dôkazného bremena a možnosti dožadovať sa právnych opravných prostriedkov na vnútroštátnych súdoch,

| — | možnosti mimosúdneho urovnania sporov za pomoci vnútroštátnych „kontaktných miest pre výrobky“, a to aj prostredníctvom internetu, |
| --- | --- |

—

možnosti mimosúdneho urovnania sporov za pomoci vnútroštátnych „kontaktných miest pre výrobky“, a to aj prostredníctvom internetu,

| — | kratších lehôt v prípade súdnych i mimosúdnych sporov, |
| --- | --- |

—

kratších lehôt v prípade súdnych i mimosúdnych sporov,

| — | vybudovania výkonnejších a kompetentných vnútroštátnych štruktúr na zhromažďovanie prípadných dôkazov, aj v rámci postupu uplatňovaného v naliehavých prípadoch, |
| --- | --- |

—

vybudovania výkonnejších a kompetentných vnútroštátnych štruktúr na zhromažďovanie prípadných dôkazov, aj v rámci postupu uplatňovaného v naliehavých prípadoch,

| — | aktívnej úlohy vnútroštátnych úradov pre normalizáciu pri vypracovávaní on-line príručky na vyhľadávanie existujúcich platných predpisov v celej EÚ. |
| --- | --- |

—

aktívnej úlohy vnútroštátnych úradov pre normalizáciu pri vypracovávaní on-line príručky na vyhľadávanie existujúcich platných predpisov v celej EÚ.

| 1.7 | Výbor súhlasí so základnými zásadami návrhov, ktoré vychádzajú z pozitívnych skúseností s novým prístupom v kombinácii s celkovým prístupom. Mali by byť uplatňované v celom súčasnom i budúcom práve v EÚ a týkať sa všetkých aspektov výrobkov uvádzaných na trh, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť, zdravie a ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

1.7

Výbor súhlasí so základnými zásadami návrhov, ktoré vychádzajú z pozitívnych skúseností s novým prístupom v kombinácii s celkovým prístupom. Mali by byť uplatňované v celom súčasnom i budúcom práve v EÚ a týkať sa všetkých aspektov výrobkov uvádzaných na trh, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť, zdravie a ochranu životného prostredia.

| 1.8 | Výbor zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetci hospodárski aktéri, ktorí sú súčasťou zásobovacieho a distribučného reťazca, prijali vhodné opatrenia a rovným dielom prevzali zodpovednosť za zaručenie toho, že sa na trh dostanú len výrobky zodpovedajúce normám – a to nezávisle od toho, či sú týmito aktérmi výrobcovia, splnomocnení zástupcovia alebo dovozcovia. |
| --- | --- |

1.8

Výbor zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetci hospodárski aktéri, ktorí sú súčasťou zásobovacieho a distribučného reťazca, prijali vhodné opatrenia a rovným dielom prevzali zodpovednosť za zaručenie toho, že sa na trh dostanú len výrobky zodpovedajúce normám – a to nezávisle od toho, či sú týmito aktérmi výrobcovia, splnomocnení zástupcovia alebo dovozcovia.

| 1.9 | Sledovanie pôvodu výrobkov, aby sa dala určiť zodpovednosť hospodárskych aktérov, ktorí uvádzajú tovar na európsky trh, musí umožňovať jednoznačnú identifikáciu, aby bolo možné účinne uplatňovať predpisy Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.9

Sledovanie pôvodu výrobkov, aby sa dala určiť zodpovednosť hospodárskych aktérov, ktorí uvádzajú tovar na európsky trh, musí umožňovať jednoznačnú identifikáciu, aby bolo možné účinne uplatňovať predpisy Spoločenstva.

| 1.10 | Výbor sa domnieva, že je potrebné zaoberať sa aj problematikou uvádzania výrobkov na trh prostredníctvom internetu, Vzhľadom na skutočnosť, že trh obchodovania prostredníctvom internetu ešte nie je úplne regulovaný. |
| --- | --- |

1.10

Výbor sa domnieva, že je potrebné zaoberať sa aj problematikou uvádzania výrobkov na trh prostredníctvom internetu, Vzhľadom na skutočnosť, že trh obchodovania prostredníctvom internetu ešte nie je úplne regulovaný.

| 1.11 | Výbor považuje za nutné presnejšie údaje, ktoré by zlepšili súčasný rámec nového prístupu vzhľadom na tieto aspekty:






  — | záväzky pre hospodárskych aktérov, ktoré sú opodstatnené, vyvážené a neobsahujú finančne nákladné byrokratické alebo administratívne prekážky, |
| --- | --- | --- |

1.11

Výbor považuje za nutné presnejšie údaje, ktoré by zlepšili súčasný rámec nového prístupu vzhľadom na tieto aspekty:

—

záväzky pre hospodárskych aktérov, ktoré sú opodstatnené, vyvážené a neobsahujú finančne nákladné byrokratické alebo administratívne prekážky,

| — | účinný dohľad nad trhom a lepšiu harmonizáciu úrovne kompetencií orgánov posudzovania zhody, aby bolo možné zabezpečiť kompetentnosť, nestrannosť a účinnosť v celom Európskom hospodárskom priestore, ako aj rovnaké podmienky v oblasti hospodárskej súťaže pre všetkých výrobcov. |
| --- | --- |

—

účinný dohľad nad trhom a lepšiu harmonizáciu úrovne kompetencií orgánov posudzovania zhody, aby bolo možné zabezpečiť kompetentnosť, nestrannosť a účinnosť v celom Európskom hospodárskom priestore, ako aj rovnaké podmienky v oblasti hospodárskej súťaže pre všetkých výrobcov.

| 1.12 | Výbor súhlasí s tým, že štatút a význam označenia CE je potrebné z právneho hľadiska posilniť prostredníctvom jeho zaregistrovania ako kolektívnej značky. To umožní úradom rýchlo reagovať a prijať opatrenia v prípade jeho zneužívania. |
| --- | --- |

1.12

Výbor súhlasí s tým, že štatút a význam označenia CE je potrebné z právneho hľadiska posilniť prostredníctvom jeho zaregistrovania ako kolektívnej značky. To umožní úradom rýchlo reagovať a prijať opatrenia v prípade jeho zneužívania.

| 1.13 | Výbor zdôrazňuje podstatnú úlohu, ktorú v celej oblasti zohráva proces technickej normalizácie. Nový prístup je totiž založený na úzkom prepojení medzi základnými legislatívnymi požiadavkami a európskymi technickými normami, ktoré je potrebné podporovať a doceniť. |
| --- | --- |

1.13

Výbor zdôrazňuje podstatnú úlohu, ktorú v celej oblasti zohráva proces technickej normalizácie. Nový prístup je totiž založený na úzkom prepojení medzi základnými legislatívnymi požiadavkami a európskymi technickými normami, ktoré je potrebné podporovať a doceniť.

| 1.14 | Európsky akreditačný systém – chápaný ako služba všeobecného záujmu – musí zabezpečiť na jednej strane rozsiahle uznanie výsledkov posudzovania zhody a zabrániť zbytočnému viacnásobnému posudzovaniu, a na strane druhej musí byť založený na medzinárodne uznávaných normách a jednoznačných vymedzeniach. |
| --- | --- |

1.14

Európsky akreditačný systém – chápaný ako služba všeobecného záujmu – musí zabezpečiť na jednej strane rozsiahle uznanie výsledkov posudzovania zhody a zabrániť zbytočnému viacnásobnému posudzovaniu, a na strane druhej musí byť založený na medzinárodne uznávaných normách a jednoznačných vymedzeniach.

| 1.15 | Ustanovenia nariadenia týkajúce sa akreditačných orgánov musia platiť pre všetky takéto orgány a všetky nimi vykonávané úlohy v Európskom hospodárskom priestore, a to bez ohľadu na druh posudzovania zhody, ktorý pre svojich klientov vykonávajú. |
| --- | --- |

1.15

Ustanovenia nariadenia týkajúce sa akreditačných orgánov musia platiť pre všetky takéto orgány a všetky nimi vykonávané úlohy v Európskom hospodárskom priestore, a to bez ohľadu na druh posudzovania zhody, ktorý pre svojich klientov vykonávajú.

| 1.16 | Tieto ustanovenia musia zaručiť:






  — | súvislé zachovanie jednoznačných a transparentných vymedzení, ktoré zodpovedajú medzinárodným normám a ktoré by sa mali uplatňovať pri všetkých smerniciach nového prístupu a smerniciach týkajúcich sa výrobkov (1), ako aj pri smerniciach týkajúcich sa posudzovania zhody orgánov, ktoré sú poverené posudzovaním zhody, |
| --- | --- | --- |

1.16

Tieto ustanovenia musia zaručiť:

—

súvislé zachovanie jednoznačných a transparentných vymedzení, ktoré zodpovedajú medzinárodným normám a ktoré by sa mali uplatňovať pri všetkých smerniciach nového prístupu a smerniciach týkajúcich sa výrobkov (1), ako aj pri smerniciach týkajúcich sa posudzovania zhody orgánov, ktoré sú poverené posudzovaním zhody,

| — | funkčnosť akreditačného systému, ktorý nesmie byť vystavený ziskovej hospodárskej súťaži, v rámci verejnej ustanovizne, |
| --- | --- |

—

funkčnosť akreditačného systému, ktorý nesmie byť vystavený ziskovej hospodárskej súťaži, v rámci verejnej ustanovizne,

| — | všeobecnú platnosť všetkých právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, bez výnimiek pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu zdravia, ako aj o ochranu životného prostredia, |
| --- | --- |

—

všeobecnú platnosť všetkých právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, bez výnimiek pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu zdravia, ako aj o ochranu životného prostredia,

| — | všeobecnú platnosť všetkých akreditačných činností, aj kalibrácie, a to bez ohľadu na otázku, či je takáto akreditácia vykonávaná kvôli zákonnej povinnosti posúdenia zhody alebo na základe súkromných zmluvných dohôd, |
| --- | --- |

—

všeobecnú platnosť všetkých akreditačných činností, aj kalibrácie, a to bez ohľadu na otázku, či je takáto akreditácia vykonávaná kvôli zákonnej povinnosti posúdenia zhody alebo na základe súkromných zmluvných dohôd,

| — | to, aby vnútroštátne akreditačné orgány zachovávali normy, pokiaľ ide o kompetencie a nestrannosť, a to tak, že sa budú pravidelne zapájať do vzájomného hodnotenia (peer evaluation), ktoré bude prebiehať pod dohľadom všetkých aktérov zainteresovaných do akreditačného procesu. |
| --- | --- |

—

to, aby vnútroštátne akreditačné orgány zachovávali normy, pokiaľ ide o kompetencie a nestrannosť, a to tak, že sa budú pravidelne zapájať do vzájomného hodnotenia (peer evaluation), ktoré bude prebiehať pod dohľadom všetkých aktérov zainteresovaných do akreditačného procesu.

| 1.17 | Výbor považuje za potrebné vytvorenie jednoznačného právneho základu pre Európsku spoluprácu pre akreditáciu (EA), ktorej funkcie by mali byť rozšírené a lepšie definované: všetky vnútroštátne akreditačné orgány sa musia podieľať na EA, aby mohla byť zaručená ekvivalentnosť, transparentnosť, spoľahlivosť a účinnosť. Okrem toho je potrebné, aby sieť EA podporovali aj členské štáty. |
| --- | --- |

1.17

Výbor považuje za potrebné vytvorenie jednoznačného právneho základu pre Európsku spoluprácu pre akreditáciu (EA), ktorej funkcie by mali byť rozšírené a lepšie definované: všetky vnútroštátne akreditačné orgány sa musia podieľať na EA, aby mohla byť zaručená ekvivalentnosť, transparentnosť, spoľahlivosť a účinnosť. Okrem toho je potrebné, aby sieť EA podporovali aj členské štáty.

| 1.18 | Keďže akreditačné orgány musia dokázať, že dôveru, ktorú dostávajú, si naozaj zaslúžia, mali by podľa názoru výboru predkladať dôkazy o tom, že sa úspešne zapájajú do vzájomného hodnotenia (peer review). |
| --- | --- |

1.18

Keďže akreditačné orgány musia dokázať, že dôveru, ktorú dostávajú, si naozaj zaslúžia, mali by podľa názoru výboru predkladať dôkazy o tom, že sa úspešne zapájajú do vzájomného hodnotenia (peer review).

| 1.19 | Okrem toho sa výbor domnieva, že zapojenie všetkých zainteresovaných aktérov je dôležité, a preto by mali byť zastúpení v príslušných akreditačných orgánoch. Tieto ustanovenia by mali byť neoddeliteľnou súčasťou nového nariadenia. |
| --- | --- |

1.19

Okrem toho sa výbor domnieva, že zapojenie všetkých zainteresovaných aktérov je dôležité, a preto by mali byť zastúpení v príslušných akreditačných orgánoch. Tieto ustanovenia by mali byť neoddeliteľnou súčasťou nového nariadenia.

| 1.20 | V tejto súvislosti je výbor presvedčený, že práva spotrebiteľov by na vnútornom trhu mali byť známe a uznávané, a na dosiahnutie toho je potrebné prijať vhodné opatrenia. |
| --- | --- |

1.20

V tejto súvislosti je výbor presvedčený, že práva spotrebiteľov by na vnútornom trhu mali byť známe a uznávané, a na dosiahnutie toho je potrebné prijať vhodné opatrenia.

| 1.21 | Pri dohľade nad trhom musia byť zohľadnené aj tie výrobky, ktoré spadajú do pôsobnosti smernice o bezpečnosti výrobkov, keďže množstvo výrobkov je určených tak na podnikateľské účely, ako aj na použitie pre konečného spotrebiteľa. Výbor v tejto súvislosti považuje súčasný systém na rýchlu výmenu informácií RAPEX, ktorý je účinnou pomocou pri dohľade nad trhom, za úplne oprávnený. |
| --- | --- |

1.21

Pri dohľade nad trhom musia byť zohľadnené aj tie výrobky, ktoré spadajú do pôsobnosti smernice o bezpečnosti výrobkov, keďže množstvo výrobkov je určených tak na podnikateľské účely, ako aj na použitie pre konečného spotrebiteľa. Výbor v tejto súvislosti považuje súčasný systém na rýchlu výmenu informácií RAPEX, ktorý je účinnou pomocou pri dohľade nad trhom, za úplne oprávnený.

| 1.22 | Je potrebné, aby colné orgány spolupracovali v rámci európskej siete s orgánmi pre dohľad nad trhom, aby bolo možné zabezpečiť účinné kontroly výrobkov ešte pred tým, ako sa tieto dostanú do obehu na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

1.22

Je potrebné, aby colné orgány spolupracovali v rámci európskej siete s orgánmi pre dohľad nad trhom, aby bolo možné zabezpečiť účinné kontroly výrobkov ešte pred tým, ako sa tieto dostanú do obehu na vnútornom trhu.

| 1.23 | Aj preto musia mať colné orgány k dispozícii kvalifikovaný personál a zodpovedajúce finančné prostriedky a právomoci, aby mohli účinne plniť im uložené úlohy. Musia disponovať vhodnými prostriedkami na to, aby mohli rýchlo zasiahnuť v prípade sezónnych výrobkov alebo výrobkov s časovo obmedzeným uvádzaním na trh. |
| --- | --- |

1.23

Aj preto musia mať colné orgány k dispozícii kvalifikovaný personál a zodpovedajúce finančné prostriedky a právomoci, aby mohli účinne plniť im uložené úlohy. Musia disponovať vhodnými prostriedkami na to, aby mohli rýchlo zasiahnuť v prípade sezónnych výrobkov alebo výrobkov s časovo obmedzeným uvádzaním na trh.

| 1.24 | Nakoniec je podľa názoru výboru potrebné jednoznačne špecifikovať, že opatrenia prijaté na odstránenie preukázaného nedostatku v zhode musia byť v súlade so zásadou proporcionality. |
| --- | --- |

1.24

Nakoniec je podľa názoru výboru potrebné jednoznačne špecifikovať, že opatrenia prijaté na odstránenie preukázaného nedostatku v zhode musia byť v súlade so zásadou proporcionality.

2.   Úvod

| 2.1 | Jednotný trh s tovarom nie je len najdôležitejším katalyzátorom rastu v Európskej únii, ale vo veľkej miere tiež ovplyvňuje konkurencieschopnosť EÚ na svetovom trhu. Ako už výbor viackrát zdôraznil, „faktorom, ktorého význam [...] vzrástol, je globalizácia, ktorá je zároveň výzvou aj príležitosťou. Túto výzvu je možné zvládnuť, len ak sa naplno využije potenciál jednotného trhu.“ (2) |
| --- | --- |

2.1

Jednotný trh s tovarom nie je len najdôležitejším katalyzátorom rastu v Európskej únii, ale vo veľkej miere tiež ovplyvňuje konkurencieschopnosť EÚ na svetovom trhu. Ako už výbor viackrát zdôraznil, „faktorom, ktorého význam [...] vzrástol, je globalizácia, ktorá je zároveň výzvou aj príležitosťou. Túto výzvu je možné zvládnuť, len ak sa naplno využije potenciál jednotného trhu.“ (2)

| 2.2 | Voľný pohyb tovaru je základným pilierom jednotného trhu: vďaka uplatňovaniu článkov 28 až 30 (3) zmluvy sa dosiahli veľké pokroky pri harmonizácii technických noriem na úrovni Spoločenstva a podarilo sa odstrániť technické prekážky obchodovania, najmä prostredníctvom smerníc „nového prístupu“ (ktoré sa tiež označujú ako smernice o označení CE). |
| --- | --- |

2.2

Voľný pohyb tovaru je základným pilierom jednotného trhu: vďaka uplatňovaniu článkov 28 až 30 (3) zmluvy sa dosiahli veľké pokroky pri harmonizácii technických noriem na úrovni Spoločenstva a podarilo sa odstrániť technické prekážky obchodovania, najmä prostredníctvom smerníc „nového prístupu“ (ktoré sa tiež označujú ako smernice o označení CE).

| 2.3 | Predovšetkým v oblastiach, kde nie sú predpisy týkajúce sa výrobkov harmonizované, sa však prejavili nedostatky, pokiaľ ide o uplatňovanie a presadzovanie ustanovení Zmluvy o ES: vnútroštátne technické predpisy spôsobujú – predovšetkým MSP – značné problémy s voľným pohybom tovaru v EÚ, právny rámec pre pohyb tovaru je ešte stále rozkúskovaný a členské štáty nemajú žiadnu koherentnú koncepciu dohľadu nad trhom. |
| --- | --- |

2.3

Predovšetkým v oblastiach, kde nie sú predpisy týkajúce sa výrobkov harmonizované, sa však prejavili nedostatky, pokiaľ ide o uplatňovanie a presadzovanie ustanovení Zmluvy o ES: vnútroštátne technické predpisy spôsobujú – predovšetkým MSP – značné problémy s voľným pohybom tovaru v EÚ, právny rámec pre pohyb tovaru je ešte stále rozkúskovaný a členské štáty nemajú žiadnu koherentnú koncepciu dohľadu nad trhom.

| 2.4 | Výbor už zdôraznil, že „členské štáty nesú vysokú zodpovednosť za to, aby boli opatrenia EÚ správne transponované do ich národného práva a uvedené do platnosti“ a že je dôležité, „aby výsledný regulačný rámec na národnej úrovni bol pre podniky, zamestnancov, spotrebiteľov a všetkých aktérov občianskej spoločnosti obsahovo čo najvyváženejší a súčasne čo najjednoduchší“ (4). |
| --- | --- |

2.4

Výbor už zdôraznil, že „členské štáty nesú vysokú zodpovednosť za to, aby boli opatrenia EÚ správne transponované do ich národného práva a uvedené do platnosti“ a že je dôležité, „aby výsledný regulačný rámec na národnej úrovni bol pre podniky, zamestnancov, spotrebiteľov a všetkých aktérov občianskej spoločnosti obsahovo čo najvyváženejší a súčasne čo najjednoduchší“ (4).

| 2.5 | Výbor dôrazne podporuje úsilie o dosiahnutie väčšej transparentnosti a účinnosti noriem a rozšírenie a modernizáciu podmienok uvádzania na trh, pokiaľ ide o bezpečné kvalitné výrobky, aby tak mohli byť zabezpečené:






  — | pre spotrebiteľov vysoké nároky na bezpečnosť a kvalitu domácich a dovezených výrobkov a väčšia sloboda výberu na základe spoľahlivého posudzovania zhody, |
| --- | --- | --- |

2.5

Výbor dôrazne podporuje úsilie o dosiahnutie väčšej transparentnosti a účinnosti noriem a rozšírenie a modernizáciu podmienok uvádzania na trh, pokiaľ ide o bezpečné kvalitné výrobky, aby tak mohli byť zabezpečené:

—

pre spotrebiteľov vysoké nároky na bezpečnosť a kvalitu domácich a dovezených výrobkov a väčšia sloboda výberu na základe spoľahlivého posudzovania zhody,

| — | pre výrobcov istota, jasnosť a súlad právnych predpisov a jednotný právny rámec pre priemyselné výrobky; príslušná regulácia primerane malého rozsahu, ktorá umožní prispôsobenie sa vývoju v oblasti technológií; skutočný voľný pohyb tovaru bez neopodstatnených technických prekážok, náročných administratívnych kontrol a dodatočných testov pre prístup na jednotlivé vnútroštátne trhy; |
| --- | --- |

—

pre výrobcov istota, jasnosť a súlad právnych predpisov a jednotný právny rámec pre priemyselné výrobky; príslušná regulácia primerane malého rozsahu, ktorá umožní prispôsobenie sa vývoju v oblasti technológií; skutočný voľný pohyb tovaru bez neopodstatnených technických prekážok, náročných administratívnych kontrol a dodatočných testov pre prístup na jednotlivé vnútroštátne trhy;

| — | pre občanov ochranu zdravia a životného prostredia; odstránenie nákladných a nepotrebných administratívnych formalít, praktické skúsenosti „Európy zameranej na výsledky“ na základe konkrétnych a logických parametrov hodnotenia kvality ako hlavnej súčasti občianstva Únie. |
| --- | --- |

—

pre občanov ochranu zdravia a životného prostredia; odstránenie nákladných a nepotrebných administratívnych formalít, praktické skúsenosti „Európy zameranej na výsledky“ na základe konkrétnych a logických parametrov hodnotenia kvality ako hlavnej súčasti občianstva Únie.

| 2.6 | Výbor už vo svojom stanovisku na tému „Stratégia vnútorného trhu – Hlavné úlohy na obdobie 2003 – 2006“ (5) poukázal na to, že objem obchodu s tretími krajinami rástol rýchlejšie než objem obchodu medzi členskými krajinami. Jedným z dôvodov tohto smerovania je aj zlyhanie vzájomného uznávania, ktoré malo poskytnúť spotrebiteľom pocit dôvery vo výrobky vyrobené v inom štáte. Členské štáty by mali aj ostatným systémom dôverovať. Solídny právny systém, vysoké požiadavky týkajúce sa kvality a iniciatívy zamerané na zmenu správania spotrebiteľov sú najlepšími predpokladmi na zvýšenie objemu obchodovaného tovaru medzi členskými krajinami. |
| --- | --- |

2.6

Výbor už vo svojom stanovisku na tému „Stratégia vnútorného trhu – Hlavné úlohy na obdobie 2003 – 2006“ (5) poukázal na to, že objem obchodu s tretími krajinami rástol rýchlejšie než objem obchodu medzi členskými krajinami. Jedným z dôvodov tohto smerovania je aj zlyhanie vzájomného uznávania, ktoré malo poskytnúť spotrebiteľom pocit dôvery vo výrobky vyrobené v inom štáte. Členské štáty by mali aj ostatným systémom dôverovať. Solídny právny systém, vysoké požiadavky týkajúce sa kvality a iniciatívy zamerané na zmenu správania spotrebiteľov sú najlepšími predpokladmi na zvýšenie objemu obchodovaného tovaru medzi členskými krajinami.

| 2.7 | Výbor okrem toho vyzdvihol aj skutočnosť, že práva spotrebiteľov na vnútornom trhu nie sú dostatočne známe a viackrát poukázal na tento nedostatok, ako aj na spôsob (6), najmä v prípade okrajových krajín EÚ a krajín, ktoré len nedávno do Únie vstúpili, akým tieto medzery v informovanosti často využívajú orgány verejnej správy na národnej i miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.7

Výbor okrem toho vyzdvihol aj skutočnosť, že práva spotrebiteľov na vnútornom trhu nie sú dostatočne známe a viackrát poukázal na tento nedostatok, ako aj na spôsob (6), najmä v prípade okrajových krajín EÚ a krajín, ktoré len nedávno do Únie vstúpili, akým tieto medzery v informovanosti často využívajú orgány verejnej správy na národnej i miestnej úrovni.

| 2.8 | Výbor okrem toho poukazuje aj na skutočnosť, že hladkému fungovaniu jednotného trhu bránia v prvom rade tieto štyri problémy, ktoré identifikovalo stredisko pre monitorovanie jednotného trhu v roku 2007:






  — | neistota hospodárskych aktérov a orgánov verejnej správy v jednotlivých krajinách, pokiaľ ide o práva a povinnosti pri vzájomnom uznávaní, |
| --- | --- | --- |

2.8

Výbor okrem toho poukazuje aj na skutočnosť, že hladkému fungovaniu jednotného trhu bránia v prvom rade tieto štyri problémy, ktoré identifikovalo stredisko pre monitorovanie jednotného trhu v roku 2007:

—

neistota hospodárskych aktérov a orgánov verejnej správy v jednotlivých krajinách, pokiaľ ide o práva a povinnosti pri vzájomnom uznávaní,

| — | nedostatok dôvery, transparentnosti a spolupráce medzi členskými štátmi na uľahčenie vzájomného uznávania a akceptovania osvedčovania, ako aj voľného pohybu tovaru, aby bolo možné dospieť v otázke posudzovania zhody, akreditačných systémov, dohľadu nad trhom a transparentnosti a ochrany označenia CE k jednoznačnejšiemu rámcu, |
| --- | --- |

—

nedostatok dôvery, transparentnosti a spolupráce medzi členskými štátmi na uľahčenie vzájomného uznávania a akceptovania osvedčovania, ako aj voľného pohybu tovaru, aby bolo možné dospieť v otázke posudzovania zhody, akreditačných systémov, dohľadu nad trhom a transparentnosti a ochrany označenia CE k jednoznačnejšiemu rámcu,

| — | nedostatok zosúladených opatrení na zaručenie vysokých noriem a všeobecných požiadaviek v oblasti bezpečnosti a zdravia pri výrobkoch uvádzaných na trh. |
| --- | --- |

—

nedostatok zosúladených opatrení na zaručenie vysokých noriem a všeobecných požiadaviek v oblasti bezpečnosti a zdravia pri výrobkoch uvádzaných na trh.

| 2.9 | Výbor už s poľutovaním konštatoval, že „po mnohých rokoch európskej integrácie neboli právne predpisy a politiky EÚ vo viacerých členských štátoch dostatočne integrované ako politický a administratívny faktor do tvorby ich národných politík v tých oblastiach, v ktorých sa zaviazali realizovať spoločné politiky a výsledky spoločného rozhodovania“ (7). |
| --- | --- |

2.9

Výbor už s poľutovaním konštatoval, že „po mnohých rokoch európskej integrácie neboli právne predpisy a politiky EÚ vo viacerých členských štátoch dostatočne integrované ako politický a administratívny faktor do tvorby ich národných politík v tých oblastiach, v ktorých sa zaviazali realizovať spoločné politiky a výsledky spoločného rozhodovania“ (7).

| 2.10 | Okrem toho je „efektívny a transparentný prístup k záležitostiam EÚ na národnej úrovni [...] nevyhnutný, pretože 25 členských štátov – pričom každý z nich má vlastnú kultúru a tradíciu správy, ako aj vlastné riadenie procesov – musí rešpektovať rovnaké acquis, ktoré zahŕňa podobné požiadavky týkajúce sa tvorby právnych predpisov EÚ, ich transpozície, implementácie a vykonávania“ (8). |
| --- | --- |

2.10

Okrem toho je „efektívny a transparentný prístup k záležitostiam EÚ na národnej úrovni [...] nevyhnutný, pretože 25 členských štátov – pričom každý z nich má vlastnú kultúru a tradíciu správy, ako aj vlastné riadenie procesov – musí rešpektovať rovnaké acquis, ktoré zahŕňa podobné požiadavky týkajúce sa tvorby právnych predpisov EÚ, ich transpozície, implementácie a vykonávania“ (8).

| 2.11 | Podľa Kokovej správy (9) voľný pohyb tovaru v rámci EÚ naďalej brzdia viaceré miestne predpisy, ktoré sa často uplatňujú svojvoľne a evidentne v rozpore so zásadou vzájomného uznávania (10). |
| --- | --- |

2.11

Podľa Kokovej správy (9) voľný pohyb tovaru v rámci EÚ naďalej brzdia viaceré miestne predpisy, ktoré sa často uplatňujú svojvoľne a evidentne v rozpore so zásadou vzájomného uznávania (10).

| 2.12 | Na základe uvedených skutočností považuje výbor – s cieľom zabezpečiť budúcnosť európskej integrácie, ochranu spotrebiteľov a občanov, ako aj rozvoj európskych podnikov – za bezpodmienečne nutné






  — | zabezpečiť rozsiahle uplatňovanie zásady voľného pohybu tovaru, ktorá je stanovená v zmluve a bola potvrdená početnými rozsudkami Európskeho súdneho dvora, aby výrobky zákonne uvedené na trh v jednom členskom štáte mohli byť bez problémov uvedené na trh na celom území Únie, |
| --- | --- | --- |

2.12

Na základe uvedených skutočností považuje výbor – s cieľom zabezpečiť budúcnosť európskej integrácie, ochranu spotrebiteľov a občanov, ako aj rozvoj európskych podnikov – za bezpodmienečne nutné

—

zabezpečiť rozsiahle uplatňovanie zásady voľného pohybu tovaru, ktorá je stanovená v zmluve a bola potvrdená početnými rozsudkami Európskeho súdneho dvora, aby výrobky zákonne uvedené na trh v jednom členskom štáte mohli byť bez problémov uvedené na trh na celom území Únie,

| — | zabezpečiť bezpečnosť, transparentnosť a efektívnosť konania, odstrániť opakované kontroly a skúšky a zaručiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov, občanov a podnikov, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť bezpečnosť, transparentnosť a efektívnosť konania, odstrániť opakované kontroly a skúšky a zaručiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov, občanov a podnikov,

| — | odstrániť neistotu, príliš veľký počet právnych predpisov a právny nesúlad, ako aj nadmernú komplexnosť, pokiaľ ide o posudzovanie zhody výrobkov: toto posudzovanie by malo byť adekvátne, renomované, nezávislé a nestranné, a malo by zodpovedať právnemu rámcu Spoločenstva pre priemyselné výrobky, |
| --- | --- |

—

odstrániť neistotu, príliš veľký počet právnych predpisov a právny nesúlad, ako aj nadmernú komplexnosť, pokiaľ ide o posudzovanie zhody výrobkov: toto posudzovanie by malo byť adekvátne, renomované, nezávislé a nestranné, a malo by zodpovedať právnemu rámcu Spoločenstva pre priemyselné výrobky,

| — | zabezpečiť prostredníctvom koordinácie a rozšírenia aktivít v oblasti dohľadu nad trhom aktívne a jednotné uplatňovanie predpisov Spoločenstva v oblasti bezpečnosti výrobkov, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť prostredníctvom koordinácie a rozšírenia aktivít v oblasti dohľadu nad trhom aktívne a jednotné uplatňovanie predpisov Spoločenstva v oblasti bezpečnosti výrobkov,

| — | plne rozvinúť možnosti označenia CE, posilniť ho a lepšie chrániť. Toto označenie by malo byť skutočným „dôkazom zhody“, ktorý – v rámci dodržiavania noriem bezpečnosti a kvality, stanovených na úrovni Spoločenstva – oprávňuje na voľný pohyb tovaru na území celej Únie. |
| --- | --- |

—

plne rozvinúť možnosti označenia CE, posilniť ho a lepšie chrániť. Toto označenie by malo byť skutočným „dôkazom zhody“, ktorý – v rámci dodržiavania noriem bezpečnosti a kvality, stanovených na úrovni Spoločenstva – oprávňuje na voľný pohyb tovaru na území celej Únie.

3.   Návrhy Komisie

| 3.1 | Komisia vychádza z konštatovania, že jednotný trh ešte nie je dokončený:






  — | vnútroštátne technické predpisy ešte stále vo veľkej miere bránia voľnému pohybu tovaru v Spoločenstve. Ako sa uvádza (11), pri prieskume poukázala viac ako tretina podnikov na problémy v dôsledku technických predpisov v inom členskom štáte a približne polovica sa rozhodla prispôsobiť vlastné výrobky miestnym pravidlám, |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisia vychádza z konštatovania, že jednotný trh ešte nie je dokončený:

—

vnútroštátne technické predpisy ešte stále vo veľkej miere bránia voľnému pohybu tovaru v Spoločenstve. Ako sa uvádza (11), pri prieskume poukázala viac ako tretina podnikov na problémy v dôsledku technických predpisov v inom členskom štáte a približne polovica sa rozhodla prispôsobiť vlastné výrobky miestnym pravidlám,

| — | nadmerné množstvo technických predpisov vedie k nesúladu a komplexnosti: používanie rôzneho vymedzenia pojmov pre rovnaký výrobok, prekrývanie sa postupov posudzovania zhody; rôzne orgány pre posudzovanie zhody, silne roztrieštený právny rámec s množstvom rôznych predpisov a postupov, |
| --- | --- |

—

nadmerné množstvo technických predpisov vedie k nesúladu a komplexnosti: používanie rôzneho vymedzenia pojmov pre rovnaký výrobok, prekrývanie sa postupov posudzovania zhody; rôzne orgány pre posudzovanie zhody, silne roztrieštený právny rámec s množstvom rôznych predpisov a postupov,

| — | informácie o vlastných právach v oblasti vnútorného trhu a miera ich poznania tak u spotrebiteľov a občanov ako aj u MSP sú ešte nedostačujúce, a pri uplatňovaní týchto práv sa vynárajú postupne ďalšie a ďalšie prekážky a nové nákladné administratívne formality. |
| --- | --- |

—

informácie o vlastných právach v oblasti vnútorného trhu a miera ich poznania tak u spotrebiteľov a občanov ako aj u MSP sú ešte nedostačujúce, a pri uplatňovaní týchto práv sa vynárajú postupne ďalšie a ďalšie prekážky a nové nákladné administratívne formality.

| 3.2 | Na odstránenie týchto problémov predkladá Komisia tieto návrhy dokumentov:






  — | nariadenie, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania niektorých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú zákonne uvedené na trh v inom členskom štáte a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 3052/95/ES [KOM(2007) 36 v konečnom znení], |
| --- | --- | --- |

3.2

Na odstránenie týchto problémov predkladá Komisia tieto návrhy dokumentov:

—

nariadenie, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania niektorých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú zákonne uvedené na trh v inom členskom štáte a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 3052/95/ES [KOM(2007) 36 v konečnom znení],

| — | rozhodnutie o spoločnom rámci pre uvádzanie výrobkov na trh [KOM(2007) 53 v konečnom znení]. Súčasne má byť zaregistrovaním ako kolektívna ochranná známka Spoločenstva právne chránené označenie CE, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie o spoločnom rámci pre uvádzanie výrobkov na trh [KOM(2007) 53 v konečnom znení]. Súčasne má byť zaregistrovaním ako kolektívna ochranná známka Spoločenstva právne chránené označenie CE,

| — | nariadenie, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh [KOM(2007) 37 v konečnom znení]. |
| --- | --- |

—

nariadenie, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh [KOM(2007) 37 v konečnom znení].

| 3.3 | Návrh nariadenia [KOM(2007) 36 v konečnom znení], ktorým sa ruší súčasný postup na výmenu informácií o vnútroštátnych opatreniach, sa venuje niektorým aspektom dosiaľ neharmonizovaného sektora:






  — | nový postup pre vnútroštátne orgány, ktoré majú v úmysle zaviesť nové technické pravidlo a domnievajú sa, že nie je možné uplatniť zásadu vzájomného uznávania, |
| --- | --- | --- |

3.3

Návrh nariadenia [KOM(2007) 36 v konečnom znení], ktorým sa ruší súčasný postup na výmenu informácií o vnútroštátnych opatreniach, sa venuje niektorým aspektom dosiaľ neharmonizovaného sektora:

—

nový postup pre vnútroštátne orgány, ktoré majú v úmysle zaviesť nové technické pravidlo a domnievajú sa, že nie je možné uplatniť zásadu vzájomného uznávania,

| — | stanovenie práv a povinností na úrovni Spoločenstva pre vnútroštátne orgány a podniky, ktoré chcú predávať v niektorom členskom štáte výrobok, ktorý je už vo veľkom rozsahu na trhu v inom členskom štáte, |
| --- | --- |

—

stanovenie práv a povinností na úrovni Spoločenstva pre vnútroštátne orgány a podniky, ktoré chcú predávať v niektorom členskom štáte výrobok, ktorý je už vo veľkom rozsahu na trhu v inom členskom štáte,

| — | vytvorenie jedného alebo viacerých kontaktných miest pre výrobky v každom členskom štáte, pričom úlohou týchto miest je poskytovanie informácií o uplatniteľných vnútroštátnych technických pravidlách a príslušných orgánoch a zariadeniach. Okrem toho majú byť tieto kontaktné miesta pre výrobky vzájomne prepojené prostredníctvom telematickej siete na výmenu informácií, a to v rámci vzájomnej súčinnosti služieb verejnej správy (IDABC). |
| --- | --- |

—

vytvorenie jedného alebo viacerých kontaktných miest pre výrobky v každom členskom štáte, pričom úlohou týchto miest je poskytovanie informácií o uplatniteľných vnútroštátnych technických pravidlách a príslušných orgánoch a zariadeniach. Okrem toho majú byť tieto kontaktné miesta pre výrobky vzájomne prepojené prostredníctvom telematickej siete na výmenu informácií, a to v rámci vzájomnej súčinnosti služieb verejnej správy (IDABC).

| 3.4 | Návrhom rozhodnutia má byť vytvorený spoločný zosúladený právny rámec pre budúce právne predpisy v tejto oblasti, ktorý by zahŕňal tieto súčasti:






  — | harmonizované vymedzenia, spoločné záväzky pre hospodárske subjekty, kritériá výberu orgánov posudzovania zhody, kritériá pre vnútroštátne notifikujúce orgány ako aj pravidlá procesu notifikácie, |
| --- | --- | --- |

3.4

Návrhom rozhodnutia má byť vytvorený spoločný zosúladený právny rámec pre budúce právne predpisy v tejto oblasti, ktorý by zahŕňal tieto súčasti:

—

harmonizované vymedzenia, spoločné záväzky pre hospodárske subjekty, kritériá výberu orgánov posudzovania zhody, kritériá pre vnútroštátne notifikujúce orgány ako aj pravidlá procesu notifikácie,

| — | pravidlá výberu postupov posudzovania zhody, ako aj harmonizovaný súbor postupov, aby sa vyhlo zaťažujúcemu prelínaniu, |
| --- | --- |

—

pravidlá výberu postupov posudzovania zhody, ako aj harmonizovaný súbor postupov, aby sa vyhlo zaťažujúcemu prelínaniu,

| — | jednotné vymedzenie označovania CE (s príslušnými zodpovednosťami a ochrannými právami) ako kolektívnej ochrannej známky Spoločenstva, v prípadoch, kde je to už ustanovené v smerniciach, |
| --- | --- |

—

jednotné vymedzenie označovania CE (s príslušnými zodpovednosťami a ochrannými právami) ako kolektívnej ochrannej známky Spoločenstva, v prípadoch, kde je to už ustanovené v smerniciach,

| — | postupy na informovanie a dohľad nad trhom, ako rozšírenie systému zavedeného smernicou o bezpečnosti výrobkov, |
| --- | --- |

—

postupy na informovanie a dohľad nad trhom, ako rozšírenie systému zavedeného smernicou o bezpečnosti výrobkov,

| — | harmonizované ustanovenia pre budúce ochranné mechanizmy ako doplnok k tým, ktoré sa týkajú dohľadu nad trhom. |
| --- | --- |

—

harmonizované ustanovenia pre budúce ochranné mechanizmy ako doplnok k tým, ktoré sa týkajú dohľadu nad trhom.

| 3.5 | Návrhom nariadenia [KOM(2007) 37 v konečnom znení] sa posilňujú už existujúce požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom, aby mohli byť rýchlo odhalené a rýchlo stiahnuté z trhu nevyhovujúce výrobky. Hlavným cieľom návrhu je zabezpečiť voľný pohyb tovaru v harmonizovanej oblasti prostredníctvom:






  — | posilnenia európskej spolupráce, aby tak mohla akreditácia pri predpisovom uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva účinne fungovať posledná kontrolná inštancia, |
| --- | --- | --- |

3.5

Návrhom nariadenia [KOM(2007) 37 v konečnom znení] sa posilňujú už existujúce požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom, aby mohli byť rýchlo odhalené a rýchlo stiahnuté z trhu nevyhovujúce výrobky. Hlavným cieľom návrhu je zabezpečiť voľný pohyb tovaru v harmonizovanej oblasti prostredníctvom:

—

posilnenia európskej spolupráce, aby tak mohla akreditácia pri predpisovom uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva účinne fungovať posledná kontrolná inštancia,

| — | vytvorenia regulačného rámca pre uznanie už existujúcej organizácie, Európskej spolupráce pre akreditáciu (EA), aby tak bolo zo strany národných akreditačných orgánov (12) zabezpečené riadne fungovanie prísneho vzájomného hodnotenia (peer evaluation), |
| --- | --- |

—

vytvorenia regulačného rámca pre uznanie už existujúcej organizácie, Európskej spolupráce pre akreditáciu (EA), aby tak bolo zo strany národných akreditačných orgánov (12) zabezpečené riadne fungovanie prísneho vzájomného hodnotenia (peer evaluation),

| — | rámca na úrovni Spoločenstva pre dohľad nad trhom a kontrolu trhu v prípade produktov, ktoré pochádzajú z krajín mimo EÚ a uvádzajú sa na vnútorný trh, ktorý zabezpečí užšiu spoluprácu medzi vnútornými orgánmi a colnými orgánmi, výmenu informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi, ako aj spoluprácu medzi nimi v prípade výrobkov na trhu viac ako jedného členského štátu, |
| --- | --- |

—

rámca na úrovni Spoločenstva pre dohľad nad trhom a kontrolu trhu v prípade produktov, ktoré pochádzajú z krajín mimo EÚ a uvádzajú sa na vnútorný trh, ktorý zabezpečí užšiu spoluprácu medzi vnútornými orgánmi a colnými orgánmi, výmenu informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi, ako aj spoluprácu medzi nimi v prípade výrobkov na trhu viac ako jedného členského štátu,

| — | uplatňovania štandardizovaných a jasných predpisov vo všetkých sektoroch, právnej stability a súladu, odbremenením vďaka zníženiu záťaže pri posudzovaní zhody pre uvedením na trh, |
| --- | --- |

—

uplatňovania štandardizovaných a jasných predpisov vo všetkých sektoroch, právnej stability a súladu, odbremenením vďaka zníženiu záťaže pri posudzovaní zhody pre uvedením na trh,

| — | finančného príspevku Spoločenstva pre akreditačné programy jednotlivých odvetví, pre činnosť centrálneho sekretariátu EA, vytváranie a koordináciu projektov dohľadu nad trhom, vzdelávacie programy a vzájomnú výmenu národných úradníkov vrátane colných úradov. |
| --- | --- |

—

finančného príspevku Spoločenstva pre akreditačné programy jednotlivých odvetví, pre činnosť centrálneho sekretariátu EA, vytváranie a koordináciu projektov dohľadu nad trhom, vzdelávacie programy a vzájomnú výmenu národných úradníkov vrátane colných úradov.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor je v plnej miere presvedčený o tom, že voľný pohyb tovaru je jednou z najdôležitejších hnacích síl konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu na európskom vnútornom trhu, a že posilnenie a modernizácia podmienok uvádzania bezpečných kvalitných produktov na trh zohrávajú pre spotrebiteľov, podnik a občanov Únie centrálnu rolu. |
| --- | --- |

4.1

Výbor je v plnej miere presvedčený o tom, že voľný pohyb tovaru je jednou z najdôležitejších hnacích síl konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu na európskom vnútornom trhu, a že posilnenie a modernizácia podmienok uvádzania bezpečných kvalitných produktov na trh zohrávajú pre spotrebiteľov, podnik a občanov Únie centrálnu rolu.

| 4.2 | Jednotný trh s tovarom viedol za posledných 50 rokov k neustálemu zbližovaniu európskych národných hospodárstiev: obchod medzi členskými štátmi EÚ-27 dnes predstavuje dve tretiny celkového objemu obchodovaného tovaru EÚ. |
| --- | --- |

4.2

Jednotný trh s tovarom viedol za posledných 50 rokov k neustálemu zbližovaniu európskych národných hospodárstiev: obchod medzi členskými štátmi EÚ-27 dnes predstavuje dve tretiny celkového objemu obchodovaného tovaru EÚ.

| 4.3 | Článok 28 a článok 30 (13) Zmluvy o ES a ich uplatňovanie, proces harmonizácie technických predpisov starého a nového prístupu a správne uplatňovanie zásady vzájomného uznávania sú kľúčovými prvkami rozvoja obchodu v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.3

Článok 28 a článok 30 (13) Zmluvy o ES a ich uplatňovanie, proces harmonizácie technických predpisov starého a nového prístupu a správne uplatňovanie zásady vzájomného uznávania sú kľúčovými prvkami rozvoja obchodu v rámci Spoločenstva.

| 4.4 | Ťažkosti pri uplatňovaní a presadzovaní ustanovení zmluvy, neexistencia zosúladených systémov dohľadu nad trhom jednotlivých členských štátov, nedostatky, pokiaľ ide o orgány posudzovania zhody, ako aj nedostatky v oblasti právnej ochrany označenia CE, nesúlad a komplexnosť európskych nariadení, ktoré sa často prekrývajú a sú spojené s množstvom rôznych postupov, ako aj nedostatočné vedomosti podnikov, verejnej správy a občanov o právach a povinnostiach viedli k tomu, že sa už nedá ďalej odkladať modernizácia a nové usporiadanie predpisov Spoločenstva v oblasti tovaru. |
| --- | --- |

4.4

Ťažkosti pri uplatňovaní a presadzovaní ustanovení zmluvy, neexistencia zosúladených systémov dohľadu nad trhom jednotlivých členských štátov, nedostatky, pokiaľ ide o orgány posudzovania zhody, ako aj nedostatky v oblasti právnej ochrany označenia CE, nesúlad a komplexnosť európskych nariadení, ktoré sa často prekrývajú a sú spojené s množstvom rôznych postupov, ako aj nedostatočné vedomosti podnikov, verejnej správy a občanov o právach a povinnostiach viedli k tomu, že sa už nedá ďalej odkladať modernizácia a nové usporiadanie predpisov Spoločenstva v oblasti tovaru.

| 4.5 | Výbor preto v plnom rozsahu súhlasí s iniciatívou Komisie, ako už mimochodom viackrát zdôraznil vo svojich stanoviskách k jednotnému trhu (14) a podporuje návrhy, pokiaľ budú zohľadnené body uvedené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

4.5

Výbor preto v plnom rozsahu súhlasí s iniciatívou Komisie, ako už mimochodom viackrát zdôraznil vo svojich stanoviskách k jednotnému trhu (14) a podporuje návrhy, pokiaľ budú zohľadnené body uvedené v tomto stanovisku.

| 4.6 | Výbor sa domnieva, že pre posúdenie predkladanej iniciatívy je potrebné stanoviť tieto štyri základné kritériá na zaručenie toho, že iniciatíva zapadne do rámca existujúcej regulácie na úrovni Spoločenstva:






  — | stupeň transparentnosti, zjednodušenie, spoľahlivosť, právna istota a zrozumiteľnosť pre cieľové skupiny obyvateľstva, t. j. spotrebiteľov, podniky, orgány verejnej správy a občanov Únie, |
| --- | --- | --- |

4.6

Výbor sa domnieva, že pre posúdenie predkladanej iniciatívy je potrebné stanoviť tieto štyri základné kritériá na zaručenie toho, že iniciatíva zapadne do rámca existujúcej regulácie na úrovni Spoločenstva:

—

stupeň transparentnosti, zjednodušenie, spoľahlivosť, právna istota a zrozumiteľnosť pre cieľové skupiny obyvateľstva, t. j. spotrebiteľov, podniky, orgány verejnej správy a občanov Únie,

| — | úroveň zosúladenia s inými cieľmi a politikami Únie, |
| --- | --- |

—

úroveň zosúladenia s inými cieľmi a politikami Únie,

| — | stupeň komunikácie a informovanosti, pokiaľ ide o práva a povinnosti jednotlivých zainteresovaných aktérov na úrovni Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

stupeň komunikácie a informovanosti, pokiaľ ide o práva a povinnosti jednotlivých zainteresovaných aktérov na úrovni Spoločenstva,

| — | stupeň administratívnej náročnosti a s tým spojená záťaž, predovšetkým pre malých aktérov ako napríklad spotrebiteľov, MSP a občanov Únie. |
| --- | --- |

—

stupeň administratívnej náročnosti a s tým spojená záťaž, predovšetkým pre malých aktérov ako napríklad spotrebiteľov, MSP a občanov Únie.

| 4.7 | Výbor zastáva názor, že návrhy Komisie umožňujú dosiahnuť výrazný pokrok, keďže zahŕňajú:






  — | ustanovenia týkajúce sa posilnenia dohľadu nad trhom, |
| --- | --- | --- |

4.7

Výbor zastáva názor, že návrhy Komisie umožňujú dosiahnuť výrazný pokrok, keďže zahŕňajú:

—

ustanovenia týkajúce sa posilnenia dohľadu nad trhom,

| — | akreditačný systém na úrovni Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

akreditačný systém na úrovni Spoločenstva,

| — | spoločnú úroveň kompetencie akreditovaných certifikačných orgánov, |
| --- | --- |

—

spoločnú úroveň kompetencie akreditovaných certifikačných orgánov,

| — | prísnejšie kritériá výberu a harmonizované výberové postupy pri posudzovaní zhody, |
| --- | --- |

—

prísnejšie kritériá výberu a harmonizované výberové postupy pri posudzovaní zhody,

| — | silnejšiu spoluprácu a širšiu výmenu informácií medzi orgánmi jednotlivých krajín, |
| --- | --- |

—

silnejšiu spoluprácu a širšiu výmenu informácií medzi orgánmi jednotlivých krajín,

| — | posilnenie právnej ochrany označenia CE ako kolektívnej ochrannej známky Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

posilnenie právnej ochrany označenia CE ako kolektívnej ochrannej známky Spoločenstva.

| 4.8 | Výbor úplne súhlasí s tým, že je potrebné zvýšiť kvalitu akreditačného systému pre notifikované orgány, a že je potrebné stanoviť prísnejšie kritériá pre výber, riadenia a monitorovanie týchto orgánov, ktoré sa musia začleniť do právneho rámca zaručujúceho súlad, kompatibilitu a monitorovanie tohto centrálneho systému, a zaručiť jeho spoľahlivosť a posilniť vzájomnú dôveru. |
| --- | --- |

4.8

Výbor úplne súhlasí s tým, že je potrebné zvýšiť kvalitu akreditačného systému pre notifikované orgány, a že je potrebné stanoviť prísnejšie kritériá pre výber, riadenia a monitorovanie týchto orgánov, ktoré sa musia začleniť do právneho rámca zaručujúceho súlad, kompatibilitu a monitorovanie tohto centrálneho systému, a zaručiť jeho spoľahlivosť a posilniť vzájomnú dôveru.

| 4.9 | Systém pre dohľad nad trhom musí mať, predovšetkým vzhľadom na narastajúcu globalizáciu, k dispozícii spoločný právny rámec, aby bolo zaručené účinné a zosúladené uplatňovanie predpisov na celom území Únie. |
| --- | --- |

4.9

Systém pre dohľad nad trhom musí mať, predovšetkým vzhľadom na narastajúcu globalizáciu, k dispozícii spoločný právny rámec, aby bolo zaručené účinné a zosúladené uplatňovanie predpisov na celom území Únie.

| 4.10 | Ako ukazuje výročná správa 2006 pre systém RAPEX (15), systém rýchleho varovania v prípade nebezpečných výrobkov pre konečných spotrebiteľov, je potrebné zabrániť tomu, aby sa na trh dostávali nevyhovujúce a prípadne nebezpečné výrobky. |
| --- | --- |

4.10

Ako ukazuje výročná správa 2006 pre systém RAPEX (15), systém rýchleho varovania v prípade nebezpečných výrobkov pre konečných spotrebiteľov, je potrebné zabrániť tomu, aby sa na trh dostávali nevyhovujúce a prípadne nebezpečné výrobky.

| 4.11 | Pokiaľ ide o označenie CE – chápané ako označenie zhody a nie označenie kvality – považuje výbor za jednu z hlavných priorít opäť získať dôveru v toto označenie zhody. Je potrebné, aby označenie CE znovu nadobudlo svoju pôvodnú hodnotu, aby mohlo byť stíhané prípadné porušovanie ustanovení a zabezpečená právna ochrana prvku, ktorý má zásadný význam pre právny systém všetkých smerníc „nového prístupu“, ktoré v súčasnosti pokrývajú už viac ako 20 oblastí výroby. |
| --- | --- |

4.11

Pokiaľ ide o označenie CE – chápané ako označenie zhody a nie označenie kvality – považuje výbor za jednu z hlavných priorít opäť získať dôveru v toto označenie zhody. Je potrebné, aby označenie CE znovu nadobudlo svoju pôvodnú hodnotu, aby mohlo byť stíhané prípadné porušovanie ustanovení a zabezpečená právna ochrana prvku, ktorý má zásadný význam pre právny systém všetkých smerníc „nového prístupu“, ktoré v súčasnosti pokrývajú už viac ako 20 oblastí výroby.

| 4.12 | Pokiaľ ide o súčasný právny rámec, považuje výbor nesúlad a prekrývanie sa predpisov, ako aj právnu neistotu za pravdepodobne najzjavnejšie nedostatky celého systému, ktoré spôsobujú vážne škody spotrebiteľom, MSP a občanom. |
| --- | --- |

4.12

Pokiaľ ide o súčasný právny rámec, považuje výbor nesúlad a prekrývanie sa predpisov, ako aj právnu neistotu za pravdepodobne najzjavnejšie nedostatky celého systému, ktoré spôsobujú vážne škody spotrebiteľom, MSP a občanom.

| 4.13 | Množstvo postupne vydávaných právnych predpisov a nedostatočné zosúladenie iniciatív a iných cieľov a priorít v ostatných oblastiach politiky EÚ viedli k nadmernému byrokratickému zaťaženiu a prílišnej časovej náročnosti, ktoré sú spojené s efektívnym začatím rôznych postupov. To má negatívny vplyv najmä na spotrebiteľov, MSP a jednotlivcov. |
| --- | --- |

4.13

Množstvo postupne vydávaných právnych predpisov a nedostatočné zosúladenie iniciatív a iných cieľov a priorít v ostatných oblastiach politiky EÚ viedli k nadmernému byrokratickému zaťaženiu a prílišnej časovej náročnosti, ktoré sú spojené s efektívnym začatím rôznych postupov. To má negatívny vplyv najmä na spotrebiteľov, MSP a jednotlivcov.

| 4.14 | Výbor preto výslovne podporuje návrh na vytvorenie spoločného vzťažného rámca pre uvádzanie výrobkov na trh (16): Tento rámec by mal zahŕňať spoločné vymedzenia, postupy a prvky pre budúce nové vyhotovenie a prispôsobenie jednotlivých smerníc, aby sa dali odstrániť nedostatky súčasného právneho rámca a zbytočné administratívne zaťaženie. |
| --- | --- |

4.14

Výbor preto výslovne podporuje návrh na vytvorenie spoločného vzťažného rámca pre uvádzanie výrobkov na trh (16): Tento rámec by mal zahŕňať spoločné vymedzenia, postupy a prvky pre budúce nové vyhotovenie a prispôsobenie jednotlivých smerníc, aby sa dali odstrániť nedostatky súčasného právneho rámca a zbytočné administratívne zaťaženie.

| 4.15 | Výbor považuje za potrebné vytvoriť praktickú on-line príručku pre uvádzanie výrobkov na trh v rámci jednotného európskeho trhu (17), ktoré by sprostredkovali všetky predpisy a postupy v zrozumiteľnej forme a prehľadne, ako aj podľa nadradených odvetví spolu s príslušnými právami a povinnosťami, podmienkami pre vstup na trh, časovým rámcom a počiatočnými nákladmi. |
| --- | --- |

4.15

Výbor považuje za potrebné vytvoriť praktickú on-line príručku pre uvádzanie výrobkov na trh v rámci jednotného európskeho trhu (17), ktoré by sprostredkovali všetky predpisy a postupy v zrozumiteľnej forme a prehľadne, ako aj podľa nadradených odvetví spolu s príslušnými právami a povinnosťami, podmienkami pre vstup na trh, časovým rámcom a počiatočnými nákladmi.

5.   Konkrétne pripomienky

5.1   Návrh nariadenia KOM(2007) 36 v konečnom znení o „zásade vzájomného uznávania“ a „kontaktných miestach pre výrobky“

| 5.1.1 | Zásada vzájomného uznávania obsiahnutá v článkoch 28 a 30 Zmluvy o ES je kľúčovým prvkom voľného pohybu tovaru a služieb na vnútornom trhu. Výbor sa nazdáva, že po päťdesiatich rokov trvania EÚ a vzhľadom na jej postupné rozšírenie ako aj na narastajúcu globalizáciu trhov by bolo potrebné posilniť jej úlohu a ochranu, zaručiť väčšiu právnu istotu a jednotnosť pri uplatňovaní predpisov, naplno využiť celý jej potenciál pre hospodárske subjekty a európske podniky, ako aj vnútroštátne orgány. |
| --- | --- |

5.1.1

Zásada vzájomného uznávania obsiahnutá v článkoch 28 a 30 Zmluvy o ES je kľúčovým prvkom voľného pohybu tovaru a služieb na vnútornom trhu. Výbor sa nazdáva, že po päťdesiatich rokov trvania EÚ a vzhľadom na jej postupné rozšírenie ako aj na narastajúcu globalizáciu trhov by bolo potrebné posilniť jej úlohu a ochranu, zaručiť väčšiu právnu istotu a jednotnosť pri uplatňovaní predpisov, naplno využiť celý jej potenciál pre hospodárske subjekty a európske podniky, ako aj vnútroštátne orgány.

| 5.1.2 | Návrh Komisie je pozitívnym pokrokom v tomto smere, pretože:






  — | zavádza postup na stanovenie výnimiek zo všeobecnej zásady, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Návrh Komisie je pozitívnym pokrokom v tomto smere, pretože:

—

zavádza postup na stanovenie výnimiek zo všeobecnej zásady,

| — | stanovuje spoločný rámec práv a povinností vnútroštátnych orgánov a podnikov, |
| --- | --- |

—

stanovuje spoločný rámec práv a povinností vnútroštátnych orgánov a podnikov,

| — | navrhuje vytvorenie informačného a kooperačného systému medzi orgánmi v oblasti vnútroštátnych predpisov. |
| --- | --- |

—

navrhuje vytvorenie informačného a kooperačného systému medzi orgánmi v oblasti vnútroštátnych predpisov.

| 5.1.3 | Výbor sa však nazdáva, že existuje viacero problematických bodov, ktoré by sa mali v návrhu nariadenia upresniť:






  — | Uplatňovanie zásady vzájomného uznávania sa nezaobíde bez vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o spoľahlivosť mechanizmov pre dohľad nad trhom, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri umožňovaní prístupu výrobku na európsky vnútorný trh, ako aj pokiaľ ide o účinnosť postupov posudzovania zhody, úlohu skúšobných laboratórií, spôsobilosť akreditačných orgánov a úradov pre normalizáciu, |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Výbor sa však nazdáva, že existuje viacero problematických bodov, ktoré by sa mali v návrhu nariadenia upresniť:

—

Uplatňovanie zásady vzájomného uznávania sa nezaobíde bez vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o spoľahlivosť mechanizmov pre dohľad nad trhom, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri umožňovaní prístupu výrobku na európsky vnútorný trh, ako aj pokiaľ ide o účinnosť postupov posudzovania zhody, úlohu skúšobných laboratórií, spôsobilosť akreditačných orgánov a úradov pre normalizáciu,

| — | v tomto návrhu nariadenia je úloha Komisie ponímaná v porovnaní s rozhodnutím 3052/95/ES užšie, |
| --- | --- |

—

v tomto návrhu nariadenia je úloha Komisie ponímaná v porovnaní s rozhodnutím 3052/95/ES užšie,

| — | mechanizmy administratívnej spolupráce by sa obmedzili na vertikálnu spoluprácu medzi podnikmi a vnútroštátnymi orgánmi, zatiaľ čo sa zdá byť dôležité rozvíjať horizontálnu spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy ako aj medzi jednotlivými kontaktnými miestami pre výrobky, |
| --- | --- |

—

mechanizmy administratívnej spolupráce by sa obmedzili na vertikálnu spoluprácu medzi podnikmi a vnútroštátnymi orgánmi, zatiaľ čo sa zdá byť dôležité rozvíjať horizontálnu spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy ako aj medzi jednotlivými kontaktnými miestami pre výrobky,

| — | chýbajúci odkaz na mechanizmy riešenia konfliktov, ako napr. SOLVIT (18), ktoré by podnikom umožnili priamo požiadať o rýchly a osvedčený postup, |
| --- | --- |

—

chýbajúci odkaz na mechanizmy riešenia konfliktov, ako napr. SOLVIT (18), ktoré by podnikom umožnili priamo požiadať o rýchly a osvedčený postup,

| — | presunutie dôkazného bremena aj v prípade výrobkov z krajín mimo EÚ, ktoré na trh Spoločenstva umiestňujú európski dovozcovia, |
| --- | --- |

—

presunutie dôkazného bremena aj v prípade výrobkov z krajín mimo EÚ, ktoré na trh Spoločenstva umiestňujú európski dovozcovia,

| — | vypracovanie zoznamu vyhovujúcich výrobkov, čo môže byť obzvlášť zložité vzhľadom na to, že zásada vzájomného uznávania platí pre všetky výrobky, na ktoré sa nevzťahuje harmonizovaná legislatíva. |
| --- | --- |

—

vypracovanie zoznamu vyhovujúcich výrobkov, čo môže byť obzvlášť zložité vzhľadom na to, že zásada vzájomného uznávania platí pre všetky výrobky, na ktoré sa nevzťahuje harmonizovaná legislatíva.

| 5.1.4 | Výbor sa nazdáva, že by bolo vhodné explicitne sa v texte odvolať na legislatívny základ zmluvy, ktorý stanovuje zásadu vzájomného uznávania, pričom je potrebné zdôrazniť, že zachovanie bežných vnútroštátnych požiadaviek je iba výnimkou. |
| --- | --- |

5.1.4

Výbor sa nazdáva, že by bolo vhodné explicitne sa v texte odvolať na legislatívny základ zmluvy, ktorý stanovuje zásadu vzájomného uznávania, pričom je potrebné zdôrazniť, že zachovanie bežných vnútroštátnych požiadaviek je iba výnimkou.

| 5.1.5 | Pre výbor je prioritou zabezpečenie vysokej úrovne transparentnosti, právnej istoty a zjednodušenia pri uplatňovaní a implementácii zásady vzájomného uznávania:






  — | presunutie dôkazného bremena, zo strany vnútroštátnych orgánov, ktoré zamýšľajú zaviesť výnimku z tejto zásady, podľa jednoduchých pravidiel a presne stanovených lehôt, s cieľom dosiahnuť rýchlejšie a transparentnejšie riešenie sporných prípadov, |
| --- | --- | --- |

5.1.5

Pre výbor je prioritou zabezpečenie vysokej úrovne transparentnosti, právnej istoty a zjednodušenia pri uplatňovaní a implementácii zásady vzájomného uznávania:

—

presunutie dôkazného bremena, zo strany vnútroštátnych orgánov, ktoré zamýšľajú zaviesť výnimku z tejto zásady, podľa jednoduchých pravidiel a presne stanovených lehôt, s cieľom dosiahnuť rýchlejšie a transparentnejšie riešenie sporných prípadov,

| — | možnosti obrátiť sa na vnútroštátne súdy bez nadmerného zvýšenia nákladov a zaťaženia a predĺženia lehôt, |
| --- | --- |

—

možnosti obrátiť sa na vnútroštátne súdy bez nadmerného zvýšenia nákladov a zaťaženia a predĺženia lehôt,

| — | možnosť mimosúdneho urovnania sporov podľa účinných mechanizmov, ktoré sa v EÚ osvedčili, |
| --- | --- |

—

možnosť mimosúdneho urovnania sporov podľa účinných mechanizmov, ktoré sa v EÚ osvedčili,

| — | väčšia a lepšia voľnosť pohybu tovaru a služieb aj prostredníctvom spoločných informačných a osvetových kampaní zameraných na podniky, spotrebiteľov a orgány verejnej správy, |
| --- | --- |

—

väčšia a lepšia voľnosť pohybu tovaru a služieb aj prostredníctvom spoločných informačných a osvetových kampaní zameraných na podniky, spotrebiteľov a orgány verejnej správy,

| — | skrátenie procesných lehôt; vnútroštátny orgán pošle písomné odôvodnenie podniku, ktorý má po prevzatí takého oznámenia najmenej dvadsať pracovných dní na predloženie pripomienok a ak sa spor nevyrieši v určitej lehote, má možnosť obrátiť sa na vnútroštátne súdy krajiny potenciálneho trhu, |
| --- | --- |

—

skrátenie procesných lehôt; vnútroštátny orgán pošle písomné odôvodnenie podniku, ktorý má po prevzatí takého oznámenia najmenej dvadsať pracovných dní na predloženie pripomienok a ak sa spor nevyrieši v určitej lehote, má možnosť obrátiť sa na vnútroštátne súdy krajiny potenciálneho trhu,

| — | vytvorenie európskej siete a internetovej stránky kontaktných miest pre výrobky (KMV) v každom členskom štáte na zabezpečenie primeranej úrovne komunikácie a informovanosti o právach a povinnostiach. |
| --- | --- |

—

vytvorenie európskej siete a internetovej stránky kontaktných miest pre výrobky (KMV) v každom členskom štáte na zabezpečenie primeranej úrovne komunikácie a informovanosti o právach a povinnostiach.

| 5.1.6 | Podľa názoru výboru je potrebné, aby sa stanovili maximálne lehoty pre využitie opravných prostriedkov s cieľom vyriešiť záležitosť v prvej inštancii. |
| --- | --- |

5.1.6

Podľa názoru výboru je potrebné, aby sa stanovili maximálne lehoty pre využitie opravných prostriedkov s cieľom vyriešiť záležitosť v prvej inštancii.

| 5.1.7 | Členské štáty musia vybudovať výkonné a kompetentné technické štruktúry na rýchle zhromažďovanie dôkazov – aj v rámci postupu uplatňovaného v naliehavých prípadoch – na prípadné uplatnenie výnimky zo zásady vzájomného uznávania v súlade s článkom 30 Zmluvy o ES, ktorý umožňuje členským štátom zaviesť opatrenia s účinkom, aký majú kvantitatívne obmedzenia odôvodnené všeobecným záujmom neekonomického charakteru: princípmi verejnej morálky, verejným poriadkom, verejnou bezpečnosťou, ochranou zdravia a života ľudí a zvierat, ochranou rastlín, ochranou národného kultúrneho bohatstva, ktoré má umeleckú, historickú alebo archeologickú hodnotu, alebo ochranou priemyselného a obchodného vlastníctva (19). |
| --- | --- |

5.1.7

Členské štáty musia vybudovať výkonné a kompetentné technické štruktúry na rýchle zhromažďovanie dôkazov – aj v rámci postupu uplatňovaného v naliehavých prípadoch – na prípadné uplatnenie výnimky zo zásady vzájomného uznávania v súlade s článkom 30 Zmluvy o ES, ktorý umožňuje členským štátom zaviesť opatrenia s účinkom, aký majú kvantitatívne obmedzenia odôvodnené všeobecným záujmom neekonomického charakteru: princípmi verejnej morálky, verejným poriadkom, verejnou bezpečnosťou, ochranou zdravia a života ľudí a zvierat, ochranou rastlín, ochranou národného kultúrneho bohatstva, ktoré má umeleckú, historickú alebo archeologickú hodnotu, alebo ochranou priemyselného a obchodného vlastníctva (19).

| 5.1.8 | Kontaktné miesta pre výrobky by mali využívať mechanizmus SOLVIT s cieľom pokúsiť sa o predbežné mimosúdne urovnanie sporov a umožniť podnikom, ktorých výrobky sú zablokované na hraniciach využiť tento mimosúdny postup v rámci administratívnej spolupráce medzi orgánmi členských štátov s odpoveďami do 10 týždňov (20). |
| --- | --- |

5.1.8

Kontaktné miesta pre výrobky by mali využívať mechanizmus SOLVIT s cieľom pokúsiť sa o predbežné mimosúdne urovnanie sporov a umožniť podnikom, ktorých výrobky sú zablokované na hraniciach využiť tento mimosúdny postup v rámci administratívnej spolupráce medzi orgánmi členských štátov s odpoveďami do 10 týždňov (20).

| 5.1.9 | Podľa názoru výboru je dôležité, aby KMV zohrávali proaktívnu úlohu poskytnutím praktických procedurálnych príručiek a vnútroštátnych internetových stránok, ktoré by sa zapojili do európskej siete a internetovej stránky EÚ s cieľom zhromaždiť rozhodnutia v predchádzajúcich vyriešených prípadoch; ako aj zoznamu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje zásada vzájomného uznávania a databázy otvorenej pre potenciálnych užívateľov napojenej na telematickú sieť na výmenu informácií medzi kontaktnými miestami pre výrobky v rámci interoperabilnej platformy IDABC (21). |
| --- | --- |

5.1.9

Podľa názoru výboru je dôležité, aby KMV zohrávali proaktívnu úlohu poskytnutím praktických procedurálnych príručiek a vnútroštátnych internetových stránok, ktoré by sa zapojili do európskej siete a internetovej stránky EÚ s cieľom zhromaždiť rozhodnutia v predchádzajúcich vyriešených prípadoch; ako aj zoznamu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje zásada vzájomného uznávania a databázy otvorenej pre potenciálnych užívateľov napojenej na telematickú sieť na výmenu informácií medzi kontaktnými miestami pre výrobky v rámci interoperabilnej platformy IDABC (21).

| 5.1.10 | Vypracovanie a fungovanie týchto nástrojov nemôže byť dobrovoľné, ale musí byť povinnosťou začlenenou do návrhu. KMV by mali pravidelne spoločne s Komisiou organizovať spoločné informačné a vzdelávacie semináre pre hospodárske subjekty, pracovníkov orgánov verejnej správy a colníc, ako aj spotrebiteľov, s cieľom zabezpečiť primerané šírenie a objasnenie informácií o právach a povinnostiach zaručených v Zmluve o ES. |
| --- | --- |

5.1.10

Vypracovanie a fungovanie týchto nástrojov nemôže byť dobrovoľné, ale musí byť povinnosťou začlenenou do návrhu. KMV by mali pravidelne spoločne s Komisiou organizovať spoločné informačné a vzdelávacie semináre pre hospodárske subjekty, pracovníkov orgánov verejnej správy a colníc, ako aj spotrebiteľov, s cieľom zabezpečiť primerané šírenie a objasnenie informácií o právach a povinnostiach zaručených v Zmluve o ES.

| 5.1.11 | Ďalej by bolo potrebné vypracovať on-line príručku, ktorá by umožnila vyhľadať na celom území EÚ všetky existujúce platné právne predpisy podľa organizačnej schémy koncipovanej podľa horizontálneho rozdelenia a členenia na veľké sektory. |
| --- | --- |

5.1.11

Ďalej by bolo potrebné vypracovať on-line príručku, ktorá by umožnila vyhľadať na celom území EÚ všetky existujúce platné právne predpisy podľa organizačnej schémy koncipovanej podľa horizontálneho rozdelenia a členenia na veľké sektory.

| 5.1.12 | Vypracovanie zoznamu vyhovujúcich výrobkov, na ktoré by sa vzťahovalo nariadenie, sa nezdá byť vhodné, rovnako ako je nenáležité aj vylúčenie postupu uplatňovaného v naliehavých prípadoch, ktorý je obsiahnutý v smernici o všeobecnej bezpečnosti výrobkov. |
| --- | --- |

5.1.12

Vypracovanie zoznamu vyhovujúcich výrobkov, na ktoré by sa vzťahovalo nariadenie, sa nezdá byť vhodné, rovnako ako je nenáležité aj vylúčenie postupu uplatňovaného v naliehavých prípadoch, ktorý je obsiahnutý v smernici o všeobecnej bezpečnosti výrobkov.

| 5.1.13 | Komisia si musí zachovať priamy prehľad o oznamovacích mechanizmoch, aby dokázala kontrolovať ich fungovanie: preto musí byť zavedená povinnosť členského štátu zaslať kópiu každého oznámenia a výročnú správu o vykonávaní opatrení prijatých podľa tohto nariadenia, ktoré by umožnili Komisii predložiť Európskemu parlamentu, Rade a EHSV – SMJT správu v tomto ohľade. |
| --- | --- |

5.1.13

Komisia si musí zachovať priamy prehľad o oznamovacích mechanizmoch, aby dokázala kontrolovať ich fungovanie: preto musí byť zavedená povinnosť členského štátu zaslať kópiu každého oznámenia a výročnú správu o vykonávaní opatrení prijatých podľa tohto nariadenia, ktoré by umožnili Komisii predložiť Európskemu parlamentu, Rade a EHSV – SMJT správu v tomto ohľade.

5.2   Návrh rozhodnutia [KOM(2007) 53 v konečnom znení] o spoločnom rámci pre uvádzanie výrobkov na trh a označení CE

| 5.2.1 | Výbor víta základné zásady návrhov, ktoré sú postavené na pozitívnych skúsenostiach s novým prístupom v kombinácii s celkovým prístupom (22) pri posudzovaní zhody. Tieto zásady by mali byť uplatňované vo všetkých súčasných i budúcich právnych predpisoch Spoločenstva a týkať sa všetkých aspektov výrobkov uvádzaných na trh, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť, zdravie a ochranu životného prostredia. Základný princíp vnútorného trhu – nediskriminácia hospodárskych aktérov – musí byť v predpisoch zohľadnený a v členských štátoch bezvýhradne uplatňovaný. |
| --- | --- |

5.2.1

Výbor víta základné zásady návrhov, ktoré sú postavené na pozitívnych skúsenostiach s novým prístupom v kombinácii s celkovým prístupom (22) pri posudzovaní zhody. Tieto zásady by mali byť uplatňované vo všetkých súčasných i budúcich právnych predpisoch Spoločenstva a týkať sa všetkých aspektov výrobkov uvádzaných na trh, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť, zdravie a ochranu životného prostredia. Základný princíp vnútorného trhu – nediskriminácia hospodárskych aktérov – musí byť v predpisoch zohľadnený a v členských štátoch bezvýhradne uplatňovaný.

| 5.2.2 | Výbor zdôrazňuje význam toho, že „všetky hospodárske subjekty, ktoré zasahujú do dodávateľského a distribučného reťazca, by mali prijať primerané opatrenia, aby sa uistili, že na trhu sprístupnia iba výrobky, ktoré sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi“ (23), a to bez ohľadu na to, či ide o výrobcov, autorizovaných predajcov alebo dovozcov (24). |
| --- | --- |

5.2.2

Výbor zdôrazňuje význam toho, že „všetky hospodárske subjekty, ktoré zasahujú do dodávateľského a distribučného reťazca, by mali prijať primerané opatrenia, aby sa uistili, že na trhu sprístupnia iba výrobky, ktoré sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi“ (23), a to bez ohľadu na to, či ide o výrobcov, autorizovaných predajcov alebo dovozcov (24).

| 5.2.3 | Možnosť sledovať pôvod výrobkov s cieľom stanoviť zodpovednosť hospodárskych aktérov, ktorí uvádzajú výrobky na európsky trh, má zásadný význam pre efektívnu účinnosť všetkých príslušných európskych predpisov, a nemala by sa, ako to navrhuje Komisia, v oblasti záväzku, aby výrobok spĺňal dané požiadavky, „obmedziť na určité kontrolné opatrenia“ (25). |
| --- | --- |

5.2.3

Možnosť sledovať pôvod výrobkov s cieľom stanoviť zodpovednosť hospodárskych aktérov, ktorí uvádzajú výrobky na európsky trh, má zásadný význam pre efektívnu účinnosť všetkých príslušných európskych predpisov, a nemala by sa, ako to navrhuje Komisia, v oblasti záväzku, aby výrobok spĺňal dané požiadavky, „obmedziť na určité kontrolné opatrenia“ (25).

| 5.2.4 | Pokiaľ ide o predmet a oblasť pôsobnosti rozhodnutia, výbor sa domnieva, že by bolo vhodné zabrániť uvedeným výnimkám, a že všeobecný rámec pre uvádzanie výrobkov na trh by mal – v súlade s pripomienkami k návrhu nariadenia o požiadavkách akreditácie a dohľadu nad trhom uvedenými v bode 5.3.3 – platiť pre všetky príslušné predpisy Spoločenstva a výnimky by nemali byť prípustné ani v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia, ani v oblasti ochrany životného prostredia. Nový rámec sa musí uplatňovať na celý súbor právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, a to bez toho, aby sa muselo čakať na možné všeobecné preskúmanie každej smernice alebo nariadenia. |
| --- | --- |

5.2.4

Pokiaľ ide o predmet a oblasť pôsobnosti rozhodnutia, výbor sa domnieva, že by bolo vhodné zabrániť uvedeným výnimkám, a že všeobecný rámec pre uvádzanie výrobkov na trh by mal – v súlade s pripomienkami k návrhu nariadenia o požiadavkách akreditácie a dohľadu nad trhom uvedenými v bode 5.3.3 – platiť pre všetky príslušné predpisy Spoločenstva a výnimky by nemali byť prípustné ani v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia, ani v oblasti ochrany životného prostredia. Nový rámec sa musí uplatňovať na celý súbor právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, a to bez toho, aby sa muselo čakať na možné všeobecné preskúmanie každej smernice alebo nariadenia.

| 5.2.5 | Vzhľadom na skutočnosť, že niektoré smernice používajú pre rovnaké výrobky rôzne vymedzenia, zohrávajú pre operátorov na trhu rozhodujúcu rolu vymedzenia pojmov v kapitole 1. |
| --- | --- |

5.2.5

Vzhľadom na skutočnosť, že niektoré smernice používajú pre rovnaké výrobky rôzne vymedzenia, zohrávajú pre operátorov na trhu rozhodujúcu rolu vymedzenia pojmov v kapitole 1.

| 5.2.6 | Výbor považuje za nevyhnutné nasledujúce body:






  — | jasnejšie údaje o záväzkoch hospodárskych aktérov na zlepšenie súčasného rámca nového prístupu, |
| --- | --- | --- |

5.2.6

Výbor považuje za nevyhnutné nasledujúce body:

—

jasnejšie údaje o záväzkoch hospodárskych aktérov na zlepšenie súčasného rámca nového prístupu,

| — | účinnejší dohľad nad trhom, |
| --- | --- |

—

účinnejší dohľad nad trhom,

| — | jednotnejšiu úroveň kompetencií notifikovaných orgánov posudzovania zhody. |
| --- | --- |

—

jednotnejšiu úroveň kompetencií notifikovaných orgánov posudzovania zhody.

| 5.2.7 | Záväzky hospodárskych aktérov musia byť oprávnené, primerané a nesmú byť spojené s nadmernými administratívnymi a správnymi nákladmi. To platí tak pre reprezentatívne vzorky výrobkov, ktoré sú už v obehu a register sťažností (článok 7 ods. 2 druhý pododsek), ako aj pre informačnú povinnosť, ktorá by mala byť obmedzená na nebezpečné výrobky definované smernicou o bezpečnosti výrobkov. |
| --- | --- |

5.2.7

Záväzky hospodárskych aktérov musia byť oprávnené, primerané a nesmú byť spojené s nadmernými administratívnymi a správnymi nákladmi. To platí tak pre reprezentatívne vzorky výrobkov, ktoré sú už v obehu a register sťažností (článok 7 ods. 2 druhý pododsek), ako aj pre informačnú povinnosť, ktorá by mala byť obmedzená na nebezpečné výrobky definované smernicou o bezpečnosti výrobkov.

| 5.2.7.1 | Európsky akreditačný systém sa musí vyznačovať primeranosťou prostriedkov využívaných orgánmi pre posudzovanie zhody, ktoré musia využívať v prípade MSP ako aj výrobkov vyrábaných nesériovo resp. len v obmedzenom počte vhodné postupy. |
| --- | --- |

5.2.7.1

Európsky akreditačný systém sa musí vyznačovať primeranosťou prostriedkov využívaných orgánmi pre posudzovanie zhody, ktoré musia využívať v prípade MSP ako aj výrobkov vyrábaných nesériovo resp. len v obmedzenom počte vhodné postupy.

| 5.2.8 | Výbor zdôrazňuje, že notifikované orgány v celom EHP musia byť kompetentné, nestranné a účinné, aby mohli zaručiť rovnaké podmienky v rámci hospodárskej súťaže pre všetkých výrobcov. Je potrebné, aby hodnotenie akreditácie – v súlade s akreditačnou povinnosťou podľa bodu 3 a ďalej uvedenej smernice – vykonávali národné akreditačné orgány a tieto hodnotenia boli akceptované notifikovanými orgánmi, aby sa tak zabránilo nákladnej duplicite. |
| --- | --- |

5.2.8

Výbor zdôrazňuje, že notifikované orgány v celom EHP musia byť kompetentné, nestranné a účinné, aby mohli zaručiť rovnaké podmienky v rámci hospodárskej súťaže pre všetkých výrobcov. Je potrebné, aby hodnotenie akreditácie – v súlade s akreditačnou povinnosťou podľa bodu 3 a ďalej uvedenej smernice – vykonávali národné akreditačné orgány a tieto hodnotenia boli akceptované notifikovanými orgánmi, aby sa tak zabránilo nákladnej duplicite.

| 5.2.9 | Pri posudzovaní zhody by mal byť ako štandardný postup uprednostňovaný modul A na vnútornú kontrolu výroby, ktorý lepšie zodpovedá skutočnosti, že každý výrobca alebo dovozca, v rámci EHP (Európskeho hospodárskeho priestoru), nesie plnú zodpovednosť za svoje výrobky. Okrem toho by mala existovať možnosť voľby rôznych zjednodušených modulov – najmä pre MSP a v prípade výrobkov vyhotovovaných v obmedzenom počte kusov. |
| --- | --- |

5.2.9

Pri posudzovaní zhody by mal byť ako štandardný postup uprednostňovaný modul A na vnútornú kontrolu výroby, ktorý lepšie zodpovedá skutočnosti, že každý výrobca alebo dovozca, v rámci EHP (Európskeho hospodárskeho priestoru), nesie plnú zodpovednosť za svoje výrobky. Okrem toho by mala existovať možnosť voľby rôznych zjednodušených modulov – najmä pre MSP a v prípade výrobkov vyhotovovaných v obmedzenom počte kusov.

| 5.2.10 | Jadrom predpisov je nariadenie o označení CE, ktorým sa má potvrdzovať zhoda výrobku s príslušnými predpismi. Členské štáty by mali podporiť ochranu tohto označenia a trestať jeho zneužívanie vhodnými a primeranými – aj trestnoprávnymi – sankciami. Ako už v predchádzajúcich nariadeniach, aj v tomto sa zdôrazňuje, že zhoda výrobku potvrdená označením CE nezbavuje výrobcu povinnosti ručiť za prípadné škody spôsobené chybným výrobkom. |
| --- | --- |

5.2.10

Jadrom predpisov je nariadenie o označení CE, ktorým sa má potvrdzovať zhoda výrobku s príslušnými predpismi. Členské štáty by mali podporiť ochranu tohto označenia a trestať jeho zneužívanie vhodnými a primeranými – aj trestnoprávnymi – sankciami. Ako už v predchádzajúcich nariadeniach, aj v tomto sa zdôrazňuje, že zhoda výrobku potvrdená označením CE nezbavuje výrobcu povinnosti ručiť za prípadné škody spôsobené chybným výrobkom.

| 5.2.11 | Výbor v plnej miere podporuje názor, že strata dôvery v označenie CE znamená stratu dôvery v celý systém, a týka sa preto aj orgánov poverených dohľadom nad trhom, výrobcov, skúšobných laboratórií a certifikačných orgánov, a v konečnom dôsledku spochybňuje aj primeranosť právnych predpisov založených na novom prístupe (26). |
| --- | --- |

5.2.11

Výbor v plnej miere podporuje názor, že strata dôvery v označenie CE znamená stratu dôvery v celý systém, a týka sa preto aj orgánov poverených dohľadom nad trhom, výrobcov, skúšobných laboratórií a certifikačných orgánov, a v konečnom dôsledku spochybňuje aj primeranosť právnych predpisov založených na novom prístupe (26).

| 5.2.12 | Zvýšiť štatút a význam označenia CE je podľa rozhodnutia 93/465/EHS (27) možné tým, že bude podniknuté úsilie na rozsiahlu reformu označovania, ktorá by zohľadňovala tieto body:






  — | zdôraznenie toho, že tento systém nemá byť chápaný a používaný ako systém označovania alebo značenia pre spotrebiteľov (28) – ani ako záruka kvality, certifikácie alebo uznania tretími stranami – ale výlučne ako vyhlásenie o zhode a technická dokumentácia, ktoré musia výrobcovia a dovozcovia vo vlastnej zodpovednosti a v súlade s požiadavkami kladenými na výrobok preukázať voči orgánom a spotrebiteľom, |
| --- | --- | --- |

5.2.12

Zvýšiť štatút a význam označenia CE je podľa rozhodnutia 93/465/EHS (27) možné tým, že bude podniknuté úsilie na rozsiahlu reformu označovania, ktorá by zohľadňovala tieto body:

—

zdôraznenie toho, že tento systém nemá byť chápaný a používaný ako systém označovania alebo značenia pre spotrebiteľov (28) – ani ako záruka kvality, certifikácie alebo uznania tretími stranami – ale výlučne ako vyhlásenie o zhode a technická dokumentácia, ktoré musia výrobcovia a dovozcovia vo vlastnej zodpovednosti a v súlade s požiadavkami kladenými na výrobok preukázať voči orgánom a spotrebiteľom,

| — | racionalizácia rôznych postupov posudzovania zhody, |
| --- | --- |

—

racionalizácia rôznych postupov posudzovania zhody,

| — | posilnenie právnej ochrany označenia CE prostredníctvom jeho registrácie ako kolektívnej známky. To by malo orgánom umožniť rýchlo zakročiť v prípadoch zneužitia tohto označenia a vyriešiť takéto prípady, možnosť dodatočných národných označení však zostáva zachovaná, |
| --- | --- |

—

posilnenie právnej ochrany označenia CE prostredníctvom jeho registrácie ako kolektívnej známky. To by malo orgánom umožniť rýchlo zakročiť v prípadoch zneužitia tohto označenia a vyriešiť takéto prípady, možnosť dodatočných národných označení však zostáva zachovaná,

| — | posilnenie mechanizmov pre dohľad nad trhom a colných kontrol na hraniciach, |
| --- | --- |

—

posilnenie mechanizmov pre dohľad nad trhom a colných kontrol na hraniciach,

| — | začatie skúmania zo strany výrobcov a spotrebiteľov, ktoré by sa týkalo pozitívnych a negatívnych vplyvov prípadného dobrovoľného kódexu správania na účinnosť množstva označení kvality, ako aj na európske a národné – nepovinné a povinné – označenia a ich vzťahu k označeniu CE. |
| --- | --- |

—

začatie skúmania zo strany výrobcov a spotrebiteľov, ktoré by sa týkalo pozitívnych a negatívnych vplyvov prípadného dobrovoľného kódexu správania na účinnosť množstva označení kvality, ako aj na európske a národné – nepovinné a povinné – označenia a ich vzťahu k označeniu CE.

| 5.2.13 | Pokiaľ ide o mechanizmy dohľadu nad trhom, so zreteľom na všeobecné aspekty sa odkazuje na bod 5.3.13 a nasledujúce. Výbor však zdôrazňuje, že je dôležité, aby Komisia bola zainteresovaná nielen vo všetkých prípadoch vyhovujúcich výrobkov, ktoré sú možným nebezpečenstvom, pokiaľ ide o bezpečnosť a zdravie, ale aj vo všetkých prípadoch formálneho nevyhovenia požiadavkám pre posúdenie zhody podľa článku 38 rozhodnutia. |
| --- | --- |

5.2.13

Pokiaľ ide o mechanizmy dohľadu nad trhom, so zreteľom na všeobecné aspekty sa odkazuje na bod 5.3.13 a nasledujúce. Výbor však zdôrazňuje, že je dôležité, aby Komisia bola zainteresovaná nielen vo všetkých prípadoch vyhovujúcich výrobkov, ktoré sú možným nebezpečenstvom, pokiaľ ide o bezpečnosť a zdravie, ale aj vo všetkých prípadoch formálneho nevyhovenia požiadavkám pre posúdenie zhody podľa článku 38 rozhodnutia.

| 5.2.14 | Výbor zdôrazňuje kľúčovú rolu procesu technickej normalizácie v celej oblasti, keďže nový prístup je založený na úzkom prepojení medzi minimálnymi zákonnými požiadavkami a európskymi technickými štandardmi, ktoré musia byť podporované a rozvíjané. V prípade, že existuje formálna námietka voči harmonizovanej norme (29), musí byť bezodkladne informované príslušné normalizačné grémium, aby túto námietku v procese vypracovávania noriem patrične zohľadnilo. |
| --- | --- |

5.2.14

Výbor zdôrazňuje kľúčovú rolu procesu technickej normalizácie v celej oblasti, keďže nový prístup je založený na úzkom prepojení medzi minimálnymi zákonnými požiadavkami a európskymi technickými štandardmi, ktoré musia byť podporované a rozvíjané. V prípade, že existuje formálna námietka voči harmonizovanej norme (29), musí byť bezodkladne informované príslušné normalizačné grémium, aby túto námietku v procese vypracovávania noriem patrične zohľadnilo.

5.3   Návrh nariadenia [KOM(2007) 37 v konečnom znení], ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh

| 5.3.1 | Výbor považuje návrhy na vytvorenie európskeho akreditačného systému za chvályhodné. Tento systém by mal byť založený na vzájomnej dôvere a spolupráci, keďže stanovuje záväzné predpisy tak pre hospodárskych aktérov ako aj verejné ustanovizne. Tým by sa malo zabezpečiť, aby všetky výrobky, ktoré sa dostanú na trh zodpovedali zvýšeným požiadavkám v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti a súčasne zaručiť všetkým európskym spotrebiteľom a hospodárskym aktérom rovnakú úroveň operability a predpisov – ako zjednodušený rámec bez veľkého administratívneho zaťaženia. |
| --- | --- |

5.3.1

Výbor považuje návrhy na vytvorenie európskeho akreditačného systému za chvályhodné. Tento systém by mal byť založený na vzájomnej dôvere a spolupráci, keďže stanovuje záväzné predpisy tak pre hospodárskych aktérov ako aj verejné ustanovizne. Tým by sa malo zabezpečiť, aby všetky výrobky, ktoré sa dostanú na trh zodpovedali zvýšeným požiadavkám v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti a súčasne zaručiť všetkým európskym spotrebiteľom a hospodárskym aktérom rovnakú úroveň operability a predpisov – ako zjednodušený rámec bez veľkého administratívneho zaťaženia.

| 5.3.2 | Európsky akreditačný systém musí zaručiť, že výsledky posudzovania zhody budú všeobecne uznávané a zabráni sa zbytočným viacnásobným hodnoteniam. Aby bol tento systém akceptovaný aj na medzinárodnej úrovni, musí byť kompetencia orgánov posudzovania zhody založená na medzinárodne uznávaných štandardoch a vymedzenia pojmov „posudzovanie zhody“, „orgán posudzovania zhody“, „určovanie orgánov posudzovania zhody“ a „notifikácia“ musia byť explicitne začlenené do nariadenia. |
| --- | --- |

5.3.2

Európsky akreditačný systém musí zaručiť, že výsledky posudzovania zhody budú všeobecne uznávané a zabráni sa zbytočným viacnásobným hodnoteniam. Aby bol tento systém akceptovaný aj na medzinárodnej úrovni, musí byť kompetencia orgánov posudzovania zhody založená na medzinárodne uznávaných štandardoch a vymedzenia pojmov „posudzovanie zhody“, „orgán posudzovania zhody“, „určovanie orgánov posudzovania zhody“ a „notifikácia“ musia byť explicitne začlenené do nariadenia.

| 5.3.3 | Ustanovenia nariadenia musia platiť pre všetky akreditačné orgány a všetky nimi vykonávané služby v EHP, a to bez ohľadu na druh posudzovania zhody, ktorý pre jednotlivých klientov vykonávajú. Musia zaručiť:






  — | súvislý súbor spoločných jasných a jednoznačných vymedzení pojmov, ktoré zodpovedajú medzinárodným normám a ktoré sa budú uplatňovať vo všetkých smerniciach nového prístupu a smerniciach týkajúcich sa výrobkov, ako aj pri právnych predpisoch týkajúcich sa posudzovania zhody a orgánov posudzovania zhody, |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Ustanovenia nariadenia musia platiť pre všetky akreditačné orgány a všetky nimi vykonávané služby v EHP, a to bez ohľadu na druh posudzovania zhody, ktorý pre jednotlivých klientov vykonávajú. Musia zaručiť:

—

súvislý súbor spoločných jasných a jednoznačných vymedzení pojmov, ktoré zodpovedajú medzinárodným normám a ktoré sa budú uplatňovať vo všetkých smerniciach nového prístupu a smerniciach týkajúcich sa výrobkov, ako aj pri právnych predpisoch týkajúcich sa posudzovania zhody a orgánov posudzovania zhody,

| — | funkčnosť akreditačného systému, ktorý nesmie byť vystavený ziskovej hospodárskej súťaži, v rámci verejnej ustanovizne, |
| --- | --- |

—

funkčnosť akreditačného systému, ktorý nesmie byť vystavený ziskovej hospodárskej súťaži, v rámci verejnej ustanovizne,

| — | všeobecnú platnosť všetkých právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, bez výnimiek pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu zdravia, ako aj o ochranu životného prostredia. Vzhľadom na narastajúcu komplexnosť právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti musia tvoriť tieto nové požiadavky na výrobcov, tak v EÚ ako aj v tretích krajinách, jednotný vzťažný rámec, |
| --- | --- |

—

všeobecnú platnosť všetkých právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, bez výnimiek pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu zdravia, ako aj o ochranu životného prostredia. Vzhľadom na narastajúcu komplexnosť právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti musia tvoriť tieto nové požiadavky na výrobcov, tak v EÚ ako aj v tretích krajinách, jednotný vzťažný rámec,

| — | všeobecné uplatňovanie na všetky činnosti, ktoré si vyžadujú akreditáciu, vrátane kalibrácie, a to bez ohľadu na to, či je takáto akreditácia vykonávaná kvôli zákonnej povinnosti posúdenia zhody alebo na základe súkromných zmluvných dohôd, |
| --- | --- |

—

všeobecné uplatňovanie na všetky činnosti, ktoré si vyžadujú akreditáciu, vrátane kalibrácie, a to bez ohľadu na to, či je takáto akreditácia vykonávaná kvôli zákonnej povinnosti posúdenia zhody alebo na základe súkromných zmluvných dohôd,

| — | zachovávanie noriem kompetencie a nestrannosti zo strany vnútroštátnych akreditačných orgánov, a to tým, že sa budú pravidelne zapájať do vzájomného hodnotenia (peer evaluation), ktoré bude prebiehať pod dohľadom všetkých aktérov zainteresovaných do akreditačného procesu, |
| --- | --- |

—

zachovávanie noriem kompetencie a nestrannosti zo strany vnútroštátnych akreditačných orgánov, a to tým, že sa budú pravidelne zapájať do vzájomného hodnotenia (peer evaluation), ktoré bude prebiehať pod dohľadom všetkých aktérov zainteresovaných do akreditačného procesu,

| — | vyvážený pomer nákladov a úžitku, primeranosť, spoľahlivosť a vzájomnú dôveru v rámci jednotného akreditačného systému, a to tak pre harmonizovanú, ako aj pre neharmonizovanú oblasť. |
| --- | --- |

—

vyvážený pomer nákladov a úžitku, primeranosť, spoľahlivosť a vzájomnú dôveru v rámci jednotného akreditačného systému, a to tak pre harmonizovanú, ako aj pre neharmonizovanú oblasť.

| 5.3.4 | Vymedzenie pojmu „akreditácia“ by malo byť zmenené a pokrývať aj aktivity ako kalibrácia, kontrola, certifikácia a inšpekcia, ako aj činnosti na posudzovanie zhody. |
| --- | --- |

5.3.4

Vymedzenie pojmu „akreditácia“ by malo byť zmenené a pokrývať aj aktivity ako kalibrácia, kontrola, certifikácia a inšpekcia, ako aj činnosti na posudzovanie zhody.

| 5.3.5 | Okrem toho by na zjednotenie regulácie tejto oblasti, ktorá musí pokrývať aj všetky postupy posudzovania zhody, zabezpečovania kvality, kalibrácie a vykonávania pokusov podľa normy ISO 43, nemali byť povolené žiadne výnimky. Všetky akreditačné orgány a všetky nimi vykonávané služby v EHP by mali spadať do platnosti tohto nariadenia, a to bez ohľadu na druh posudzovania zhody, ktorý pre jednotlivých klientov vykonávajú. |
| --- | --- |

5.3.5

Okrem toho by na zjednotenie regulácie tejto oblasti, ktorá musí pokrývať aj všetky postupy posudzovania zhody, zabezpečovania kvality, kalibrácie a vykonávania pokusov podľa normy ISO 43, nemali byť povolené žiadne výnimky. Všetky akreditačné orgány a všetky nimi vykonávané služby v EHP by mali spadať do platnosti tohto nariadenia, a to bez ohľadu na druh posudzovania zhody, ktorý pre jednotlivých klientov vykonávajú.

| 5.3.6 | Národné akreditačné orgány by mali fungovať, ako je navrhnuté v článku 4 ods. 6, na neziskovom základe. Súčasná formulácia však skrýva v sebe nebezpečenstvo toho, že zabráni vytvoreniu vlastného kapitálu, ktorý by mal zaručiť solídne finančné pomery na poskytovanie kvalitných služieb. Výbor sa domnieva, že národné akreditačné orgány by mali fungovať ako neziskové zariadenia v tom zmysle, že prebytky v rozpočte, ako je to medzinárodne dohodnuté v rámci ISO/IES 17011 (30), nemusia rozdeľovať. |
| --- | --- |

5.3.6

Národné akreditačné orgány by mali fungovať, ako je navrhnuté v článku 4 ods. 6, na neziskovom základe. Súčasná formulácia však skrýva v sebe nebezpečenstvo toho, že zabráni vytvoreniu vlastného kapitálu, ktorý by mal zaručiť solídne finančné pomery na poskytovanie kvalitných služieb. Výbor sa domnieva, že národné akreditačné orgány by mali fungovať ako neziskové zariadenia v tom zmysle, že prebytky v rozpočte, ako je to medzinárodne dohodnuté v rámci ISO/IES 17011 (30), nemusia rozdeľovať.

| 5.3.7 | Systém Európskej spolupráce pre akreditáciu (EA) by mal fungovať ako najvyšší povoľovací orgán, a preto by ako verejná služba všeobecného záujmu nemal podliehať hospodárskej súťaži. Výbor víta ustanovenie, podľa ktorého musí byť v členských štátoch len jediný akreditačný orgán, ktorého kompetencie, objektívnosť a nestrannosť podliehajú vzájomnému hodnoteniu (peer review). Za určitých podmienok (31) majú výnimku menšie členské štáty, pokiaľ chcú využiť možnosti poskytované národným akreditačným orgánom niektorého zo susedných členských štátov. |
| --- | --- |

5.3.7

Systém Európskej spolupráce pre akreditáciu (EA) by mal fungovať ako najvyšší povoľovací orgán, a preto by ako verejná služba všeobecného záujmu nemal podliehať hospodárskej súťaži. Výbor víta ustanovenie, podľa ktorého musí byť v členských štátoch len jediný akreditačný orgán, ktorého kompetencie, objektívnosť a nestrannosť podliehajú vzájomnému hodnoteniu (peer review). Za určitých podmienok (31) majú výnimku menšie členské štáty, pokiaľ chcú využiť možnosti poskytované národným akreditačným orgánom niektorého zo susedných členských štátov.

| 5.3.8 | Výbor považuje za potrebné vytvorenie jednoznačného právneho základu pre EA, ktorej úloha by mala byť posilnená a lepšie definovaná: všetky vnútroštátne akreditačné orgány sa musia zapojiť do EA, aby mohla byť zaručená ekvivalentnosť, transparentnosť, spoľahlivosť a účinnosť. Sieť EA musia podporovať aj členské štáty. |
| --- | --- |

5.3.8

Výbor považuje za potrebné vytvorenie jednoznačného právneho základu pre EA, ktorej úloha by mala byť posilnená a lepšie definovaná: všetky vnútroštátne akreditačné orgány sa musia zapojiť do EA, aby mohla byť zaručená ekvivalentnosť, transparentnosť, spoľahlivosť a účinnosť. Sieť EA musia podporovať aj členské štáty.

| 5.3.9 | Výbor zastáva názor, že akreditačné orgány musia na ďalšie posilnenie EA podpísať multilaterálne dohody, v rámci ktorých pôsobí. Okrem toho by sa nemali finančné mechanizmy navrhované v nariadení vzťahovať len na EA, ale mali by byť rozšírené aj na opatrenia na podporu dohľadu nad trhom a na spoločné ďalšie odborné vzdelávanie rôznych zainteresovaných národných orgánov verejnej správy. |
| --- | --- |

5.3.9

Výbor zastáva názor, že akreditačné orgány musia na ďalšie posilnenie EA podpísať multilaterálne dohody, v rámci ktorých pôsobí. Okrem toho by sa nemali finančné mechanizmy navrhované v nariadení vzťahovať len na EA, ale mali by byť rozšírené aj na opatrenia na podporu dohľadu nad trhom a na spoločné ďalšie odborné vzdelávanie rôznych zainteresovaných národných orgánov verejnej správy.

| 5.3.10 | Na uľahčenie a zlepšenie fungovania vnútorného trhu a posilnenie dôvery v tento trh je podľa výboru potrebné organizovať vzájomné hodnotenia podľa článku 9 ods. 1 v rámci európskeho akreditačného systému a vykonávať ich podľa harmonizovaných ustanovení v rámci EA. Výsledky vzájomného hodnotenia musia byť uverejnené a oznámené všetkým členským štátom a Komisii. |
| --- | --- |

5.3.10

Na uľahčenie a zlepšenie fungovania vnútorného trhu a posilnenie dôvery v tento trh je podľa výboru potrebné organizovať vzájomné hodnotenia podľa článku 9 ods. 1 v rámci európskeho akreditačného systému a vykonávať ich podľa harmonizovaných ustanovení v rámci EA. Výsledky vzájomného hodnotenia musia byť uverejnené a oznámené všetkým členským štátom a Komisii.

| 5.3.11 | Keďže akreditačné orgány musia aktívne dokázať, že dôveru, ktorú dostávajú, si naozaj zaslúžia, musia podľa názoru výboru predkladať dôkazy o tom, že sa úspešne zapájajú do vzájomného hodnotenia. |
| --- | --- |

5.3.11

Keďže akreditačné orgány musia aktívne dokázať, že dôveru, ktorú dostávajú, si naozaj zaslúžia, musia podľa názoru výboru predkladať dôkazy o tom, že sa úspešne zapájajú do vzájomného hodnotenia.

| 5.3.12 | Okrem toho sa výbor domnieva, že zapojenie zainteresovaných aktérov je dôležité: mali by byť zastúpení v akreditačných orgánoch; tieto ustanovenia by mali byť začlenené do nového nariadenia. |
| --- | --- |

5.3.12

Okrem toho sa výbor domnieva, že zapojenie zainteresovaných aktérov je dôležité: mali by byť zastúpení v akreditačných orgánoch; tieto ustanovenia by mali byť začlenené do nového nariadenia.

| 5.3.13 | Výbor zdôrazňuje význam ekvivalentných, koherentnejších a účinných mechanizmov členských štátov pre dohľad nad trhom v rámci harmonizácie právnych predpisov Spoločenstva, ktorá zahŕňa aj posilnenie cezhraničnej spolupráce. Je potrebné prepracovanie predpisov v oblasti všeobecnej bezpečnosti výrobkov – smernice o bezpečnosti výrobkov 2001/59/ES – a iných príslušných smerníc, aby tak bolo zaručené uplatňovanie zásady lepšej tvorby právnych predpisov na fungovanie vnútorného trhu. Činnosti súvisiace s dohľadom nad trhom musia zahŕňať aj tie výrobky, ktoré spadajú do pôsobnosti smernice o bezpečnosti výrobkov, keďže množstvo výrobkov je určených tak na podnikateľské účely, ako aj na použitie pre konečného spotrebiteľa. Výbor považuje vylúčenie z pôsobnosti smernice o bezpečnosti výrobkov – uvedené v článku 13 ods. 1 – za neopodstatnené: táto skutočnosť spôsobuje zmätok a komplikuje prácu hospodárskych aktérov, namiesto aby viedla k väčšej súdržnosti pri dohľade nad vnútorným trhom. |
| --- | --- |

5.3.13

Výbor zdôrazňuje význam ekvivalentných, koherentnejších a účinných mechanizmov členských štátov pre dohľad nad trhom v rámci harmonizácie právnych predpisov Spoločenstva, ktorá zahŕňa aj posilnenie cezhraničnej spolupráce. Je potrebné prepracovanie predpisov v oblasti všeobecnej bezpečnosti výrobkov – smernice o bezpečnosti výrobkov 2001/59/ES – a iných príslušných smerníc, aby tak bolo zaručené uplatňovanie zásady lepšej tvorby právnych predpisov na fungovanie vnútorného trhu. Činnosti súvisiace s dohľadom nad trhom musia zahŕňať aj tie výrobky, ktoré spadajú do pôsobnosti smernice o bezpečnosti výrobkov, keďže množstvo výrobkov je určených tak na podnikateľské účely, ako aj na použitie pre konečného spotrebiteľa. Výbor považuje vylúčenie z pôsobnosti smernice o bezpečnosti výrobkov – uvedené v článku 13 ods. 1 – za neopodstatnené: táto skutočnosť spôsobuje zmätok a komplikuje prácu hospodárskych aktérov, namiesto aby viedla k väčšej súdržnosti pri dohľade nad vnútorným trhom.

| 5.3.14 | Výbor v tejto súvislosti považuje súčasný systém na rýchlu výmenu informácií RAPEX (32) za úplne oprávnený, keďže predstavuje účinný príspevok k dohľadu nad trhom. Musí však byť členskými štátmi a colnými orgánmi a orgánmi verejnej správy jednotnejšie a koordinovanejšie využívaný. |
| --- | --- |

5.3.14

Výbor v tejto súvislosti považuje súčasný systém na rýchlu výmenu informácií RAPEX (32) za úplne oprávnený, keďže predstavuje účinný príspevok k dohľadu nad trhom. Musí však byť členskými štátmi a colnými orgánmi a orgánmi verejnej správy jednotnejšie a koordinovanejšie využívaný.

| 5.3.15 | Je potrebné, aby colné orgány spolupracovali v rámci európskej siete s orgánmi pre dohľad nad trhom, aby bolo možné zabezpečiť účinné kontroly výrobkov ešte pred tým, ako sa tieto dostanú na európsky vnútorný trh. Na to musia mať colné orgány k dispozícii kvalifikované ľudské zdroje, zodpovedajúce finančné prostriedky a právomoci, aby mohli účinne plniť im uložené úlohy. |
| --- | --- |

5.3.15

Je potrebné, aby colné orgány spolupracovali v rámci európskej siete s orgánmi pre dohľad nad trhom, aby bolo možné zabezpečiť účinné kontroly výrobkov ešte pred tým, ako sa tieto dostanú na európsky vnútorný trh. Na to musia mať colné orgány k dispozícii kvalifikované ľudské zdroje, zodpovedajúce finančné prostriedky a právomoci, aby mohli účinne plniť im uložené úlohy.

| 5.3.16 | Mechanizmy pre dohľad nad trhom a colnej kontroly musia obsahovať možnosti rýchleho zásahu vzhľadom na sezónne výrobky alebo len krátkodobo distribuované predmety v rámci mimoriadneho predaja, ktoré sa často predávajú pod rýchlo zabudnutými vymyslenými menami. Orgány musia mať pre takéto prípady k dispozícii oprávnenia a prostriedky na rýchle zasiahnutie, a dovozcovia zo Spoločenstva sa musia bezvýhradne postarať o to, aby spĺňali základné požiadavky EÚ, pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

5.3.16

Mechanizmy pre dohľad nad trhom a colnej kontroly musia obsahovať možnosti rýchleho zásahu vzhľadom na sezónne výrobky alebo len krátkodobo distribuované predmety v rámci mimoriadneho predaja, ktoré sa často predávajú pod rýchlo zabudnutými vymyslenými menami. Orgány musia mať pre takéto prípady k dispozícii oprávnenia a prostriedky na rýchle zasiahnutie, a dovozcovia zo Spoločenstva sa musia bezvýhradne postarať o to, aby spĺňali základné požiadavky EÚ, pokiaľ ide o bezpečnosť a ochranu životného prostredia.

| 5.3.17 | Nakoniec je podľa názoru výboru potrebné v nariadení jednoznačne špecifikovať, že opatrenia prijaté v prípade nepreukázania zhody musia byť v súlade so zásadou proporcionality, bez ohľadu na využitie usmernení stanovených v článku 19 ods. 1. Výbor sa domnieva, že článok 17 by mal byť patrične zmenený. |
| --- | --- |

5.3.17

Nakoniec je podľa názoru výboru potrebné v nariadení jednoznačne špecifikovať, že opatrenia prijaté v prípade nepreukázania zhody musia byť v súlade so zásadou proporcionality, bez ohľadu na využitie usmernení stanovených v článku 19 ods. 1. Výbor sa domnieva, že článok 17 by mal byť patrične zmenený.

V Bruseli 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  V legislatíve EÚ sa v rôznych právnych predpisoch týkajúcich sa výrobkov, ktoré sa zaoberajú aspektmi ako ekologický dizajn, bezpečnosť produktov, ručenie za produkty, nakladanie s odpadom, energetická účinnosť a pod. používajú rôzne vymedzenia pojmov pre ten istý obsah. Najmä v prípadoch, keď sa uplatňuje na jeden výrobok viac smerníc to u hospodárskych aktérov vyvoláva neistotu.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, „Preskúmanie jednotného trhu“, spravodajca: pán CASSIDY.

2

(3)  Pozri tiež články 94 a 95 Zmluvy o EÚ.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, „Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva: Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia“, spravodajca: pán CASSIDY.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003, spravodajca: pán CASSIDY.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2003, spravodajca: pán PEZZINI.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006, spravodajca: pán van IERSEL.

7

(8)  Tamže, bod 2.4.

8

(9)  Správa skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedal Wim Kok s názvom „Facing the challenge“, november 2004 – Európska komisia.

9

(10)  SEK(2007) 113, 14.2.2007.

10

(11)  Druhá dvojročná správa o uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na vnútornom trhu, KOM(2002) 419 v konečnom znení.

11

(12)  V súčasnosti je v EÚ približne 1 700 notifikovaných orgánov.

12

(13)  Pozri tiež články 94 a 95 Zmluvy o EÚ.

13

(14)  Výpočet najnovších stanovísk EHSV týkajúcich sa zjednodušenia regulačného prostredia, lepšej tvorby právnych predpisov a priorít vnútorného trhu:

14

| 1) | „Preskúmanie jednotného trhu“, spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007; |
| --- | --- |

1)

„Preskúmanie jednotného trhu“, spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007;

| 2) | Stanovisko na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva: Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia“ [KOM(2005) 535 v konečnom znení], spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006; |
| --- | --- |

2)

Stanovisko na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva: Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia“ [KOM(2005) 535 v konečnom znení], spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006;

| 3) | Prieskumné stanovisko z 28.9.2005 na žiadosť britského predsedníctva Rady EÚ na tému „Lepšia tvorba právnych predpisov“, spravodajca: pán RETUREAU, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006; |
| --- | --- |

3)

Prieskumné stanovisko z 28.9.2005 na žiadosť britského predsedníctva Rady EÚ na tému „Lepšia tvorba právnych predpisov“, spravodajca: pán RETUREAU, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006;

| 4) | Stanovisko z vlastnej iniciatívy z 28.9.2005 na tému „Ako zlepšovať implementáciu a vykonávanie právnych predpisov EÚ“, spravodajca: pán van IERSEL, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006; |
| --- | --- |

4)

Stanovisko z vlastnej iniciatívy z 28.9.2005 na tému „Ako zlepšovať implementáciu a vykonávanie právnych predpisov EÚ“, spravodajca: pán van IERSEL, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006;

| 5) | Stanovisko z 31.3.2004 k oznámeniu Komisie o aktualizácii a zjednodušení acquis communautaire, [KOM(2003) 71 v konečnom znení], spravodajca: pán RETUREAU, Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004; |
| --- | --- |

5)

Stanovisko z 31.3.2004 k oznámeniu Komisie o aktualizácii a zjednodušení acquis communautaire, [KOM(2003) 71 v konečnom znení], spravodajca: pán RETUREAU, Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004;

acquis communautaire

| 6) | Stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému „Zjednodušenie“, spravodajca: pán SIMPSON, Ú. v. EÚ C 133, 6.6.2003; |
| --- | --- |

6)

Stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému „Zjednodušenie“, spravodajca: pán SIMPSON, Ú. v. EÚ C 133, 6.6.2003;

| 7) | Prieskumné stanovisko z 21.3.2002 k oznámeniu Komisie o zjednodušení a zlepšení regulačného prostredia, [KOM(2001) 726 v konečnom znení], spravodajca: pán WALKER, Ú. v. ES C 125, 27.5.2002; |
| --- | --- |

7)

Prieskumné stanovisko z 21.3.2002 k oznámeniu Komisie o zjednodušení a zlepšení regulačného prostredia, [KOM(2001) 726 v konečnom znení], spravodajca: pán WALKER, Ú. v. ES C 125, 27.5.2002;

| 8) | Stanovisko z vlastnej iniciatívy z 29.11.2001 na tému „Zjednodušenie“, spravodajca: pán WALKER, Ú. v. ES C 48, 21.2.2002; |
| --- | --- |

8)

Stanovisko z vlastnej iniciatívy z 29.11.2001 na tému „Zjednodušenie“, spravodajca: pán WALKER, Ú. v. ES C 48, 21.2.2002;

| 9) | Stanovisko z vlastnej iniciatívy z 19.10.2000 na tému „Zjednodušenie predpisov na vnútornom trhu“, spravodajca: pán VEVER, Ú. v. ES C 14, 16.1.2001; |
| --- | --- |

9)

Stanovisko z vlastnej iniciatívy z 19.10.2000 na tému „Zjednodušenie predpisov na vnútornom trhu“, spravodajca: pán VEVER, Ú. v. ES C 14, 16.1.2001;

| 10) | Doplňujúce stanovisko zo 7.4.2005 na tému „Priority jednotného trhu 2005 – 2010“, spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005; |
| --- | --- |

10)

Doplňujúce stanovisko zo 7.4.2005 na tému „Priority jednotného trhu 2005 – 2010“, spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005;

| 11) | Stanovisko zo 16.7.2003 k oznámeniu „Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia vnútorného trhu – Hlavné úlohy na obdobie 2003-2006“ [KOM(2003) 238 v konečnom znení], spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003; |
| --- | --- |

11)

Stanovisko zo 16.7.2003 k oznámeniu „Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia vnútorného trhu – Hlavné úlohy na obdobie 2003-2006“ [KOM(2003) 238 v konečnom znení], spravodajca: pán CASSIDY, Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003;

| 12) | Informačná správa na tému „Zjednodušenie“; |
| --- | --- |

12)

Informačná správa na tému „Zjednodušenie“;

| 13) | Informačná správa z 11.1.2005 na tému „Súčasný stav koregulácie a samoregulácie na jednotnom trhu“, spravodajca: pán VEVER (CESE 1182/2004). |
| --- | --- |

13)

Informačná správa z 11.1.2005 na tému „Súčasný stav koregulácie a samoregulácie na jednotnom trhu“, spravodajca: pán VEVER (CESE 1182/2004).

(15)  RAPEX-Správa Európskej komisie, 2006, http://ec.europa.eu/rapex. Správa predložená 19. apríla poukazuje na neustále rastúci počet hlásení počas roka. Počet hlásení o výrobkoch pre konečných spotrebiteľov, okrem potravín, v Európe, ktoré predstavujú skutočné nebezpečenstvo, sa zvýšením z 388 na 924 prípadov od roku 2004 do roku 2006 viac než zdvojnásobil. V roku 2006 bol v porovnaní s rokom 2005 zaznamenaný nárast o 32 % a sústredil sa na tieto výrobky: hračky, elektrické spotrebiče, motorové vozidlá, zariadenia na osvetlenie a kozmetické prípravky, s týmito možnými rizikami: poranenie, zasiahnutie elektrickým prúdom, vznik požiaru a popálenín, vonkajšie alebo vnútorné udusenie, riziká chemickej povahy.

15

(16)  Spoločný rámec by mal zohľadňovať aj „služby“, ktoré sú čoraz častejšie spojené s uvádzaním samotných výrobkov na trh.

16

(17)  Pozri bod 5.1.11.

17

(18)  http://ec.europa.eu/solvit/

18

(19)  Európsky parlament – European Parliament Fact Sheets 3.2.1 – Free movement of goods (Voľný pohyb tovaru). Posledná aktualizácia: 22. októbra 2001.

19

http://www.europe-info.de/facts/en/3_2_1.htm

(20)  SEK(2007) 585. Pracovný dokument Komisie – Solvit 2006 Report Development and Performance of the Solvit network in 2006, 30.4.2007.

20

Development and Performance of the Solvit network in 2006

(21)  Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004. Spravodajca: pán PEZZINI.

21

(22)  Celkovým prístupom bol zavedený modulový prístup, v rámci ktorého je proces posudzovania zhody rozdelený na rad postupov, tzv. modulov, ktoré sa líšia podľa vývojovej fázy výrobku (napr. plánovacie štádium, prototyp, sériová výroba), spôsobu hodnotenia (preskúmanie dokumentácie, typologické schválenie, zabezpečenie kvality) a podľa toho, kto hodnotenie vykonáva (výrobca alebo niekto iný).

22

Celkový prístup bol dokončený rozhodnutím Rady 90/683/EHS.

(23)  Odôvodnenie (14) návrhu rozhodnutia, KOM(2007) 53 v konečnom znení.

23

(24)  Vrátane dovozcov tzv. „no name“ výrobkov z tretích krajín, ktoré sa predávajú len krátky čas a často pod vymyslenými menami na čiernych trhoch.

24

(25)  Odôvodnenie (17) návrhu rozhodnutia, KOM(2007) 53 v konečnom znení.

25

(26)  „The role and significance of the CE marking“, Draft Certif Doc 2005-11, Európska komisia, 30. augusta 2005.

26

(27)  Rozhodnutie 93/465/EHS – rozhodnutie o moduloch: Označením CE sa potvrdzuje zhoda so všetkými povinnosťami, ktoré má výrobca v súvislosti s výrobkom na základe smerníc Spoločenstva týkajúcich sa udeľovania tohto označenia.

27

(28)  Dokument Európskej organizácie spotrebiteľov BEUC 298/2007 z 5. júna 2007 na tému „Internal Market package for goods“. Vypočutie pána Jim MURRAYA v Európskom parlamente 5. júna 2007.

28

(29)  Článok 14 návrhu rozhodnutia, KOM(2007) 53 v konečnom znení.

29

(30)  ISO/IEC 17011, The accreditation body shall have the financial resources, demonstrated by records and/or documents, required for the operation of its activities (Akreditačný orgán musí mať k dispozícii finančné prostriedky potrebné na vykonávanie svojej obchodnej činnosti a tieto vykazovať v záznamoch alebo dokumentoch).

30

(31)  Článok 6 ods. 1 návrhu nariadenia, KOM(2007) 37 v konečnom znení.

31

(32)  Okrem systému RAPEX existujú: pre agropotravinársku oblasť systém rýchleho varovania pre potraviny a krmivá (RASFF); pre choroby ľudí systém včasného varovania a reakcie (EWRS); pre choroby zvierat systém oznamovania chorôb zvierat (ADNS). Pozri rozhodnutie Komisie 2004/478/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 2230/2004.

32

---

PRÍLOHA

k Stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 5.2.12

Doplniť prvú zarážku:

| „— | zdôraznenie toho, že tento systém nemá byť chápaný a používaný ako systém označovania alebo značenia pre spotrebiteľov28 – ani ako záruka kvality, certifikácie alebo uznania tretími stranami – ale výlučne ako vyhlásenie o zhode a technická dokumentácia, ktoré musia výrobcovia a dovozcovia vo vlastnej zodpovednosti a v súlade s požiadavkami kladenými na výrobok preukázať voči orgánom a spotrebiteľom. Nakoľko teda označenie CE nie je zárukou kvality, certifikácie alebo uznania nezávislými tretími stranami, postačuje, ak sa označenie CE uvádza v sprievodných dokumentoch a nie na samotnom výrobku,“ |
| --- | --- |

„—

zdôraznenie toho, že tento systém nemá byť chápaný a používaný ako systém označovania alebo značenia pre spotrebiteľov28 – ani ako záruka kvality, certifikácie alebo uznania tretími stranami – ale výlučne ako vyhlásenie o zhode a technická dokumentácia, ktoré musia výrobcovia a dovozcovia vo vlastnej zodpovednosti a v súlade s požiadavkami kladenými na výrobok preukázať voči orgánom a spotrebiteľom. Nakoľko teda označenie CE nie je zárukou kvality, certifikácie alebo uznania nezávislými tretími stranami, postačuje, ak sa označenie CE uvádza v sprievodných dokumentoch a nie na samotnom výrobku,“

Zdôvodnenie

Podľa súčasných pravidiel musia mať všetky výrobky určitého druhu, napr. hračky, označenie CE. To znamená, že spotrebiteľ nedostáva žiadnu informáciu o tom, že tento výrobok je lepší ako druhý. Znamená to (len), že výrobok vyhovuje bezpečnostným normám, aby mohol byť predávaný. Spotrebiteľ očakáva, že všetky výrobky v obchode majú povolenie na predaj.

Ak spotrebiteľ napr. hľadá športový tovar ako sú kolieskové korčule a /alebo skateboardy, nevyžaduje sa, aby mali výrobky určené pre deti s hmotnosťou nad 20 kg označenie CE. Môžu byť na rovnakej poličke a spotrebiteľ sa môže domnievať, že tovar s označením CE je kvalitnejší.

Viaceré výskumy poukázali na to, že spotrebitelia nechápu a majú mylné informácie o označení CE. Medzi nimi: že výrobky dosahujú určitú kvalitu (nielen bezpečnosť), testovali ich tretia strana, alebo že boli vyrobené v EÚ.

Je pochopiteľné, že spotrebitelia nechápu tento systém. Nie všetky potravinárske výrobky musia mať špeciálne označenie, napriek tomu musia vyhovovať nariadeniam a smerniciam EÚ. Európske spotrebiteľské organizácie BEUC a ANEC zastávajú názor, že postačuje, ak bude označenie CE – ako dôkaz o bezpečnosti pre uvedenie na trh – uvedené na sprievodných dokumentoch, kvôli kontrole príslušných orgánov.

V prípade, že bude tento pozmeňovací návrh prijatý, mala by byť primerane zmenená a doplnená časť 1 „Závery a odporúčania“ (napr. bod 1.5, 7. zarážka).

Výsledok hlasovania

Za: 24 Proti: 27 Zdržali sa hlasovania: 10

Bod 5.2.12

Vložiť novú 6. zarážku:

| „— | podnecovanie Komisie, výrobcov a spotrebiteľov, aby sa zaoberali vytvorením skutočného systému označovania kvality výrobkov, založeného na certifikácii treťou stranou, ktorý by zahŕňal viac aspektov ako len základné bezpečnostné predpisy uvedené v smerniciach.“ |
| --- | --- |

„—

podnecovanie Komisie, výrobcov a spotrebiteľov, aby sa zaoberali vytvorením skutočného systému označovania kvality výrobkov, založeného na certifikácii treťou stranou, ktorý by zahŕňal viac aspektov ako len základné bezpečnostné predpisy uvedené v smerniciach.“

Zdôvodnenie

Táto diskusia by sa mohla zaoberať nielen vytvorením bezpečnostných noriem, ale zahŕňali by aj požiadavky z hľadiska kvality, životného prostredia a etiky, aby umožnili výrobcov – ak majú o to záujem – testovanie výrobkov nielen z hľadiska bezpečnosti.

V prípade, že bude tento pozmeňovací návrh prijatý, mala by byť primerane zmenená a doplnená časť 1 „Závery a odporúčania“ (napr. bod 1.5, 7. zarážka).

Výsledok hlasovania

Za: 25 Proti: 29 Zdržali sa hlasovania: 12

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/14

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/181/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa meracích jednotiek“

KOM(2007) 510 v konečnom znení – 2007/0187 (COD)

(2008/C 120/02)

Rada sa 26. septembra 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 80/181/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa meracích jednotiek“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 21. novembra 2007. Spravodajcom bol pán Cassidy.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) prijal 114 hlasmi za, pričom 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV s predloženým návrhom súhlasí bez výhrad. |
| --- | --- |

1.1

EHSV s predloženým návrhom súhlasí bez výhrad.

| 1.2 | Smernica uvádza koniec roku 2009 ako termín ukončenia používania „doplnkových označení“, t. j. iných ako metrických údajov. Dodržanie tejto lehoty by spôsobilo náklady všetkým podnikom EÚ, ktoré sa zúčastňujú na transatlantických obchodoch. |
| --- | --- |

1.2

Smernica uvádza koniec roku 2009 ako termín ukončenia používania „doplnkových označení“, t. j. iných ako metrických údajov. Dodržanie tejto lehoty by spôsobilo náklady všetkým podnikom EÚ, ktoré sa zúčastňujú na transatlantických obchodoch.

| 1.3 | Smernica takisto požaduje, aby Spojené kráľovstvo a Írsko stanovili lehotu týkajúcu sa výnimiek na používanie pinty, míle a trójskej unce. |
| --- | --- |

1.3

Smernica takisto požaduje, aby Spojené kráľovstvo a Írsko stanovili lehotu týkajúcu sa výnimiek na používanie pinty, míle a trójskej unce.

| 1.4 | Komisia navrhuje odstrániť tieto lehoty a nenahrádzať ich novými. |
| --- | --- |

1.4

Komisia navrhuje odstrániť tieto lehoty a nenahrádzať ich novými.

| 1.5 | Smernica definuje ako zákonné meracie jednotky v EÚ metrické jednotky alebo jednotky SI, teda jednotky podľa medzinárodnej sústavy jednotiek (Système international d'unités), ktorá je celosvetovou sústavou prijatou v roku 1960 na Všeobecnej konferencii o mierach a váhach (Conférence générale des poids et mesures – CGPM). Aj keď samotná Európska únia nie je signatárom, signatármi sú všetky členské štáty. Pravidelná aktualizácia jednotiek SI kvôli technickému pokroku primäla Komisiu, aby navrhla jednotku „katal“ ako jednotku SI na vyjadrenie katalytickej aktivity. |
| --- | --- |

1.5

Smernica definuje ako zákonné meracie jednotky v EÚ metrické jednotky alebo jednotky SI, teda jednotky podľa medzinárodnej sústavy jednotiek (Système international d'unités), ktorá je celosvetovou sústavou prijatou v roku 1960 na Všeobecnej konferencii o mierach a váhach (Conférence générale des poids et mesures – CGPM). Aj keď samotná Európska únia nie je signatárom, signatármi sú všetky členské štáty. Pravidelná aktualizácia jednotiek SI kvôli technickému pokroku primäla Komisiu, aby navrhla jednotku „katal“ ako jednotku SI na vyjadrenie katalytickej aktivity.

| 1.6 | EHSV víta návrh Komisie ako súčasť snáh o zjednodušenie a zlepšenie právnych predpisov a víta citlivosť Komisie pri uznávaní dôležitosti zachovania princípu subsidiarity pokiaľ ide o Írsko a Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

1.6

EHSV víta návrh Komisie ako súčasť snáh o zjednodušenie a zlepšenie právnych predpisov a víta citlivosť Komisie pri uznávaní dôležitosti zachovania princípu subsidiarity pokiaľ ide o Írsko a Spojené kráľovstvo.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/15

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o hladine hluku vnímanej vodičom kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov“ (kodifikované znenie)

KOM(2007) 588 v konečnom znení – 2007/0205 (COD)

(2008/C 120/03)

Rada Európskej únie sa 24. októbra 2007 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o hladine hluku vnímanej vodičom kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov“ (kodifikované znenie)

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) rozhodol 135 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

Brusel 12. decembra 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/15

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zelená kniha o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík“

KOM(2007) 140 v konečnom znení – SEK(2007) 388

(2008/C 120/04)

Európska komisia sa 28. marca 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument:

„Zelená kniha o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 31. októbra 2007. Spravodajcom bol pán RIBBE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 13. decembra) prijal 48 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

| 1.1 | EHSV berie na vedomie zelenú knihu o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky zverejnenú s veľkým časovým oneskorením. |
| --- | --- |

1.1

EHSV berie na vedomie zelenú knihu o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky zverejnenú s veľkým časovým oneskorením.

| 1.2 | Stotožňuje sa s úvahami o rôznych fiškálnych a ekologických dôsledkoch rozličných trhovo orientovaných nástrojov v oblasti životného prostredia (dane, odvody, poplatky, subvencie, práva/certifikáty, atď.). |
| --- | --- |

1.2

Stotožňuje sa s úvahami o rôznych fiškálnych a ekologických dôsledkoch rozličných trhovo orientovaných nástrojov v oblasti životného prostredia (dane, odvody, poplatky, subvencie, práva/certifikáty, atď.).

| 1.3 | EHSV konštatuje, že trhovo orientované nástroje sú už dávno súčasťou politických opatrení, Preto nejde v prvom rade o to, či sa majú využívať, ale o to, ako. |
| --- | --- |

1.3

EHSV konštatuje, že trhovo orientované nástroje sú už dávno súčasťou politických opatrení, Preto nejde v prvom rade o to, či sa majú využívať, ale o to, ako.

| 1.4 | Ako správne konštatovala Komisia, trhovo orientované nástroje sú dobrou možnosťou na dosiahnutie nákladovo efektívnych riešení pri ochrane životného prostredia, no nie sú všeliekom. Z toho vyplýva, že predmetom politickej diskusie a zelenej knihy by malo byť skoordinovanie a vzájomné vzťahy medzi príkazmi, zákazmi, správnym právom a trhovo orientovanými nástrojmi (ako sú dane, poplatky, cielené subvencie a obchodovateľné povolenia. No v tomto prípade zelená kniha Komisie ponúka príliš málo orientácie, nad čím EHSV vyjadruje poľutovanie. |
| --- | --- |

1.4

Ako správne konštatovala Komisia, trhovo orientované nástroje sú dobrou možnosťou na dosiahnutie nákladovo efektívnych riešení pri ochrane životného prostredia, no nie sú všeliekom. Z toho vyplýva, že predmetom politickej diskusie a zelenej knihy by malo byť skoordinovanie a vzájomné vzťahy medzi príkazmi, zákazmi, správnym právom a trhovo orientovanými nástrojmi (ako sú dane, poplatky, cielené subvencie a obchodovateľné povolenia. No v tomto prípade zelená kniha Komisie ponúka príliš málo orientácie, nad čím EHSV vyjadruje poľutovanie.

| 1.5 | Výbor preto žiada Komisiu, aby využila diskusiu iniciovanú zelenou knihou a predstavila na konkrétnych príkladoch možnosti a dôsledky, ale aj medze rôznych nástrojov na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

1.5

Výbor preto žiada Komisiu, aby využila diskusiu iniciovanú zelenou knihou a predstavila na konkrétnych príkladoch možnosti a dôsledky, ale aj medze rôznych nástrojov na ochranu životného prostredia.

2.   Obsah zelenej knihy

| 2.1 | Komisia predložila 28.8.2007 Zelenú knihu o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík (1), ktorá je predmetom tohto stanoviska. |
| --- | --- |

2.1

Komisia predložila 28.8.2007 Zelenú knihu o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík (1), ktorá je predmetom tohto stanoviska.

| 2.2 | Komisia chce touto zelenou knihou otvoriť diskusiu o intenzívnejšom používaní trhovo orientovaných nástrojov v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.2

Komisia chce touto zelenou knihou otvoriť diskusiu o intenzívnejšom používaní trhovo orientovaných nástrojov v spoločnosti.

| 2.3 | Komisia v zelenej knihe poukazuje na ciele v oblasti životného prostredia dohodnuté na európskej úrovni, o. i. na novú energetickú a klimatickú politiku, ktorá podľa jej názoru „neznamená nič menej ako novú priemyselnú revolúciu v nasledujúcich 10 až 15 rokoch“. |
| --- | --- |

2.3

Komisia v zelenej knihe poukazuje na ciele v oblasti životného prostredia dohodnuté na európskej úrovni, o. i. na novú energetickú a klimatickú politiku, ktorá podľa jej názoru „neznamená nič menej ako novú priemyselnú revolúciu v nasledujúcich 10 až 15 rokoch“.

| 2.4 | Komisia zdôrazňuje: „Tieto náročné ciele nie je možné dosiahnuť bez účasti verejnosti a silného záväzku všetkých zúčastnených.“ Podľa názoru Komisie by sa mali v čoraz väčšej miere využívať ako nástroj politiky životného prostredia trhovo orientované nástroje. Tieto nástroje majú byť „dôležitými časťami úsilia na dosiahnutie skutočnej zmeny prostredníctvom zmeny stimulov pre podnikanie a spotrebiteľov“. |
| --- | --- |

2.4

Komisia zdôrazňuje: „Tieto náročné ciele nie je možné dosiahnuť bez účasti verejnosti a silného záväzku všetkých zúčastnených.“ Podľa názoru Komisie by sa mali v čoraz väčšej miere využívať ako nástroj politiky životného prostredia trhovo orientované nástroje. Tieto nástroje majú byť „dôležitými časťami úsilia na dosiahnutie skutočnej zmeny prostredníctvom zmeny stimulov pre podnikanie a spotrebiteľov“.

| 2.5 | Komisia zároveň konštatuje, že trhovo orientované nástroje „nie sú všeliek na všetky problémy“. |
| --- | --- |

2.5

Komisia zároveň konštatuje, že trhovo orientované nástroje „nie sú všeliek na všetky problémy“.

| 2.6 | Ako „trhovo orientované nástroje“ sa uvádzajú dane, poplatky, cielené subvencie a obchodovateľné povolenia. |
| --- | --- |

2.6

Ako „trhovo orientované nástroje“ sa uvádzajú dane, poplatky, cielené subvencie a obchodovateľné povolenia.

Trhovo orientované nástroje ako prostriedky politiky

| 2.7 | Podľa názoru Komisie možno používanie nástrojov založených na trhu odôvodniť tak, že dokážu „upravovať zlyhania trhu nákladovo efektívnym spôsobom. Zlyhanie trhu sa vzťahuje na situáciu, v ktorej trhy úplne chýbajú (napríklad environmentálne aktíva, ktoré majú povahu verejného majetku) alebo len nedostatočne zohľadňujú“ skutočné „alebo sociálne náklady hospodárskej činnosti.“ |
| --- | --- |

2.7

Podľa názoru Komisie možno používanie nástrojov založených na trhu odôvodniť tak, že dokážu „upravovať zlyhania trhu nákladovo efektívnym spôsobom. Zlyhanie trhu sa vzťahuje na situáciu, v ktorej trhy úplne chýbajú (napríklad environmentálne aktíva, ktoré majú povahu verejného majetku) alebo len nedostatočne zohľadňujú“ skutočné „alebo sociálne náklady hospodárskej činnosti.“

| 2.8 | Ako výhody sa uvádzajú tieto skutočnosti:






  — | trhovo orientované nástroje zohľadňujú rozdiely medzi firmami, |
| --- | --- | --- |

2.8

Ako výhody sa uvádzajú tieto skutočnosti:

—

trhovo orientované nástroje zohľadňujú rozdiely medzi firmami,

| — | zlepšujú cenové signály pridaním hodnoty externým nákladom a prínosu hospodárskych činností, |
| --- | --- |

—

zlepšujú cenové signály pridaním hodnoty externým nákladom a prínosu hospodárskych činností,

| — | umožňujú priemyslu väčšiu flexibilnosť pri dosahovaní cieľov a tak znižujú celkové náklady na dosiahnutie súladu, |
| --- | --- |

—

umožňujú priemyslu väčšiu flexibilnosť pri dosahovaní cieľov a tak znižujú celkové náklady na dosiahnutie súladu,

| — | poskytujú firmám dlhodobejšie stimuly, aby uskutočňovali technologické inovácie na ďalšie zníženie nepriaznivých vplyvov na životné prostredie („dynamická účinnosť“), |
| --- | --- |

—

poskytujú firmám dlhodobejšie stimuly, aby uskutočňovali technologické inovácie na ďalšie zníženie nepriaznivých vplyvov na životné prostredie („dynamická účinnosť“),

| — | podporujú zamestnanosť, keď sa využijú v súvislosti s reformou environmentálnej dane alebo fiškálnou reformou. |
| --- | --- |

—

podporujú zamestnanosť, keď sa využijú v súvislosti s reformou environmentálnej dane alebo fiškálnou reformou.

| 2.9 | Komisia však zároveň zdôrazňuje, že trhovo orientované nástroje neslúžia len na dosahovanie cieľov v oblasti environmentálnej politiky, ale aj „s cieľom vyhnúť sa narušeniu vnútorného trhu zapríčineného rozdielnymi prístupmi v jednotlivých členských štátoch, aby zabezpečila, že podobné bremeno padne na ten istý sektor v celej EÚ a aby zdolala možné nepriaznivé účinky hospodárskej súťaže v rámci EÚ.“ |
| --- | --- |

2.9

Komisia však zároveň zdôrazňuje, že trhovo orientované nástroje neslúžia len na dosahovanie cieľov v oblasti environmentálnej politiky, ale aj „s cieľom vyhnúť sa narušeniu vnútorného trhu zapríčineného rozdielnymi prístupmi v jednotlivých členských štátoch, aby zabezpečila, že podobné bremeno padne na ten istý sektor v celej EÚ a aby zdolala možné nepriaznivé účinky hospodárskej súťaže v rámci EÚ.“

| 2.10 | Ďalej poukazuje na to, že rôzne trhovo orientované nástroje sa odlišujú svojim účinkom. Kvantitatívne systémy, ako napríklad systémy obchodovateľných povolení, poskytujú viac istoty v oblasti dosahovania špecifických cieľov politiky, napríklad limitov emisií, v porovnaní s čisto cenovo orientovanými nástrojmi, napríklad daňami. Cenovo orientované nástroje však poskytujú istotu vzhľadom na náklady alebo cenu cieľa politiky a ich správa zvykne byť jednoduchšia. |
| --- | --- |

2.10

Ďalej poukazuje na to, že rôzne trhovo orientované nástroje sa odlišujú svojim účinkom. Kvantitatívne systémy, ako napríklad systémy obchodovateľných povolení, poskytujú viac istoty v oblasti dosahovania špecifických cieľov politiky, napríklad limitov emisií, v porovnaní s čisto cenovo orientovanými nástrojmi, napríklad daňami. Cenovo orientované nástroje však poskytujú istotu vzhľadom na náklady alebo cenu cieľa politiky a ich správa zvykne byť jednoduchšia.

| 2.11 | Komisia okrem toho poukazuje na ďalší dôležitý rozdiel: dane (a poplatky) sa nepoužívajú len ako nástroj na ovplyvnenie správania, ale takisto tvoria verejné príjmy. V súvislosti s obchodovateľnými povoleniami to platí len „v prípade, že sa kvóty dražia štátnymi orgánmi“. |
| --- | --- |

2.11

Komisia okrem toho poukazuje na ďalší dôležitý rozdiel: dane (a poplatky) sa nepoužívajú len ako nástroj na ovplyvnenie správania, ale takisto tvoria verejné príjmy. V súvislosti s obchodovateľnými povoleniami to platí len „v prípade, že sa kvóty dražia štátnymi orgánmi“.

| 2.12 | Zelená kniha sa zaoberá aj problematikou rastu a zamestnanosti a uvádza dôvody pre reformu environmentálnych daní. Európska rada spomenula na svojej vrcholnej schôdzke v júni 2006 v novej stratégii trvale udržateľného rozvoja otázku nového daňového systému založeného na kritériách trvalej udržateľnosti a Komisia v tejto súvislosti uvádza: „Reforma environmentálnej dane (RED) presunutím daňového bremena z negatívnych daní z blahobytu (napríklad dane z práce) na kladné dane z blahobytu (napríklad činnosti, ktoré poškodzujú životné prostredie, ako napríklad využívanie zdrojov alebo znečistenie) môže byť dvojitou šancou riešení environmentálnych otázok ako aj otázok zamestnanosti.
   (2)
  Zároveň si dlhodobý daňový posun bude vyžadovať relatívne stabilné výnosy z daňovej základne súvisiacej so životným prostredím.“ |
| --- | --- |

2.12

Zelená kniha sa zaoberá aj problematikou rastu a zamestnanosti a uvádza dôvody pre reformu environmentálnych daní. Európska rada spomenula na svojej vrcholnej schôdzke v júni 2006 v novej stratégii trvale udržateľného rozvoja otázku nového daňového systému založeného na kritériách trvalej udržateľnosti a Komisia v tejto súvislosti uvádza: „Reforma environmentálnej dane (RED) presunutím daňového bremena z negatívnych daní z blahobytu (napríklad dane z práce) na kladné dane z blahobytu (napríklad činnosti, ktoré poškodzujú životné prostredie, ako napríklad využívanie zdrojov alebo znečistenie) môže byť dvojitou šancou riešení environmentálnych otázok ako aj otázok zamestnanosti.
   (2)
  Zároveň si dlhodobý daňový posun bude vyžadovať relatívne stabilné výnosy z daňovej základne súvisiacej so životným prostredím.“

| 2.13 | V dokumente sa spomína aj niekoľko príkladov trhovo orientovaných nástrojov, ktoré už boli zavedené (zdanenie energie, európska cestná nálepka, miestne systémy poplatkov na odbremenenie centier miest od premávky) a sformulovala množstvo otázok, od konkrétnych až po veľmi všeobecné, určených pre širokú verejnosť s cieľom vyvolať spoločenskú diskusiu. |
| --- | --- |

2.13

V dokumente sa spomína aj niekoľko príkladov trhovo orientovaných nástrojov, ktoré už boli zavedené (zdanenie energie, európska cestná nálepka, miestne systémy poplatkov na odbremenenie centier miest od premávky) a sformulovala množstvo otázok, od konkrétnych až po veľmi všeobecné, určených pre širokú verejnosť s cieľom vyvolať spoločenskú diskusiu.

| 2.14 | Komisia vidí možnosť využitia trhovo orientovaných nástrojov aj v oblasti ochrany biodiverzity. |
| --- | --- |

2.14

Komisia vidí možnosť využitia trhovo orientovaných nástrojov aj v oblasti ochrany biodiverzity.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV sa často vyslovoval za to, aby sa rôzne politické nástroje zamerané na životné prostredie využívali optimálne, pričom trhovo orientované nástroje môžu zohrávať dôležitú úlohu. Čo sa týka tohto zámeru, existuje medzi výborom a Komisiou zhoda. |
| --- | --- |

3.1

EHSV sa často vyslovoval za to, aby sa rôzne politické nástroje zamerané na životné prostredie využívali optimálne, pričom trhovo orientované nástroje môžu zohrávať dôležitú úlohu. Čo sa týka tohto zámeru, existuje medzi výborom a Komisiou zhoda.

| 3.2 | Aj keď výbor považuje predložené argumenty za zrozumiteľné a správne, bol by si od zelenej knihy, ktorá sa vyvíjala dlho a ktorej zverejnenie sa neustále presúvalo, želal viac jasnosti pokiaľ ide o plánované využívanie trhovo orientovaných nástrojov. Dlhé vnútorné zosúlaďovacie postupy Komisie pri vypracovaní dokumentu boli možno nevyhnutné, ale pre politický proces tvorby dokumentu však podľa názoru EHSV neznamenali žiaden badateľný prínos. |
| --- | --- |

3.2

Aj keď výbor považuje predložené argumenty za zrozumiteľné a správne, bol by si od zelenej knihy, ktorá sa vyvíjala dlho a ktorej zverejnenie sa neustále presúvalo, želal viac jasnosti pokiaľ ide o plánované využívanie trhovo orientovaných nástrojov. Dlhé vnútorné zosúlaďovacie postupy Komisie pri vypracovaní dokumentu boli možno nevyhnutné, ale pre politický proces tvorby dokumentu však podľa názoru EHSV neznamenali žiaden badateľný prínos.

| 3.3 | Skôr sa zdá, že politická realita sa niekedy vyvíja rýchlejšie než vnútorné postupy pri vypracovávaní dokumentov. |
| --- | --- |

3.3

Skôr sa zdá, že politická realita sa niekedy vyvíja rýchlejšie než vnútorné postupy pri vypracovávaní dokumentov.

| 3.4 | EHSV konštatuje, že trhovo orientované nástroje v oblasti životného prostredia sú už dávno realitou, aj keď sa v jednotlivých členských štátoch využívajú veľmi rôznorodo. Podľa Eurostatu pochádza napríklad priemerne 7 % príjmov štátnych rozpočtov členských krajín EÚ z príjmových zdrojov s ekologickým aspektom. |
| --- | --- |

3.4

EHSV konštatuje, že trhovo orientované nástroje v oblasti životného prostredia sú už dávno realitou, aj keď sa v jednotlivých členských štátoch využívajú veľmi rôznorodo. Podľa Eurostatu pochádza napríklad priemerne 7 % príjmov štátnych rozpočtov členských krajín EÚ z príjmových zdrojov s ekologickým aspektom.

| 3.5 | V zelenej knihe a politickej diskusii preto nemôže ísť o možné zavedenie trhovo orientovaných nástrojov v oblasti životného prostredia. Otázkou nie je či majú byť zavedené, ale ako: V akom rozsahu, v akom pomere k príkazom a zákazom a iným nástrojom sa majú trhovo orientované nástroje využívať? |
| --- | --- |

3.5

V zelenej knihe a politickej diskusii preto nemôže ísť o možné zavedenie trhovo orientovaných nástrojov v oblasti životného prostredia. Otázkou nie je či majú byť zavedené, ale ako: V akom rozsahu, v akom pomere k príkazom a zákazom a iným nástrojom sa majú trhovo orientované nástroje využívať?

| 3.6 | Výroky uvedené v zelenej knihe nepresahujú rámec toho, čo je v podnikoch a spoločenských skupinách už dávno známe a o čom sa v nich diskutuje. Rovnako chýba zamyslenie sa nad otázkou, kto musí primárne konať. Ako je známe, EÚ nemá rovnaké kompetencie v prípade všetkých nástrojov. Napríklad v oblasti daňového práva má len veľmi obmedzené právomoci. Nejasné zostáva aj to, čo sa má udiať v politickej oblasti po predložení zelenej knihy, či – ako je to bežné – bude neskôr nasledovať biela kniha, resp. aké dôsledky treba vyvodiť. |
| --- | --- |

3.6

Výroky uvedené v zelenej knihe nepresahujú rámec toho, čo je v podnikoch a spoločenských skupinách už dávno známe a o čom sa v nich diskutuje. Rovnako chýba zamyslenie sa nad otázkou, kto musí primárne konať. Ako je známe, EÚ nemá rovnaké kompetencie v prípade všetkých nástrojov. Napríklad v oblasti daňového práva má len veľmi obmedzené právomoci. Nejasné zostáva aj to, čo sa má udiať v politickej oblasti po predložení zelenej knihy, či – ako je to bežné – bude neskôr nasledovať biela kniha, resp. aké dôsledky treba vyvodiť.

| 3.7 | Najväčším nedostatkom je fakt, že zostáva nejasné, v ktorej politickej situácii má politika uprednostniť ktorý nástroj. Zamýšľané ohraničenie, resp. potenciálne vytvorenie sietí, napr. správneho práva a trhovo orientovaných nástrojov je naďalej nejasné. |
| --- | --- |

3.7

Najväčším nedostatkom je fakt, že zostáva nejasné, v ktorej politickej situácii má politika uprednostniť ktorý nástroj. Zamýšľané ohraničenie, resp. potenciálne vytvorenie sietí, napr. správneho práva a trhovo orientovaných nástrojov je naďalej nejasné.

| 3.8 | EHSV preto môže zelenú knihu zobrať na vedomie, no konštatuje, že spoločenská diskusia o efektívnejších nástrojoch v oblasti environmentálnej politiky by sa mala viesť s väčším nasadením a pomocou čo najkonkrétnejších príkladov, aby sa popísané ambiciózne ciele EÚ, napr. v oblasti klimatickej a energetickej politiky, stali naozaj skutočnosťou. |
| --- | --- |

3.8

EHSV preto môže zelenú knihu zobrať na vedomie, no konštatuje, že spoločenská diskusia o efektívnejších nástrojoch v oblasti environmentálnej politiky by sa mala viesť s väčším nasadením a pomocou čo najkonkrétnejších príkladov, aby sa popísané ambiciózne ciele EÚ, napr. v oblasti klimatickej a energetickej politiky, stali naozaj skutočnosťou.

| 3.9 | Podľa EHSV platí, že by sa trhovo orientované nástroje mali zameriavať na princíp „znečisťovateľ platí“ a tým poskytovať stimuly pre tých, ktorí životné prostredie aktívne chránia. |
| --- | --- |

3.9

Podľa EHSV platí, že by sa trhovo orientované nástroje mali zameriavať na princíp „znečisťovateľ platí“ a tým poskytovať stimuly pre tých, ktorí životné prostredie aktívne chránia.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV vždy zdôrazňoval, aké dôležité je internalizovať tzv. „externé náklady“. V tejto súvislosti sa ponúkajú – a to píše aj samotná Komisia – trhovo orientované nástroje. No najprv je potrebné jasné politické rozhodnutie, akou sumou možno vyčísliť tieto externé náklady, ktoré sa majú internalizovať. |
| --- | --- |

4.1

EHSV vždy zdôrazňoval, aké dôležité je internalizovať tzv. „externé náklady“. V tejto súvislosti sa ponúkajú – a to píše aj samotná Komisia – trhovo orientované nástroje. No najprv je potrebné jasné politické rozhodnutie, akou sumou možno vyčísliť tieto externé náklady, ktoré sa majú internalizovať.

| 4.2 | „Trhovo orientovaný“ nástroj popísaný v zelenej knihe – európska nálepka v oblasti cestnej premávky – je dobrým príkladom toho, že nástroj vnímaný z hľadiska integrácie externých nákladov ako vhodný sa v skutočnosti využíva len veľmi neochotne. Samotná Komisia píše, že „priemerné poplatky môžu pokryť len náklady na infraštruktúru a vylúčiť tak vonkajšie náklady“. Preto sú potrebné iniciatívy zamerané na integráciu externých nákladov napr. prostredníctvom európskej cestnej nálepky. |
| --- | --- |

4.2

„Trhovo orientovaný“ nástroj popísaný v zelenej knihe – európska nálepka v oblasti cestnej premávky – je dobrým príkladom toho, že nástroj vnímaný z hľadiska integrácie externých nákladov ako vhodný sa v skutočnosti využíva len veľmi neochotne. Samotná Komisia píše, že „priemerné poplatky môžu pokryť len náklady na infraštruktúru a vylúčiť tak vonkajšie náklady“. Preto sú potrebné iniciatívy zamerané na integráciu externých nákladov napr. prostredníctvom európskej cestnej nálepky.

| 4.3 | EHSV žiada Komisiu, Radu a Parlament, aby pojmom trhovo orientované nástroje zamerané na ochranu životného prostredia označovali nástroje len vtedy, ak majú skutočný a zreteľný environmentálny cieľ. Čo sa týka spomenutej európskej cestnej nálepky, možno takýto cieľ odvodiť len čiastočne, pretože externé náklady zostávajú naďalej vylúčené. V prípade európskej cestnej známky ide v prvom rade o to, aby sa náklady na infraštruktúru nefinancovali výlučne zo zdrojov štátnych rozpočtov, ale aby sa na financovaní podieľali priamo užívatelia. Tento postup má samozrejme nepriamo aj dôsledky pre životné prostredie, napr. keď vďaka zvýšeniu nákladov začne užívateľ uvažovať, či má využiť dopravu po ceste alebo po železnici (alebo či musí vôbec cestovať). Ale až potom, keď sa integrujú (ekologické) náklady, ktoré doteraz nemali „trh“ a neboli zohľadňované, možno európsku cestnú nálepku považovať za „environmentálny nástroj“. |
| --- | --- |

4.3

EHSV žiada Komisiu, Radu a Parlament, aby pojmom trhovo orientované nástroje zamerané na ochranu životného prostredia označovali nástroje len vtedy, ak majú skutočný a zreteľný environmentálny cieľ. Čo sa týka spomenutej európskej cestnej nálepky, možno takýto cieľ odvodiť len čiastočne, pretože externé náklady zostávajú naďalej vylúčené. V prípade európskej cestnej známky ide v prvom rade o to, aby sa náklady na infraštruktúru nefinancovali výlučne zo zdrojov štátnych rozpočtov, ale aby sa na financovaní podieľali priamo užívatelia. Tento postup má samozrejme nepriamo aj dôsledky pre životné prostredie, napr. keď vďaka zvýšeniu nákladov začne užívateľ uvažovať, či má využiť dopravu po ceste alebo po železnici (alebo či musí vôbec cestovať). Ale až potom, keď sa integrujú (ekologické) náklady, ktoré doteraz nemali „trh“ a neboli zohľadňované, možno európsku cestnú nálepku považovať za „environmentálny nástroj“.

| 4.4 | Zo strany politiky je teda potrebné stanoviť, čo sa vôbec má určitým politickým opatrením dosiahnuť. Až po definovaní cieľa by mala nasledovať diskusia o vhodnom nástroji. |
| --- | --- |

4.4

Zo strany politiky je teda potrebné stanoviť, čo sa vôbec má určitým politickým opatrením dosiahnuť. Až po definovaní cieľa by mala nasledovať diskusia o vhodnom nástroji.

| 4.5 | Aj prostredníctvom intenzívnejšieho používania trhovo orientovaných nástrojov sa politika nevyhne čiastočne veľmi ťažkým rozhodnutiam o kontroverzných otázkach, ako je definovanie jasných cieľov v oblasti environmentálnej politiky, napr. emisných limitov atď. Práve v tejto oblasti sa doteraz často vyskytovali nedostatky. Trhovo orientované nástroje nie sú náhradou takýchto rozhodnutí, ale – ako naznačuje ich názov – nástroje na dosiahnutie stanovených politických cieľov. |
| --- | --- |

4.5

Aj prostredníctvom intenzívnejšieho používania trhovo orientovaných nástrojov sa politika nevyhne čiastočne veľmi ťažkým rozhodnutiam o kontroverzných otázkach, ako je definovanie jasných cieľov v oblasti environmentálnej politiky, napr. emisných limitov atď. Práve v tejto oblasti sa doteraz často vyskytovali nedostatky. Trhovo orientované nástroje nie sú náhradou takýchto rozhodnutí, ale – ako naznačuje ich názov – nástroje na dosiahnutie stanovených politických cieľov.

| 4.6 | Komisia musí čo najskôr rozptýliť neistotu, ktorú zanechala zelená kniha. Musí jasne popísať svoje predstavy o využívaní rôznych politických nástrojov v budúcnosti. EHSV preto Komisii odporúča, aby už v rámci plánovanej širšej diskusie na túto tému demonštrovala na niekoľkých praktických príkladoch z rôznych politických oblastí, napr. z oblasti energetiky a dopravy, rôzne možné politické alternatívy postupov (s trhovo orientovanými nástrojmi, resp. bez nich). |
| --- | --- |

4.6

Komisia musí čo najskôr rozptýliť neistotu, ktorú zanechala zelená kniha. Musí jasne popísať svoje predstavy o využívaní rôznych politických nástrojov v budúcnosti. EHSV preto Komisii odporúča, aby už v rámci plánovanej širšej diskusie na túto tému demonštrovala na niekoľkých praktických príkladoch z rôznych politických oblastí, napr. z oblasti energetiky a dopravy, rôzne možné politické alternatívy postupov (s trhovo orientovanými nástrojmi, resp. bez nich).

| 4.7 | Pritom by isto mohla napr. jasne povedať, že nezamýšľa vyriešiť problém rakovinotvorných látok – aby sme uviedli jeden príklad – prostredníctvom zavedenia trhovo orientovaných nástrojov. |
| --- | --- |

4.7

Pritom by isto mohla napr. jasne povedať, že nezamýšľa vyriešiť problém rakovinotvorných látok – aby sme uviedli jeden príklad – prostredníctvom zavedenia trhovo orientovaných nástrojov.

| 4.8 | Trhovo orientované nástroje by ale mohli byť zaujímavé napr. v prípade stále aktuálnejšej otázky, ako sa majú v budúcnosti etablovať uhoľné elektrárne s nulovými emisiami oxidu uhličitého, keď budú dostupné príslušné zariadenia. Budú tieto zariadenia povinne presadzované ako „súčasný stav techniky“ (teda správne právo) alebo sa privedú do rentabilnej prevádzky pomocou trhovo orientovaných nástrojov? Takéto otázky by mali byť v budúcnosti viac v centre pozornosti spoločenských diskusií. |
| --- | --- |

4.8

Trhovo orientované nástroje by ale mohli byť zaujímavé napr. v prípade stále aktuálnejšej otázky, ako sa majú v budúcnosti etablovať uhoľné elektrárne s nulovými emisiami oxidu uhličitého, keď budú dostupné príslušné zariadenia. Budú tieto zariadenia povinne presadzované ako „súčasný stav techniky“ (teda správne právo) alebo sa privedú do rentabilnej prevádzky pomocou trhovo orientovaných nástrojov? Takéto otázky by mali byť v budúcnosti viac v centre pozornosti spoločenských diskusií.

| 4.9 | Keby bolo prepojenie, resp. oddelenie správneho práva a trhovo orientovaných nástrojov s demonštrovaním zodpovedajúcich konkrétnych alternatív celkovo zreteľnejšie, tak by boli zrozumiteľnejšie aj úvahy uvedené v zelenej knihe týkajúce sa využitia trhovo orientovaných nástrojov v oblasti zachovania biodiverzity. Výboru sa tieto úvahy javia ako doteraz málo presvedčivé a nevyvolávajú nádej, že by boli schopné efektívne zabrániť hrozivému negatívnemu vývoju v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

4.9

Keby bolo prepojenie, resp. oddelenie správneho práva a trhovo orientovaných nástrojov s demonštrovaním zodpovedajúcich konkrétnych alternatív celkovo zreteľnejšie, tak by boli zrozumiteľnejšie aj úvahy uvedené v zelenej knihe týkajúce sa využitia trhovo orientovaných nástrojov v oblasti zachovania biodiverzity. Výboru sa tieto úvahy javia ako doteraz málo presvedčivé a nevyvolávajú nádej, že by boli schopné efektívne zabrániť hrozivému negatívnemu vývoju v oblasti biodiverzity.

| 4.10 | Výbor už vo svojom stanovisku na tému „Dvojročná správa o dosiahnutých výsledkoch stratégie EÚ v oblasti trvalo udržateľného rozvoja“ (3) vyzval Komisiu, aby konkretizovala svoje veľmi neurčité úvahy o novej daňovej sústave založenej na ukazovateľoch trvalej udržateľnosti. Podľa Eurostatu predstavujú príjmy z daní súvisiacich s ekologickými aspektmi zhruba 7 %. |
| --- | --- |

4.10

Výbor už vo svojom stanovisku na tému „Dvojročná správa o dosiahnutých výsledkoch stratégie EÚ v oblasti trvalo udržateľného rozvoja“ (3) vyzval Komisiu, aby konkretizovala svoje veľmi neurčité úvahy o novej daňovej sústave založenej na ukazovateľoch trvalej udržateľnosti. Podľa Eurostatu predstavujú príjmy z daní súvisiacich s ekologickými aspektmi zhruba 7 %.

| 4.11 | EHSV považuje diskusiu o znížení zdanenia práce a zodpovedajúcej kompenzácii prostriedkov prostredníctvom príjmov zo zdanenia aktivít škodlivých pre životné prostredie už dlhý čas za potrebnú a mala by sa rozprúdiť čo najskôr po predložení zelenej knihy. Pritom ale musí byť zjavné, ako si EÚ príslušné zmeny predstavuje, keďže podľa zmlúv o EÚ má len minimálny vplyv na príslušnú daňovú politiku členských štátov. |
| --- | --- |

4.11

EHSV považuje diskusiu o znížení zdanenia práce a zodpovedajúcej kompenzácii prostriedkov prostredníctvom príjmov zo zdanenia aktivít škodlivých pre životné prostredie už dlhý čas za potrebnú a mala by sa rozprúdiť čo najskôr po predložení zelenej knihy. Pritom ale musí byť zjavné, ako si EÚ príslušné zmeny predstavuje, keďže podľa zmlúv o EÚ má len minimálny vplyv na príslušnú daňovú politiku členských štátov.

| 4.12 | EHSV považuje za mimoriadne dôležité predložiť podľa možnosti čo najskôr sľúbený prehľad o subvenciách pre projekty škodiace životnému prostrediu a čo najrýchlejšie tieto subvencie zrušiť. Výbor vníma takéto subvencie ako výrazné narúšanie hospodárskej súťaže a ako úplne neakceptovateľné nesprávne pridelenie verejných prostriedkov. Trhovo orientované nástroje na podporu ochrany životného prostredia môžu naozaj zabrať až vtedy, keď budú úplne odbúrané subvencie pre projekty škodiace životnému prostrediu. |
| --- | --- |

4.12

EHSV považuje za mimoriadne dôležité predložiť podľa možnosti čo najskôr sľúbený prehľad o subvenciách pre projekty škodiace životnému prostrediu a čo najrýchlejšie tieto subvencie zrušiť. Výbor vníma takéto subvencie ako výrazné narúšanie hospodárskej súťaže a ako úplne neakceptovateľné nesprávne pridelenie verejných prostriedkov. Trhovo orientované nástroje na podporu ochrany životného prostredia môžu naozaj zabrať až vtedy, keď budú úplne odbúrané subvencie pre projekty škodiace životnému prostrediu.

Brusel 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2007) 140 v konečnom znení, 28.3.2007.

1

(2)  Komisia vzniesla túto otázku už v roku 1993 vo svojej bielej knihe o raste, konkurencieschopnosti a zamestnanosti – KOM(1993) 700, kapitola 10 – a opäť nedávno vo svojom oznámení o európskom sociálnom modeli alebo v dokumente o spojení medzi politikami zamestnanosti a politikami životného prostredia. Pozri KOM(2005) 525 a SEK(2005) 1530. Dôkazy ex post zo severských štátov, ako aj výsledky modelových štúdií ukazujú existenciu oboch druhov prospechu.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, S. 76.

3

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/19

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Cezhraničné pracovné sily v poľnohospodárstve“

(2008/C 120/05)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. februára 2007 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko na tému

„Cezhraničné pracovné sily v poľnohospodárstve“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje 31. októbra 2007. Spravodajcom bol pán Siecker.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra (schôdza z 13. decembra) prijal 104 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Pracovná migrácia v Európe má ekonomický pôvod a je dôsledkom voľného pohybu pracovných síl, pričom medzi jednotlivými členskými štátmi existujú značné rozdiely v životnej úrovni. Vysoká miera nezamestnanosti v niektorých nových členských štátoch a dopyt po lacných, nízko-kvalifikovaných pracovníkoch v pätnástich starých členských štátoch zabezpečujú trvalý príliv uchádzačov o zamestnanie. |
| --- | --- |

1.1

Pracovná migrácia v Európe má ekonomický pôvod a je dôsledkom voľného pohybu pracovných síl, pričom medzi jednotlivými členskými štátmi existujú značné rozdiely v životnej úrovni. Vysoká miera nezamestnanosti v niektorých nových členských štátoch a dopyt po lacných, nízko-kvalifikovaných pracovníkoch v pätnástich starých členských štátoch zabezpečujú trvalý príliv uchádzačov o zamestnanie.

| 1.2 | V roku 2004 a 2007 boli prijaté prechodné opatrenia, ktoré umožnili starým členským štátom regulovať migráciu z nových členských štátov. Jedným z dôvodov na vytvorenie týchto opatrení bola snaha starých členských štátov predísť možným napätiam na trhu práce, ktoré by vznikli v dôsledku veľkého prílivu migrujúcich pracovníkov a ktoré by mohli vyústiť do nelegálnej zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.2

V roku 2004 a 2007 boli prijaté prechodné opatrenia, ktoré umožnili starým členským štátom regulovať migráciu z nových členských štátov. Jedným z dôvodov na vytvorenie týchto opatrení bola snaha starých členských štátov predísť možným napätiam na trhu práce, ktoré by vznikli v dôsledku veľkého prílivu migrujúcich pracovníkov a ktoré by mohli vyústiť do nelegálnej zamestnanosti.

| 1.3 | Dôsledkom prechodných opatrení je však práve to, čomu sa chcelo predísť. Vo svojej správe o fungovaní prechodných opatrení Európska komisia konštatuje, že obmedzenia možností legálnej práce pre migrantov z nových členských krajín v skutočnosti viedli k rozšíreniu nelegálnej práce, zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti, fiktívneho poskytovania služieb a fiktívneho subdodávania. |
| --- | --- |

1.3

Dôsledkom prechodných opatrení je však práve to, čomu sa chcelo predísť. Vo svojej správe o fungovaní prechodných opatrení Európska komisia konštatuje, že obmedzenia možností legálnej práce pre migrantov z nových členských krajín v skutočnosti viedli k rozšíreniu nelegálnej práce, zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti, fiktívneho poskytovania služieb a fiktívneho subdodávania.

| 1.4 | V poľnohospodárstve členských štátoch EÚ-15 vznikla paradoxná situácia, že je potrebné veľké množstvo sezónnych pracovných síl, avšak na miestnom pracovnom trhu ich nie je možné získať. Pritom je dostatok migrujúcich pracovníkov z nových členských štátov, ktorí túto prácu chcú vykonávať, ale mnohým z nich v tom bránia obmedzenia vyplývajúce z prechodných opatrení. Toky pracovných síl v poľnohospodárstve sa líšia tak z pohľadu krajín pôvodu, ako aj z pohľadu prijímajúcich krajín v závislosti od toho, či daná krajina uplatňuje prechodné opatrenia, a ak áno, v akom rozsahu. |
| --- | --- |

1.4

V poľnohospodárstve členských štátoch EÚ-15 vznikla paradoxná situácia, že je potrebné veľké množstvo sezónnych pracovných síl, avšak na miestnom pracovnom trhu ich nie je možné získať. Pritom je dostatok migrujúcich pracovníkov z nových členských štátov, ktorí túto prácu chcú vykonávať, ale mnohým z nich v tom bránia obmedzenia vyplývajúce z prechodných opatrení. Toky pracovných síl v poľnohospodárstve sa líšia tak z pohľadu krajín pôvodu, ako aj z pohľadu prijímajúcich krajín v závislosti od toho, či daná krajina uplatňuje prechodné opatrenia, a ak áno, v akom rozsahu.

| 1.5 | V dôsledku tejto situácie sa voľné pracovné miesta často dostávajú na trh nelegálnej práce. Je ťažké získať presné informácie o uvedenej problematike, pretože všetky tri zainteresované strany majú svoje dôvody na to, aby takéto informácie nezverejnili: zamestnávatelia, ktorí chcú platiť menej ako sú povinní podľa zákona alebo platných kolektívnych dohôd; zamestnanci, ktorí sa uspokoja s menšou sumou, ako im prislúcha podľa zákona alebo kolektívnej dohody, ako aj neseriózni sprostredkovatelia práce, ktorí sa veľmi radi zapoja do tohto procesu, pretože zarobia veľké peniaze. |
| --- | --- |

1.5

V dôsledku tejto situácie sa voľné pracovné miesta často dostávajú na trh nelegálnej práce. Je ťažké získať presné informácie o uvedenej problematike, pretože všetky tri zainteresované strany majú svoje dôvody na to, aby takéto informácie nezverejnili: zamestnávatelia, ktorí chcú platiť menej ako sú povinní podľa zákona alebo platných kolektívnych dohôd; zamestnanci, ktorí sa uspokoja s menšou sumou, ako im prislúcha podľa zákona alebo kolektívnej dohody, ako aj neseriózni sprostredkovatelia práce, ktorí sa veľmi radi zapoja do tohto procesu, pretože zarobia veľké peniaze.

| 1.6 | Mnohí sprostredkovatelia sa snažia zaujať nízkymi cenami, ktoré však v konečnom dôsledku zaplatia migrujúci pracovníci. Tí sa musia uspokojiť s príjmami pod hladinou sociálneho minima. Stáva sa aj to, že zamestnávatelia zaplatia sprostredkovateľom za sezónnych pracovníkov trhové ceny, ale sprostredkovatelia za nich neodvedú daň z príjmu a sociálne príspevky. Navyše si takíto sprostredkovatelia, mnohokrát dajú časť mzdy migrujúceho pracovníka do vlastného vrecka. Okrem toho existujú internetové stránky s telefónnymi číslami z východnej i západnej Európy, ktoré ponúkajú samostatne zárobkovo činných zamestnancov, za ktorých nie je potrebné platiť žiadne dane, zamestnávateľské odvody, ba ani sociálne príspevky. |
| --- | --- |

1.6

Mnohí sprostredkovatelia sa snažia zaujať nízkymi cenami, ktoré však v konečnom dôsledku zaplatia migrujúci pracovníci. Tí sa musia uspokojiť s príjmami pod hladinou sociálneho minima. Stáva sa aj to, že zamestnávatelia zaplatia sprostredkovateľom za sezónnych pracovníkov trhové ceny, ale sprostredkovatelia za nich neodvedú daň z príjmu a sociálne príspevky. Navyše si takíto sprostredkovatelia, mnohokrát dajú časť mzdy migrujúceho pracovníka do vlastného vrecka. Okrem toho existujú internetové stránky s telefónnymi číslami z východnej i západnej Európy, ktoré ponúkajú samostatne zárobkovo činných zamestnancov, za ktorých nie je potrebné platiť žiadne dane, zamestnávateľské odvody, ba ani sociálne príspevky.

| 1.7 | Táto situácia je nežiaduca z viacerých hľadísk. Základným východiskom musí byť po všetkých stránkach rovnaké zaobchádzanie s migrujúcimi pracovníkmi ako s ich domácimi kolegami, s ktorými pracujú bok po boku. Za rovnakú prácu musí byť poskytnutá rovnaká odmena a rovnako tak musia byť zabezpečené podmienky na prístup k sociálnemu zabezpečeniu. Nie je to len v záujme zamestnanca. Pre zamestnávateľov je to dôležité z ekonomického hľadiska (rovnaké pravidlá pre všetkých znamenajú spravodlivú hospodársku súťaž) a pre členské štáty z hľadiska finančného (dane). |
| --- | --- |

1.7

Táto situácia je nežiaduca z viacerých hľadísk. Základným východiskom musí byť po všetkých stránkach rovnaké zaobchádzanie s migrujúcimi pracovníkmi ako s ich domácimi kolegami, s ktorými pracujú bok po boku. Za rovnakú prácu musí byť poskytnutá rovnaká odmena a rovnako tak musia byť zabezpečené podmienky na prístup k sociálnemu zabezpečeniu. Nie je to len v záujme zamestnanca. Pre zamestnávateľov je to dôležité z ekonomického hľadiska (rovnaké pravidlá pre všetkých znamenajú spravodlivú hospodársku súťaž) a pre členské štáty z hľadiska finančného (dane).

| 1.8 | Je pripravený návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorý stanovuje sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt. Návrh ustanovuje harmonizované sankcie voči zamestnávateľom a preventívne opatrenia, ako aj identifikáciu osvedčených postupov pri uplatňovaní uvedených sankcií a ich výmenu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.8

Je pripravený návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorý stanovuje sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt. Návrh ustanovuje harmonizované sankcie voči zamestnávateľom a preventívne opatrenia, ako aj identifikáciu osvedčených postupov pri uplatňovaní uvedených sankcií a ich výmenu medzi členskými štátmi.

| 1.9 | Pokiaľ nebudú odstránené obmedzenia pre migrantov z nových členských štátov, EHSV vyzýva na to, aby sa predkladaná smernica vzťahovala aj na zamestnávateľov, ktorí nelegálne zamestnávajú pracovníkov z tých krajín EÚ, na ktoré sa obmedzenia naďalej vzťahujú. V záujme EÚ EHSV považuje za mimoriadne dôležité dôsledne dohliadnuť na to, aby táto smernica nebola v členských štátoch iba prijatá v právnych predpisoch, ale aj vykonávaná v praxi. |
| --- | --- |

1.9

Pokiaľ nebudú odstránené obmedzenia pre migrantov z nových členských štátov, EHSV vyzýva na to, aby sa predkladaná smernica vzťahovala aj na zamestnávateľov, ktorí nelegálne zamestnávajú pracovníkov z tých krajín EÚ, na ktoré sa obmedzenia naďalej vzťahujú. V záujme EÚ EHSV považuje za mimoriadne dôležité dôsledne dohliadnuť na to, aby táto smernica nebola v členských štátoch iba prijatá v právnych predpisoch, ale aj vykonávaná v praxi.

| 1.10 | Boju proti nelegálnej práci by prospela jednoznačná európska definícia pracovného vzťahu, kde by bol jasný rozdiel medzi prijatím úkolu (dodaním služieb) a vykonávaním pracovnej činnosti vo vzťahu závislej činnosti (pracovnou zmluvou). ILO (Medzinárodná organizácia práce) k tomu predložila jednoznačné odporúčania. Samostatne zárobkové osoby v dobrej viere, ktoré ponúkajú viac ako len lacnú nekvalifikovanú prácu, by tak získali jasné miesto vo svete práce a zamestnanci by získali ochranu, na ktorú majú nárok. EHSV vzal s potešením na vedomie rozhodnutie Európskej Komisie schváliť návrh na preskúmanie situácie okolo (zdanlivo) samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré vykonajú európski sociálni partneri v stavebníctve. EHSV víta skutočnosť, že Komisia bude spomenuté skúmanie financovať. |
| --- | --- |

1.10

Boju proti nelegálnej práci by prospela jednoznačná európska definícia pracovného vzťahu, kde by bol jasný rozdiel medzi prijatím úkolu (dodaním služieb) a vykonávaním pracovnej činnosti vo vzťahu závislej činnosti (pracovnou zmluvou). ILO (Medzinárodná organizácia práce) k tomu predložila jednoznačné odporúčania. Samostatne zárobkové osoby v dobrej viere, ktoré ponúkajú viac ako len lacnú nekvalifikovanú prácu, by tak získali jasné miesto vo svete práce a zamestnanci by získali ochranu, na ktorú majú nárok. EHSV vzal s potešením na vedomie rozhodnutie Európskej Komisie schváliť návrh na preskúmanie situácie okolo (zdanlivo) samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré vykonajú európski sociálni partneri v stavebníctve. EHSV víta skutočnosť, že Komisia bude spomenuté skúmanie financovať.

| 1.11 | Vzhľadom na dosah obmedzení legálnej práce bude zrejme lepšie, ak sa pri budúcich rozšíreniach podobné prechodné opatrenia vynechajú. EHSV tiež vyzýva Európsku komisiu na to, aby preskúmala možnosti odstránenia všetkých obmedzení pre pracovníkov z dvanástich členských štátov, ktoré pristúpili v rokoch 2004 a 2007. Veľká časť európskych sociálnych partnerov súhlasí s týmto stanoviskom pod podmienkou, že konkrétne kroky na monitorovanie rovnakého zaobchádzania s migrujúcimi pracovníkmi budú prijímané na európskej a národnej úrovni, ako aj na úrovni sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.11

Vzhľadom na dosah obmedzení legálnej práce bude zrejme lepšie, ak sa pri budúcich rozšíreniach podobné prechodné opatrenia vynechajú. EHSV tiež vyzýva Európsku komisiu na to, aby preskúmala možnosti odstránenia všetkých obmedzení pre pracovníkov z dvanástich členských štátov, ktoré pristúpili v rokoch 2004 a 2007. Veľká časť európskych sociálnych partnerov súhlasí s týmto stanoviskom pod podmienkou, že konkrétne kroky na monitorovanie rovnakého zaobchádzania s migrujúcimi pracovníkmi budú prijímané na európskej a národnej úrovni, ako aj na úrovni sociálnych partnerov.

2.   Úvod

| 2.1 | Podľa Lisabonskej stratégie musí byť Európska únia v budúcnosti vysoko konkurencieschopnou znalostnou ekonomikou, založenou na trvalo udržateľnej výrobe a spotrebe a so značnou mierou sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

2.1

Podľa Lisabonskej stratégie musí byť Európska únia v budúcnosti vysoko konkurencieschopnou znalostnou ekonomikou, založenou na trvalo udržateľnej výrobe a spotrebe a so značnou mierou sociálnej súdržnosti.

| 2.2 | V súčasnosti je EÚ pomerne konkurencieschopnou znalostnou ekonomikou s modelmi spotreby, ktoré nie sú dostatočne trvalo udržateľné a s neuspokojivou úrovňou sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

2.2

V súčasnosti je EÚ pomerne konkurencieschopnou znalostnou ekonomikou s modelmi spotreby, ktoré nie sú dostatočne trvalo udržateľné a s neuspokojivou úrovňou sociálnej súdržnosti.

| 2.3 | Toto stanovisko sa zameriava predovšetkým na posledný aspekt, na sociálnu súdržnosť. EÚ venuje veľkú pozornosť ekonomickému rozvoju a trvalej udržateľnosti, predovšetkým vo výrobe. Nedostatok politickej pozornosti pre tretí pilier Lisabonskej stratégie vedie k poklesu sociálnej súdržnosti, namiesto jej zvyšovania. |
| --- | --- |

2.3

Toto stanovisko sa zameriava predovšetkým na posledný aspekt, na sociálnu súdržnosť. EÚ venuje veľkú pozornosť ekonomickému rozvoju a trvalej udržateľnosti, predovšetkým vo výrobe. Nedostatok politickej pozornosti pre tretí pilier Lisabonskej stratégie vedie k poklesu sociálnej súdržnosti, namiesto jej zvyšovania.

| 2.4 | Dôsledky tejto skutočnosti sú jasne viditeľné na pracovnom trhu. Zvyšuje sa podiel práce na čierno a znovu sa objavuje aj druh pracovníka, ktorý sa donedávna považoval za dávno vyhynutý: nádenník. |
| --- | --- |

2.4

Dôsledky tejto skutočnosti sú jasne viditeľné na pracovnom trhu. Zvyšuje sa podiel práce na čierno a znovu sa objavuje aj druh pracovníka, ktorý sa donedávna považoval za dávno vyhynutý: nádenník.

| 2.5 | Novodobí nádenníci ponúkajú svoje služby na ulici, na miestach známych tým, že tam chodievajú pochybní sprostredkovatelia. Sú najímaní na deň, bez daňových odvodov či sociálnych príspevkov. Denne musia odpracovať neúmerne veľa hodín, sú platení príliš málo na hodinu a nie sú chránení žiadnym pracovným právom – pokiaľ vôbec nejaké existuje. |
| --- | --- |

2.5

Novodobí nádenníci ponúkajú svoje služby na ulici, na miestach známych tým, že tam chodievajú pochybní sprostredkovatelia. Sú najímaní na deň, bez daňových odvodov či sociálnych príspevkov. Denne musia odpracovať neúmerne veľa hodín, sú platení príliš málo na hodinu a nie sú chránení žiadnym pracovným právom – pokiaľ vôbec nejaké existuje.

| 2.6 | Pracovný trh pre predovšetkým nekvalifikované a nízko kvalifikované pracovné sily mal donedávna vnútroštátny charakter. Po rozšírení EÚ v roku 2004 sa pre tento segment pracovného trhu vytvoril európsky pracovný trh. Od rozšírenia v roku 2007 sa príchodom rumunských a bulharských pracovníkov na trh prudko zvyšuje ponuka pracovných síl. |
| --- | --- |

2.6

Pracovný trh pre predovšetkým nekvalifikované a nízko kvalifikované pracovné sily mal donedávna vnútroštátny charakter. Po rozšírení EÚ v roku 2004 sa pre tento segment pracovného trhu vytvoril európsky pracovný trh. Od rozšírenia v roku 2007 sa príchodom rumunských a bulharských pracovníkov na trh prudko zvyšuje ponuka pracovných síl.

| 2.7 | Tento trend sa výrazne prejavuje v poľnohospodárskom odvetví. Navyše, ľudia, ktorí si hľadajú prácu v zahraničí, si takmer vždy nájdu svoje prvé zamestnanie práve v tomto odvetví. |
| --- | --- |

2.7

Tento trend sa výrazne prejavuje v poľnohospodárskom odvetví. Navyše, ľudia, ktorí si hľadajú prácu v zahraničí, si takmer vždy nájdu svoje prvé zamestnanie práve v tomto odvetví.

| 2.8 | Cieľom tohto stanoviska EHSV je uviesť tento problém do agendy EÚ tak, aby mohli relevantné európske inštitúcie spolu s členskými štátmi a sociálnymi partnermi hľadať riešenia tohto veľkého a zložitého problému, ktorý nanešťastie naďalej rastie. |
| --- | --- |

2.8

Cieľom tohto stanoviska EHSV je uviesť tento problém do agendy EÚ tak, aby mohli relevantné európske inštitúcie spolu s členskými štátmi a sociálnymi partnermi hľadať riešenia tohto veľkého a zložitého problému, ktorý nanešťastie naďalej rastie.

3.   Poľnohospodárstvo

| 3.1 | Poľnohospodárstvo je súhrn ekonomických aktivít, ktorými je životné prostredie prispôsobované na využívanie rastlinnej a živočíšnej výroby (1) pre ľudskú spotrebu. V závislosti od výrobku, výrobnej metódy a úrovne blahobytu sa využíva množstvo rozličných techník, od práce s jednoduchými nástrojmi až po prácu s veľkými mechanizmami, ktoré čoraz viac nahrádzajú ľudskú prácu. |
| --- | --- |

3.1

Poľnohospodárstvo je súhrn ekonomických aktivít, ktorými je životné prostredie prispôsobované na využívanie rastlinnej a živočíšnej výroby (1) pre ľudskú spotrebu. V závislosti od výrobku, výrobnej metódy a úrovne blahobytu sa využíva množstvo rozličných techník, od práce s jednoduchými nástrojmi až po prácu s veľkými mechanizmami, ktoré čoraz viac nahrádzajú ľudskú prácu.

| 3.2 | Poľnohospodárstvo je v rámci EÚ veľkým odvetvím. V EÚ sa na poľnohospodárstvo využíva viac ako 160 miliónov hektárov pôdy. Jedenásť miliónov európskych poľnohospodárskych podnikov poskytuje prácu pätnástim miliónom pracovníkov. Väčšinu z nich tvoria samotní farmári a členovia ich rodín, ale približne milión fariem zamestnáva spolu 6,5 milióna pracovníkov. Z nich 4,5 milióna pracuje ako sezónni robotníci, pričom z nich bližšie neurčený počet v inej krajine, ako je krajina ich pôvodu (2). Mnohí takíto sezónni robotníci pochádzajú z Poľska, Bulharska a Rumunska. |
| --- | --- |

3.2

Poľnohospodárstvo je v rámci EÚ veľkým odvetvím. V EÚ sa na poľnohospodárstvo využíva viac ako 160 miliónov hektárov pôdy. Jedenásť miliónov európskych poľnohospodárskych podnikov poskytuje prácu pätnástim miliónom pracovníkov. Väčšinu z nich tvoria samotní farmári a členovia ich rodín, ale približne milión fariem zamestnáva spolu 6,5 milióna pracovníkov. Z nich 4,5 milióna pracuje ako sezónni robotníci, pričom z nich bližšie neurčený počet v inej krajine, ako je krajina ich pôvodu (2). Mnohí takíto sezónni robotníci pochádzajú z Poľska, Bulharska a Rumunska.

| 3.3 | Poľnohospodárstvo je možné rozdeliť na viacero činností. Chov dobytka (živočíšna výroba) a akvakultúra (chov rýb), záhradníctvo (malovýrobné pestovanie plodín s krátkym cyklom pestovania, ako napr. pestovanie zeleniny, okrasných rastlín, ovocia a húb) a poľná výroba (líši sa od záhradníctva tým, že plodiny sú pestované na väčšej ploche a s menším podielom ľudskej práce). Lesné hospodárstvo (komerčné) nie je v celej EÚ považované za časť poľnohospodárskeho odvetvia, v niektorých krajinách sa považuje za samostatné odvetvie. |
| --- | --- |

3.3

Poľnohospodárstvo je možné rozdeliť na viacero činností. Chov dobytka (živočíšna výroba) a akvakultúra (chov rýb), záhradníctvo (malovýrobné pestovanie plodín s krátkym cyklom pestovania, ako napr. pestovanie zeleniny, okrasných rastlín, ovocia a húb) a poľná výroba (líši sa od záhradníctva tým, že plodiny sú pestované na väčšej ploche a s menším podielom ľudskej práce). Lesné hospodárstvo (komerčné) nie je v celej EÚ považované za časť poľnohospodárskeho odvetvia, v niektorých krajinách sa považuje za samostatné odvetvie.

| 3.4 | Poľnohospodárstvo neprodukuje iba potraviny, ale čoraz viac aj iné tovary ako kvety, kožušiny, kožu, biopalivá (bionafta, etanol, plyn, rýchlo rastúce dreviny) enzýmy, vlákna atď. Z geneticky modifikovaných plodín sa vyrábajú aj špeciálne liečivá. |
| --- | --- |

3.4

Poľnohospodárstvo neprodukuje iba potraviny, ale čoraz viac aj iné tovary ako kvety, kožušiny, kožu, biopalivá (bionafta, etanol, plyn, rýchlo rastúce dreviny) enzýmy, vlákna atď. Z geneticky modifikovaných plodín sa vyrábajú aj špeciálne liečivá.

| 3.5 | Poľnohospodárstvo je podľa údajov ILO (3) a Eurofound (4) jedným z najnebezpečnejších odvetví pre zamestnancov. Ročne sa stane približne 335 000 pracovných úrazov, ktoré sa skončia úmrtím. Viac ako polovica z nich, 170 000 smrteľných úrazov, sa stane v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

3.5

Poľnohospodárstvo je podľa údajov ILO (3) a Eurofound (4) jedným z najnebezpečnejších odvetví pre zamestnancov. Ročne sa stane približne 335 000 pracovných úrazov, ktoré sa skončia úmrtím. Viac ako polovica z nich, 170 000 smrteľných úrazov, sa stane v poľnohospodárstve.

4.   Druhy nelegálnej práce

| 4.1 | Kvôli mnohým právnym komplikáciám nie je možné vytvoriť v EÚ jednoznačnú definíciu nelegálnej práce. Postupy, ktoré sú zaužívané v jednej krajine (ak pre určitú oblasť neexistujú žiadne predpisy, nie je čo dodržiavať), sú v inej krajine považované za nezvyčajné, ba až za prekročenie platných právnych ustanovení a predpisov. |
| --- | --- |

4.1

Kvôli mnohým právnym komplikáciám nie je možné vytvoriť v EÚ jednoznačnú definíciu nelegálnej práce. Postupy, ktoré sú zaužívané v jednej krajine (ak pre určitú oblasť neexistujú žiadne predpisy, nie je čo dodržiavať), sú v inej krajine považované za nezvyčajné, ba až za prekročenie platných právnych ustanovení a predpisov.

| 4.2 | Definície nelegálnej práce sa v jednotlivých členských štátoch navzájom líšia. Ide o pracovné aktivity, ktoré nie sú zahrnuté v oficiálnych hospodárskych štatistikách. Existujú o nich údaje, tie však nezriedka pochádzajú iba z jedného zdroja, nedajú sa vždy overiť a teda často nie sú spoľahlivé. Skutočnosť, že nelegálna práca sa vyskytuje vo veľkej miere, je však neodškriepiteľná. |
| --- | --- |

4.2

Definície nelegálnej práce sa v jednotlivých členských štátoch navzájom líšia. Ide o pracovné aktivity, ktoré nie sú zahrnuté v oficiálnych hospodárskych štatistikách. Existujú o nich údaje, tie však nezriedka pochádzajú iba z jedného zdroja, nedajú sa vždy overiť a teda často nie sú spoľahlivé. Skutočnosť, že nelegálna práca sa vyskytuje vo veľkej miere, je však neodškriepiteľná.

| 4.3 | Takmer všetky definície nelegálnej práce v jednotlivých členských štátoch zdôrazňujú neplnenie daňových povinností. Neplnenie povinností spojených so sociálnym poistením je tiež spomenuté skoro vo všetkých definíciách. Napodiv sa neplnenie ostatných povinností v oblasti pracovného práva (pracovné podmienky, pracovný čas, záväzné kolektívne zmluvy) v národných definíciách objavuje len zriedka. |
| --- | --- |

4.3

Takmer všetky definície nelegálnej práce v jednotlivých členských štátoch zdôrazňujú neplnenie daňových povinností. Neplnenie povinností spojených so sociálnym poistením je tiež spomenuté skoro vo všetkých definíciách. Napodiv sa neplnenie ostatných povinností v oblasti pracovného práva (pracovné podmienky, pracovný čas, záväzné kolektívne zmluvy) v národných definíciách objavuje len zriedka.

| 4.4 | Nelegálna práca je vykonávaná neregistrovanými zamestnancami. To však neznamená, že vždy ide o migrujúcich pracovníkov bez pracovného povolenia, či bez povolenia na pobyt. Aj ľudia, ktorí potrebné dokumenty majú, resp. ich nepotrebujú, pretože sú občanmi danej krajiny, vykonávajú nelegálnu prácu. Ľudia bez platných dokladov sú zraniteľnejší a je preto jednoduchšie ich zneužiť, ako ľudí s platnými dokladmi. Druhá spomenutá skupina má možnosť získať legálnu prácu, prvá skupina túto možnosť nemá. |
| --- | --- |

4.4

Nelegálna práca je vykonávaná neregistrovanými zamestnancami. To však neznamená, že vždy ide o migrujúcich pracovníkov bez pracovného povolenia, či bez povolenia na pobyt. Aj ľudia, ktorí potrebné dokumenty majú, resp. ich nepotrebujú, pretože sú občanmi danej krajiny, vykonávajú nelegálnu prácu. Ľudia bez platných dokladov sú zraniteľnejší a je preto jednoduchšie ich zneužiť, ako ľudí s platnými dokladmi. Druhá spomenutá skupina má možnosť získať legálnu prácu, prvá skupina túto možnosť nemá.

| 4.5 | Popri klasickej forme práce v rámci zamestnania existuje aj tzv. samostatne zárobkovo činná osoba bez zamestnancov. Tieto samostatne zárobkovo činné osoby sú považované za podnikateľov a nemusia byť za nich platené dane ani sociálne odvody. Sami sú zodpovední za platenie uvedených odvodov. |
| --- | --- |

4.5

Popri klasickej forme práce v rámci zamestnania existuje aj tzv. samostatne zárobkovo činná osoba bez zamestnancov. Tieto samostatne zárobkovo činné osoby sú považované za podnikateľov a nemusia byť za nich platené dane ani sociálne odvody. Sami sú zodpovední za platenie uvedených odvodov.

| 4.6 | Takisto nie sú chránení pracovným právom, ktoré sa vzťahuje na zamestnancov. Neplatí pre nich minimálna mzda ani maximálna dĺžka pracovnej doby, bezpečnostné a zdravotné predpisy. Vzhľadom na vysoké riziko vážnych pracovných úrazov v poľnohospodárskom odvetví (pozri bod 3.5) je to neprijateľné. Samostatne zárobkovo činné osoby môžu pracovať za akúkoľvek mzdu a za akýchkoľvek podmienok podľa dohody so zákazníkom. |
| --- | --- |

4.6

Takisto nie sú chránení pracovným právom, ktoré sa vzťahuje na zamestnancov. Neplatí pre nich minimálna mzda ani maximálna dĺžka pracovnej doby, bezpečnostné a zdravotné predpisy. Vzhľadom na vysoké riziko vážnych pracovných úrazov v poľnohospodárskom odvetví (pozri bod 3.5) je to neprijateľné. Samostatne zárobkovo činné osoby môžu pracovať za akúkoľvek mzdu a za akýchkoľvek podmienok podľa dohody so zákazníkom.

| 4.7 | Kedysi boli súkromní podnikatelia skúsenými odborníkmi, ktorí sa dlho zdokonaľovali vo svojej profesii. Zvyčajne im trvalo roky, kým dosiahli takú odbornú úroveň, aby sa uplatnili ako samostatne zárobkovo činné osoby. |
| --- | --- |

4.7

Kedysi boli súkromní podnikatelia skúsenými odborníkmi, ktorí sa dlho zdokonaľovali vo svojej profesii. Zvyčajne im trvalo roky, kým dosiahli takú odbornú úroveň, aby sa uplatnili ako samostatne zárobkovo činné osoby.

| 4.8 | V dôsledku outsourcingu a narastajúceho zadávania úloh, ktoré netvoria podstatu podnikania subdodávateľom, sa v súčasnosti zadáva viac ako len úzko špecializované úlohy. Postačuje len malé jadro tvorené stálymi a dobre zaškolenými pracovníkmi, jednoduchá práca je čoraz častejšie vykonávaná subdodávateľmi. Dopyt po tomto druhu práce je uspokojený veľkou skupinou nových samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré vstupujú na trh práce. Najvýznamnejšou špecializáciou mnohých nových samostatne zárobkovo činných osôb je predovšetkým poskytovanie lacnej, nekvalifikovanej pracovnej sily. |
| --- | --- |

4.8

V dôsledku outsourcingu a narastajúceho zadávania úloh, ktoré netvoria podstatu podnikania subdodávateľom, sa v súčasnosti zadáva viac ako len úzko špecializované úlohy. Postačuje len malé jadro tvorené stálymi a dobre zaškolenými pracovníkmi, jednoduchá práca je čoraz častejšie vykonávaná subdodávateľmi. Dopyt po tomto druhu práce je uspokojený veľkou skupinou nových samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré vstupujú na trh práce. Najvýznamnejšou špecializáciou mnohých nových samostatne zárobkovo činných osôb je predovšetkým poskytovanie lacnej, nekvalifikovanej pracovnej sily.

| 4.9 | V skutočnosti je to forma zdanlivého súkromného podnikania, ktorá sa na konci 80-tych rokov minulého storočia používala na export nezamestnaných z Írska a Spojeného kráľovstva. Dovtedy existovalo v anglickom zákonodarstve niekoľko záruk, prostredníctvom ktorých sa overovalo, či samostatne zárobkovo činné osoby skutočne spĺňajú určité podmienky. Jednou z podmienok bolo, že boli skúsenými odborníkmi v konkrétnej oblasti. Vtedajšia anglická vláda zrušila tieto overovacie kritéria, vďaka čomu sa zrazu omnoho viac ľudí mohlo zaregistrovať ako samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnať sa na kontinente bez toho, aby museli brať do úvahy pracovné právo v danom členskom štáte (5). |
| --- | --- |

4.9

V skutočnosti je to forma zdanlivého súkromného podnikania, ktorá sa na konci 80-tych rokov minulého storočia používala na export nezamestnaných z Írska a Spojeného kráľovstva. Dovtedy existovalo v anglickom zákonodarstve niekoľko záruk, prostredníctvom ktorých sa overovalo, či samostatne zárobkovo činné osoby skutočne spĺňajú určité podmienky. Jednou z podmienok bolo, že boli skúsenými odborníkmi v konkrétnej oblasti. Vtedajšia anglická vláda zrušila tieto overovacie kritéria, vďaka čomu sa zrazu omnoho viac ľudí mohlo zaregistrovať ako samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnať sa na kontinente bez toho, aby museli brať do úvahy pracovné právo v danom členskom štáte (5).

| 4.10 | Už to však nie je výhradne anglosaský fenomén. Hovorca poľskej vlády povedal počas konferencie o voľnom pohybe pracovných síl, že jeho vláda vyzýva poľských nezamestnaných, aby sa zaregistrovali ako samostatne zárobkovo činné osoby (6). Tým sa vyhnú všetkým obmedzeniam platným pre zamestnancov v ostatných členských štátoch a môžu pracovať všade. Štatút samostatne zárobkovo činných osôb je týmto spôsobom systematicky a vedome zneužívaný na obchádzanie zákonných a pracovno-právnych noriem prostredníctvom subdodávateľského reťazca a outsourcingu. Zodpovednosť za plnenie povinností súvisiacich s daňou z príjmu a sociálnym zabezpečením je prostredníctvom nevýhodných zmlúv so zdanlivo samostatne zárobkovo činnými osobami, ktoré zabezpečila sprostredkovateľská agentúra, posunutá nadol. |
| --- | --- |

4.10

Už to však nie je výhradne anglosaský fenomén. Hovorca poľskej vlády povedal počas konferencie o voľnom pohybe pracovných síl, že jeho vláda vyzýva poľských nezamestnaných, aby sa zaregistrovali ako samostatne zárobkovo činné osoby (6). Tým sa vyhnú všetkým obmedzeniam platným pre zamestnancov v ostatných členských štátoch a môžu pracovať všade. Štatút samostatne zárobkovo činných osôb je týmto spôsobom systematicky a vedome zneužívaný na obchádzanie zákonných a pracovno-právnych noriem prostredníctvom subdodávateľského reťazca a outsourcingu. Zodpovednosť za plnenie povinností súvisiacich s daňou z príjmu a sociálnym zabezpečením je prostredníctvom nevýhodných zmlúv so zdanlivo samostatne zárobkovo činnými osobami, ktoré zabezpečila sprostredkovateľská agentúra, posunutá nadol.

| 4.11 | Tento jav sa veľmi často vyskytuje v stavebníctve, v ktorom sa však vykonalo viac preskúmaní zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti ako v poľnohospodárstve. Medzi stavebným a poľnohospodárskym odvetvím existuje mnoho paralel. Pre obe odvetvia sú charakteristické tri najvýznamnejšie rizikové faktory nelegálnej práce: vysoký podiel manuálnej práce, ktorú na obmedzené časové obdobie vykonávajú cezpoľní pracovníci. Európski sociálni partneri v stavebníctve si uvedomujú toto riziko a požiadali Európsku Komisiu o dotáciu na preskúmanie zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti v 18 členských štátoch. Komisia tejto žiadosti vyhovela a ešte pred koncom roka 2007 bude uverejnená výzva na predloženie ponúk na vykonanie tohto preskúmania. |
| --- | --- |

4.11

Tento jav sa veľmi často vyskytuje v stavebníctve, v ktorom sa však vykonalo viac preskúmaní zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti ako v poľnohospodárstve. Medzi stavebným a poľnohospodárskym odvetvím existuje mnoho paralel. Pre obe odvetvia sú charakteristické tri najvýznamnejšie rizikové faktory nelegálnej práce: vysoký podiel manuálnej práce, ktorú na obmedzené časové obdobie vykonávajú cezpoľní pracovníci. Európski sociálni partneri v stavebníctve si uvedomujú toto riziko a požiadali Európsku Komisiu o dotáciu na preskúmanie zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti v 18 členských štátoch. Komisia tejto žiadosti vyhovela a ešte pred koncom roka 2007 bude uverejnená výzva na predloženie ponúk na vykonanie tohto preskúmania.

| 4.12 | Keďže európska rámcová legislatíva pre pracovné vzťahy naďalej chýba, vytvára sa tu priestor pre pochybný obchod s lacnou pracovnou silou. Na európskej úrovni to má neblahé vedľajšie účinky. K tomuto záveru prišla Európska Komisia vo svojej Správe o fungovaní prechodných opatrení ustanovených v Zmluve o pristúpení z roku 2003, v ktorej sa konštatuje, že „obmedzenia mohli nabádať štátnych príslušníkov členských štátov EÚ-8, aby hľadali iné spôsoby umožňujúce hospodársku činnosť v členských štátoch EÚ-15, čo sa odrazilo v neobvykle vysokom náraste vyslaných pracovníkov a pracovníkov, ktorí uviedli, že sú samostatne zárobkovo činné osoby“ (7). |
| --- | --- |

4.12

Keďže európska rámcová legislatíva pre pracovné vzťahy naďalej chýba, vytvára sa tu priestor pre pochybný obchod s lacnou pracovnou silou. Na európskej úrovni to má neblahé vedľajšie účinky. K tomuto záveru prišla Európska Komisia vo svojej Správe o fungovaní prechodných opatrení ustanovených v Zmluve o pristúpení z roku 2003, v ktorej sa konštatuje, že „obmedzenia mohli nabádať štátnych príslušníkov členských štátov EÚ-8, aby hľadali iné spôsoby umožňujúce hospodársku činnosť v členských štátoch EÚ-15, čo sa odrazilo v neobvykle vysokom náraste vyslaných pracovníkov a pracovníkov, ktorí uviedli, že sú samostatne zárobkovo činné osoby“ (7).

| 4.13 | V tej istej správe Komisie sa uvádza: „Sociálni partneri uznali, že migrácia z EÚ-8 do členských štátov EÚ-15 bola malá, a zdôraznili, že je potrebné vyhnúť sa zľavovaniu z pracovných noriem a tzv. sociálnemu dumpingu. Tiež poukázali na to, že obmedzenia týkajúce sa legálnej práce v skutočnosti viedli k rozšíreniu nelegálnej práce, falošnej samostatnej zárobkovej činnosti, fiktívneho poskytovania služieb a fiktívneho subdodávania.“ Komisia ďalej poopravuje názor, že migračné toky neboli také veľké, tvrdením, že: „skutočná migrácia v rozšírenej EÚ môže byť väčšia ako by vyplývalo z údajov uvedených v tejto správe, keďže fenomén nelegálnej práce nie je úplne zachytený v oficiálnych štatistikách“. Komisia uvádza, že obmedzenia prístupu na trh práce môžu vo všeobecnosti spôsobiť nárast nelegálnej práce. |
| --- | --- |

4.13

V tej istej správe Komisie sa uvádza: „Sociálni partneri uznali, že migrácia z EÚ-8 do členských štátov EÚ-15 bola malá, a zdôraznili, že je potrebné vyhnúť sa zľavovaniu z pracovných noriem a tzv. sociálnemu dumpingu. Tiež poukázali na to, že obmedzenia týkajúce sa legálnej práce v skutočnosti viedli k rozšíreniu nelegálnej práce, falošnej samostatnej zárobkovej činnosti, fiktívneho poskytovania služieb a fiktívneho subdodávania.“ Komisia ďalej poopravuje názor, že migračné toky neboli také veľké, tvrdením, že: „skutočná migrácia v rozšírenej EÚ môže byť väčšia ako by vyplývalo z údajov uvedených v tejto správe, keďže fenomén nelegálnej práce nie je úplne zachytený v oficiálnych štatistikách“. Komisia uvádza, že obmedzenia prístupu na trh práce môžu vo všeobecnosti spôsobiť nárast nelegálnej práce.

| 4.14 | Napríklad záhradníctvo v Holandsku, poľnohospodárske odvetvie s najväčším počtom pracovníkov, zaznamenalo v roku 1992 spolu 54 200 pracovných miest zodpovedajúcich plnému úväzku. Takmer 87 % pracovníkov bolo v trvalom pracovnom pomere, približne 13 % malo iný druh zmluvy so zamestnávateľom (práca cez sprostredkovateľskú agentúru, zmluva na dobu určitú, (zdanlivo) samostatne zárobkovo činná osoba). V roku 2005 bolo v odvetví zaznamenaných 59 000 pracovných miest na plný úväzok, pričom viac ako 61 % pracovníkov bolo v trvalom pracovnom pomere a 39 % malo iný druh zmluvy so zamestnávateľom. Treba si uvedomiť, že to sú údaje z legálneho hospodárstva. Odhaduje sa, že v prvej polovici roku 2007 pracovalo v odvetví nelegálne ďalších 40 000 pracovníkov na plný pracovný úväzok (8). Existujú však náznaky, že od odstránenia obmedzujúcich opatrení pre občanov krajín, ktoré pristúpili v roku 2004, podiel nelegálnej práce v záhradníctve neustále klesá. |
| --- | --- |

4.14

Napríklad záhradníctvo v Holandsku, poľnohospodárske odvetvie s najväčším počtom pracovníkov, zaznamenalo v roku 1992 spolu 54 200 pracovných miest zodpovedajúcich plnému úväzku. Takmer 87 % pracovníkov bolo v trvalom pracovnom pomere, približne 13 % malo iný druh zmluvy so zamestnávateľom (práca cez sprostredkovateľskú agentúru, zmluva na dobu určitú, (zdanlivo) samostatne zárobkovo činná osoba). V roku 2005 bolo v odvetví zaznamenaných 59 000 pracovných miest na plný úväzok, pričom viac ako 61 % pracovníkov bolo v trvalom pracovnom pomere a 39 % malo iný druh zmluvy so zamestnávateľom. Treba si uvedomiť, že to sú údaje z legálneho hospodárstva. Odhaduje sa, že v prvej polovici roku 2007 pracovalo v odvetví nelegálne ďalších 40 000 pracovníkov na plný pracovný úväzok (8). Existujú však náznaky, že od odstránenia obmedzujúcich opatrení pre občanov krajín, ktoré pristúpili v roku 2004, podiel nelegálnej práce v záhradníctve neustále klesá.

5.   Pracovné normy pod tlakom

| 5.1 | Skúsenosti z ostatných rokov ukazujú, že opatrenia obmedzujúce prístup na trh práce sú často kontraproduktívne. Môže to viesť k obchádzaniu pracovného práva a predpisov. Do 31. decembra 2008 neplatia žiadne obmedzenia pre uchádzačov o zamestnanie z Rumunska a Bulharska v Estónsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Slovensku, Českej Republike, Švédsku, Fínsku, na Cypre a v Slovinsku, hoci v posledných troch z týchto krajín sa uchádzači o zamestnanie z Rumunska a Bulharska musia zaregistrovať. Zvyšných 15 členských štátov EÚ uplatňuje obmedzenia (9) pre uchádzačov o zamestnanie z Rumunska a Bulharska. Pre uchádzačov o zamestnanie z 10 členských štátov, ktoré pristúpili v roku 2004, ešte takisto platia obmedzenia, ale v menšom počte krajín a v menšej miere ako pre občanov Bulharska a Rumunska (10). |
| --- | --- |

5.1

Skúsenosti z ostatných rokov ukazujú, že opatrenia obmedzujúce prístup na trh práce sú často kontraproduktívne. Môže to viesť k obchádzaniu pracovného práva a predpisov. Do 31. decembra 2008 neplatia žiadne obmedzenia pre uchádzačov o zamestnanie z Rumunska a Bulharska v Estónsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Slovensku, Českej Republike, Švédsku, Fínsku, na Cypre a v Slovinsku, hoci v posledných troch z týchto krajín sa uchádzači o zamestnanie z Rumunska a Bulharska musia zaregistrovať. Zvyšných 15 členských štátov EÚ uplatňuje obmedzenia (9) pre uchádzačov o zamestnanie z Rumunska a Bulharska. Pre uchádzačov o zamestnanie z 10 členských štátov, ktoré pristúpili v roku 2004, ešte takisto platia obmedzenia, ale v menšom počte krajín a v menšej miere ako pre občanov Bulharska a Rumunska (10).

| 5.2 | Pracovná migrácia v EÚ má ekonomický pôvod a je dôsledkom voľného pohybu pracovných síl v rámci Európskej Únie, kde medzi jednotlivými členskými štátmi existujú značné rozdiely v životnej úrovni. Vysoká miera nezamestnanosti v niektorých nových členských štátoch a dopyt po lacnej, nízko-kvalifikovanej pracovnej sile v pätnástich starých členských štátoch zabezpečujú trvalý príliv uchádzačov o zamestnanie. |
| --- | --- |

5.2

Pracovná migrácia v EÚ má ekonomický pôvod a je dôsledkom voľného pohybu pracovných síl v rámci Európskej Únie, kde medzi jednotlivými členskými štátmi existujú značné rozdiely v životnej úrovni. Vysoká miera nezamestnanosti v niektorých nových členských štátoch a dopyt po lacnej, nízko-kvalifikovanej pracovnej sile v pätnástich starých členských štátoch zabezpečujú trvalý príliv uchádzačov o zamestnanie.

| 5.3 | Mnohí uchádzači o zamestnanie nachádzajú prácu v poľnohospodárskom odvetví, pretože v čase zberu tu existuje veľký dopyt po dočasných pracovníkoch. V tomto odvetví je riziko sociálneho dumpingu väčšie ako v iných odvetviach. Je to okrem iného preto, že v niektorých členských štátoch v poľnohospodárskom odvetví nie sú v platnosti žiadne kolektívne dohody, alebo v mnohých prípadoch nie sú existujúce dohody všeobecne záväzné. |
| --- | --- |

5.3

Mnohí uchádzači o zamestnanie nachádzajú prácu v poľnohospodárskom odvetví, pretože v čase zberu tu existuje veľký dopyt po dočasných pracovníkoch. V tomto odvetví je riziko sociálneho dumpingu väčšie ako v iných odvetviach. Je to okrem iného preto, že v niektorých členských štátoch v poľnohospodárskom odvetví nie sú v platnosti žiadne kolektívne dohody, alebo v mnohých prípadoch nie sú existujúce dohody všeobecne záväzné.

| 5.4 | Sezónna práca je štrukturálnym prvkom európskeho poľnohospodárstva. Trvalo udržateľná a efektívna poľnohospodárska výroba nie je možná bez nasadenia pružnej pracovnej sily. Sezónna práca v poľnohospodárskom odvetví je v prevažnej miere vykonávaná migrujúcimi pracovníkmi. V niektorých prípadoch to vedie k vzniku problémov, ktoré ohrozujú sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

5.4

Sezónna práca je štrukturálnym prvkom európskeho poľnohospodárstva. Trvalo udržateľná a efektívna poľnohospodárska výroba nie je možná bez nasadenia pružnej pracovnej sily. Sezónna práca v poľnohospodárskom odvetví je v prevažnej miere vykonávaná migrujúcimi pracovníkmi. V niektorých prípadoch to vedie k vzniku problémov, ktoré ohrozujú sociálnu súdržnosť.

| 5.5 | Migranti, ktorí pracujú legálne, sú často lacnejší, pretože zamestnávateľ za nich nemusí platiť niektoré odvody. Platí to napríklad pre odvetvové fondy vzdelávania a fondy dôchodkového sporenia. Migranti z krajín EÚ-10, ktoré pristúpili do EÚ v roku 2004, pre ktorých sa v niekoľkých starých členských štátoch ešte stále uplatňujú obmedzenia na trhu práce, často pracujú čiastočne nelegálne, aby daňovým úradom neboli nahlásené všetky odpracované hodiny. Migranti z Rumunska a Bulharska, pre ktorých platí viac obmedzení, sú vo všeobecnosti úplne odkázaní na nelegálnu prácu. V nelegálnej oblasti nebývajú zaplatené všetky odpracované hodiny, hodinová mzda býva príliš nízka, alebo sú pracovníci nevýhodnými zmluvami donútení pracovať ako (zdanlivo) samostatne zárobkovo činné osoby. |
| --- | --- |

5.5

Migranti, ktorí pracujú legálne, sú často lacnejší, pretože zamestnávateľ za nich nemusí platiť niektoré odvody. Platí to napríklad pre odvetvové fondy vzdelávania a fondy dôchodkového sporenia. Migranti z krajín EÚ-10, ktoré pristúpili do EÚ v roku 2004, pre ktorých sa v niekoľkých starých členských štátoch ešte stále uplatňujú obmedzenia na trhu práce, často pracujú čiastočne nelegálne, aby daňovým úradom neboli nahlásené všetky odpracované hodiny. Migranti z Rumunska a Bulharska, pre ktorých platí viac obmedzení, sú vo všeobecnosti úplne odkázaní na nelegálnu prácu. V nelegálnej oblasti nebývajú zaplatené všetky odpracované hodiny, hodinová mzda býva príliš nízka, alebo sú pracovníci nevýhodnými zmluvami donútení pracovať ako (zdanlivo) samostatne zárobkovo činné osoby.

| 5.6 | ILO venovala problematike, ktorej sa týka toto stanovisko, niekoľko dohovorov. Ide o dohovor 97 (Migrácia za zamestnaním, 1949), 143 (Migrujúci pracovníci, doplňujúce ustanovenia, 1975), 181 (Súkromné zamestnávateľské agentúry, 1997) a 184 (Bezpečnosť a zdravie v poľnohospodárstve, 2001). Dohovory 97 a 181
  neboli
  ratifikované sedemnástimi z 27 členských štátov EÚ. Dohovor 143
  nebol
  ratifikovaný 22 členskými štátmi, dohovor 184
  neratifikovalo
  24 členských štátov. Ani jeden zo súčasných 27 členských štátov neratifikoval všetky štyri dohovory (11). V roku 2006 vydalo ILO odporúčanie o pracovných pomeroch (12). Jadro odporúčania tvoril návrh zlepšiť právne normy na úrovni jednotlivých krajín určením jednoznačného a spoločného spôsobu odlišovania samostatne zárobkovo činných osôb od zamestnancov. Je to potrebné na ukončenie rozmachu podvodných praktík, ktoré sa zameriavajú na zahalenie skutočnosti, že daná osoba je zamestnancom a snažia sa vytvoriť zdanie, že je samostatne zárobkovo činnou osobou (13). |
| --- | --- |

5.6

ILO venovala problematike, ktorej sa týka toto stanovisko, niekoľko dohovorov. Ide o dohovor 97 (Migrácia za zamestnaním, 1949), 143 (Migrujúci pracovníci, doplňujúce ustanovenia, 1975), 181 (Súkromné zamestnávateľské agentúry, 1997) a 184 (Bezpečnosť a zdravie v poľnohospodárstve, 2001). Dohovory 97 a 181
  neboli
  ratifikované sedemnástimi z 27 členských štátov EÚ. Dohovor 143
  nebol
  ratifikovaný 22 členskými štátmi, dohovor 184
  neratifikovalo
  24 členských štátov. Ani jeden zo súčasných 27 členských štátov neratifikoval všetky štyri dohovory (11). V roku 2006 vydalo ILO odporúčanie o pracovných pomeroch (12). Jadro odporúčania tvoril návrh zlepšiť právne normy na úrovni jednotlivých krajín určením jednoznačného a spoločného spôsobu odlišovania samostatne zárobkovo činných osôb od zamestnancov. Je to potrebné na ukončenie rozmachu podvodných praktík, ktoré sa zameriavajú na zahalenie skutočnosti, že daná osoba je zamestnancom a snažia sa vytvoriť zdanie, že je samostatne zárobkovo činnou osobou (13).

6.   Ochrana pracovných noriem

| 6.1 | Základným východiskom musí byť po všetkých stránkach rovnaké zaobchádzanie s migrujúcimi pracovníkmi ako s ich domácimi kolegami, s ktorými pracujú bok po boku. Za rovnakú prácu musí byť poskytnutá rovnaká odmena a takisto musia byť zabezpečené podmienky na prístup k sociálnemu zabezpečeniu. Nie je to len v záujme zamestnanca. Pre zamestnávateľov je to dôležité z ekonomického hľadiska (rovnaké pravidlá pre všetkých znamenajú spravodlivú hospodársku súťaž) a pre členské štáty z hľadiska finančného (dane). Táto zásada sa však neuplatňuje všade. Sociálni partneri v Holandsku vyslovili pri odstránení prechodných opatrení pre občanov krajín, ktoré pristúpili v roku 2004, zámer spolupracovať od 1. mája 2007 na kontrole dodržiavania sociálneho a pracovného práva. Vláda prisľúbila vypracovať podporné opatrenia. Doteraz to však neprinieslo žiadne hmatateľné výsledky. |
| --- | --- |

6.1

Základným východiskom musí byť po všetkých stránkach rovnaké zaobchádzanie s migrujúcimi pracovníkmi ako s ich domácimi kolegami, s ktorými pracujú bok po boku. Za rovnakú prácu musí byť poskytnutá rovnaká odmena a takisto musia byť zabezpečené podmienky na prístup k sociálnemu zabezpečeniu. Nie je to len v záujme zamestnanca. Pre zamestnávateľov je to dôležité z ekonomického hľadiska (rovnaké pravidlá pre všetkých znamenajú spravodlivú hospodársku súťaž) a pre členské štáty z hľadiska finančného (dane). Táto zásada sa však neuplatňuje všade. Sociálni partneri v Holandsku vyslovili pri odstránení prechodných opatrení pre občanov krajín, ktoré pristúpili v roku 2004, zámer spolupracovať od 1. mája 2007 na kontrole dodržiavania sociálneho a pracovného práva. Vláda prisľúbila vypracovať podporné opatrenia. Doteraz to však neprinieslo žiadne hmatateľné výsledky.

| 6.2 | Je pripravený návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorý stanovuje sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt (14). Návrh ustanovuje harmonizované sankcie proti zamestnávateľom a preventívne opatrenia, ako aj identifikáciu osvedčených postupov pri uplatňovaní sankcií voči zamestnávateľom a ich výmenu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

6.2

Je pripravený návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorý stanovuje sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt (14). Návrh ustanovuje harmonizované sankcie proti zamestnávateľom a preventívne opatrenia, ako aj identifikáciu osvedčených postupov pri uplatňovaní sankcií voči zamestnávateľom a ich výmenu medzi členskými štátmi.

| 6.3 | Dôvodom pre tento návrh je vysoký počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pobývajú v EÚ nelegálne (odhaduje sa 4,5 až 8 miliónov). To vedie k ilegálnemu zamestnávaniu, pričom poľnohospodárstvo je popri ubytovacích, stravovacích a upratovacích službách jedným zo štyroch odvetví, v ktorých sa tento jav najviac vyskytuje. Európsky parlament a Rada sa vo svojom návrhu vyjadrili, že nelegálne zamestnávanie migrantov, „ako aj nelegálna práca vykonávaná občanmi EÚ, vedie k stratám vo verejných financiách, môže spôsobiť zníženie miezd a zhoršenie pracovných podmienok, narušiť hospodársku súťaž medzi podnikmi a znamená, že neprihlásení pracovníci nemôžu využívať zdravotné poistenie a dôchodkové zabezpečenie“. |
| --- | --- |

6.3

Dôvodom pre tento návrh je vysoký počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pobývajú v EÚ nelegálne (odhaduje sa 4,5 až 8 miliónov). To vedie k ilegálnemu zamestnávaniu, pričom poľnohospodárstvo je popri ubytovacích, stravovacích a upratovacích službách jedným zo štyroch odvetví, v ktorých sa tento jav najviac vyskytuje. Európsky parlament a Rada sa vo svojom návrhu vyjadrili, že nelegálne zamestnávanie migrantov, „ako aj nelegálna práca vykonávaná občanmi EÚ, vedie k stratám vo verejných financiách, môže spôsobiť zníženie miezd a zhoršenie pracovných podmienok, narušiť hospodársku súťaž medzi podnikmi a znamená, že neprihlásení pracovníci nemôžu využívať zdravotné poistenie a dôchodkové zabezpečenie“.

| 6.4 | Vo svojej Správe o fungovaní prechodných opatrení ustanovených v Zmluve o pristúpení z roku 2003 (obdobie od 1. mája 2004 do 30. apríla 2006) poukázali európski sociálni partneri na to, že „obmedzenia týkajúce sa legálnej práce v skutočnosti viedli k rozšíreniu nedeklarovanej práce, zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti, fiktívneho poskytovania služieb a fiktívneho subdodávania“. Predchádzajúce skúsenosti ukazujú, že by bolo lepšie odstrániť obmedzenia pre pracovníkov z 12 členských štátov, ktoré pristúpili v rokoch 2004 a 2007, a vytvoriť tak rovnaké podmienky pre všetkých. Prevažná väčšina európskych sociálnych partnerov súhlasí s týmto názorom pod podmienkou, že konkrétne kroky na monitorovanie rovnakého zaobchádzania s prisťahovaleckými pracovníkmi budú prijímané tak na európskej a národnej úrovni, ako aj na úrovni sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

6.4

Vo svojej Správe o fungovaní prechodných opatrení ustanovených v Zmluve o pristúpení z roku 2003 (obdobie od 1. mája 2004 do 30. apríla 2006) poukázali európski sociálni partneri na to, že „obmedzenia týkajúce sa legálnej práce v skutočnosti viedli k rozšíreniu nedeklarovanej práce, zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti, fiktívneho poskytovania služieb a fiktívneho subdodávania“. Predchádzajúce skúsenosti ukazujú, že by bolo lepšie odstrániť obmedzenia pre pracovníkov z 12 členských štátov, ktoré pristúpili v rokoch 2004 a 2007, a vytvoriť tak rovnaké podmienky pre všetkých. Prevažná väčšina európskych sociálnych partnerov súhlasí s týmto názorom pod podmienkou, že konkrétne kroky na monitorovanie rovnakého zaobchádzania s prisťahovaleckými pracovníkmi budú prijímané tak na európskej a národnej úrovni, ako aj na úrovni sociálnych partnerov.

| 6.5 | Pokiaľ obmedzenia nebudú odstránené, EHSV vyzýva, aby sa navrhovaná smernica o sankciách proti zamestnávateľom, ktorí nelegálne zamestnávajú štátnych príslušníkov tretích krajín žijúcich v EÚ, vzťahovala aj na tých zamestnávateľov, ktorí nelegálne zamestnávajú pracovníkov z krajín EÚ, na ktoré sa obmedzenia stále vzťahujú. V záujme EÚ EHSV považuje za mimoriadne dôležité dôsledne dohliadnuť na to, aby táto smernica nebola v členských štátoch iba prijatá v právnych predpisoch, ale aj vykonávaná v praxi. |
| --- | --- |

6.5

Pokiaľ obmedzenia nebudú odstránené, EHSV vyzýva, aby sa navrhovaná smernica o sankciách proti zamestnávateľom, ktorí nelegálne zamestnávajú štátnych príslušníkov tretích krajín žijúcich v EÚ, vzťahovala aj na tých zamestnávateľov, ktorí nelegálne zamestnávajú pracovníkov z krajín EÚ, na ktoré sa obmedzenia stále vzťahujú. V záujme EÚ EHSV považuje za mimoriadne dôležité dôsledne dohliadnuť na to, aby táto smernica nebola v členských štátoch iba prijatá v právnych predpisoch, ale aj vykonávaná v praxi.

| 6.6 | Smernica môže okrem toho pomôcť odstrániť veľké rozdiely pokiaľ ide o kvalitu a intenzitu kontrol a výškou postihov medzi jednotlivými členskými štátmi. Zamestnávateľ v Holandsku, ktorý zamestnáva pracovníkov nelegálne, môže dostať pokutu do výšky maximálne 6 700 eur na pracovníka. Belgicku je to 20 000 eur a v Luxembursku 50 000 eur. Sú však aj také členské štáty, v ktorých neexistujú žiadne postihy pre zamestnávateľov zamestnávajúcich nelegálnych pracovníkov. |
| --- | --- |

6.6

Smernica môže okrem toho pomôcť odstrániť veľké rozdiely pokiaľ ide o kvalitu a intenzitu kontrol a výškou postihov medzi jednotlivými členskými štátmi. Zamestnávateľ v Holandsku, ktorý zamestnáva pracovníkov nelegálne, môže dostať pokutu do výšky maximálne 6 700 eur na pracovníka. Belgicku je to 20 000 eur a v Luxembursku 50 000 eur. Sú však aj také členské štáty, v ktorých neexistujú žiadne postihy pre zamestnávateľov zamestnávajúcich nelegálnych pracovníkov.

| 6.7 | Výmena osvedčených postupov je neodlučiteľnou súčasťou procesu, ktorý má viesť k rastu sociálnej súdržnosti. Počas verejnej diskusie v Plovdive (15) bolo spomenutých niekoľko osvedčených postupov, ako napríklad:






  — | založenie medzinárodného odborového výboru v rakúsko-maďarskom pohraničnom regióne Burgenland (16). Rakúske a maďarské odbory spolupracujú na zabezpečení fungovania cezhraničného trhu práce v súlade s právnymi normami; |
| --- | --- | --- |

6.7

Výmena osvedčených postupov je neodlučiteľnou súčasťou procesu, ktorý má viesť k rastu sociálnej súdržnosti. Počas verejnej diskusie v Plovdive (15) bolo spomenutých niekoľko osvedčených postupov, ako napríklad:

—

založenie medzinárodného odborového výboru v rakúsko-maďarskom pohraničnom regióne Burgenland (16). Rakúske a maďarské odbory spolupracujú na zabezpečení fungovania cezhraničného trhu práce v súlade s právnymi normami;

| — | certifikácia „systému gangmasters“ (vodcov skupín) v Spojenom kráľovstve (17). Na základe prísnej kontroly verejné orgány certifikujú spoľahlivých „vodcov skupín“, ktorí sú v poľnohospodárskom odvetví najdôležitejšími sprostredkovateľmi pri uspokojovaní dopytu po sezónnych pracovníkoch. ILO to uvádza vo svojich publikáciách ako príklad osvedčeného postupu. |
| --- | --- |

—

certifikácia „systému gangmasters“ (vodcov skupín) v Spojenom kráľovstve (17). Na základe prísnej kontroly verejné orgány certifikujú spoľahlivých „vodcov skupín“, ktorí sú v poľnohospodárskom odvetví najdôležitejšími sprostredkovateľmi pri uspokojovaní dopytu po sezónnych pracovníkoch. ILO to uvádza vo svojich publikáciách ako príklad osvedčeného postupu.

| — | s cieľom predchádzať nelegálnej práci sa sociálni partneri v poľnohospodárstve v Belgicku dohodli na dobre fungujúcom systéme administratívnej kontroly (18); |
| --- | --- |

—

s cieľom predchádzať nelegálnej práci sa sociálni partneri v poľnohospodárstve v Belgicku dohodli na dobre fungujúcom systéme administratívnej kontroly (18);

| — | v Holandsku zaviedli sociálni partneri v roku 2007 certifikačný systém, ktorý má zaručiť dobrú kontrolu dodržiavania sociálnych a pracovných noriem pri brigádnických prácach (19). Systém má ešte niekoľko drobných nedostatkov, ale úmysel je dobrý a vývoj je nádejný; |
| --- | --- |

—

v Holandsku zaviedli sociálni partneri v roku 2007 certifikačný systém, ktorý má zaručiť dobrú kontrolu dodržiavania sociálnych a pracovných noriem pri brigádnických prácach (19). Systém má ešte niekoľko drobných nedostatkov, ale úmysel je dobrý a vývoj je nádejný;

| — | v Taliansku sa v septembri 2007 sociálni partneri a ministri práce a poľnohospodárstva dohodli na rozsiahlom programe boja proti rastu nelegálnej práce a zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti (20); |
| --- | --- |

—

v Taliansku sa v septembri 2007 sociálni partneri a ministri práce a poľnohospodárstva dohodli na rozsiahlom programe boja proti rastu nelegálnej práce a zdanlivej samostatnej zárobkovej činnosti (20);

| — | ILO vytvorila programy na reguláciu súkromných sprostredkovateľov práce, ktoré majú zároveň predísť tomu, aby sa migrujúci pracovníci vďaka pochybným sprostredkovateľom ocitli vo sfére nútenej práce a obchodu s ľuďmi. Tieto programy sú zamerané na zákonodarcov, pracovné inšpekcie, policajné útvary, atď. |
| --- | --- |

—

ILO vytvorila programy na reguláciu súkromných sprostredkovateľov práce, ktoré majú zároveň predísť tomu, aby sa migrujúci pracovníci vďaka pochybným sprostredkovateľom ocitli vo sfére nútenej práce a obchodu s ľuďmi. Tieto programy sú zamerané na zákonodarcov, pracovné inšpekcie, policajné útvary, atď.

| 6.8 | Situácie, spomenuté v niektorých z uvedených príkladov sa nedajú vždy úplne porovnať so situáciou rumunských a bulharských pracovníkov hľadajúcich zamestnanie v starých členských štátoch EÚ-15. Maďarskí pracovníci zamestnaní v Burgenlande sa napríklad každý večer jednoducho vrátia domov, kým pracovníci z Rumunska a Bulharska sú preč z domova celé mesiace. Aj v takýchto situáciách sa ešte stretneme so zneužívaním. Má však oveľa menší rozsah a pri aktívnom uplatňovaní existujúcich opatrení je jednoducho zistiteľné a sankcionovateľné. Avšak všeobecne prevláda dojem, že pracovné podmienky, v ktorých pracujú ľudia v Burgenlande, sú sociálne prijateľné. |
| --- | --- |

6.8

Situácie, spomenuté v niektorých z uvedených príkladov sa nedajú vždy úplne porovnať so situáciou rumunských a bulharských pracovníkov hľadajúcich zamestnanie v starých členských štátoch EÚ-15. Maďarskí pracovníci zamestnaní v Burgenlande sa napríklad každý večer jednoducho vrátia domov, kým pracovníci z Rumunska a Bulharska sú preč z domova celé mesiace. Aj v takýchto situáciách sa ešte stretneme so zneužívaním. Má však oveľa menší rozsah a pri aktívnom uplatňovaní existujúcich opatrení je jednoducho zistiteľné a sankcionovateľné. Avšak všeobecne prevláda dojem, že pracovné podmienky, v ktorých pracujú ľudia v Burgenlande, sú sociálne prijateľné.

V Bruseli 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kód NACE A.

1

(2)  www.agri-info.eu.

2

(3)  International Labour Organisation, Medzinárodná organizácia práce Organizácie spojených národov v Ženeve.

3

(4)  Európska nadácia pre zlepšenie životných a pracovných podmienok v Dubline.

4

(5)  Európsky inštitút pre výskum práce v stavebníctve.

5

(6)  Konferencia FAFO o voľnom pohybe pracovných síl, ktorá sa konala 1. júna 2006 v Osle,

6

www.fafo.no.

(7)  KOM(2006) 48 v konečnom znení.

7

(8)  Productschap Tuinbouw, www.tuinbouw.nl.

8

(9)  http://ec.europa.eu/employment_social/free_movement/enlargement_en.htm.

9

(10)  http://ec.europa.eu/eures/home.jsp?lang=sk&langChanged=true.

10

(11)  http://ec.europa.eu/eures/home.jsp?lang=en.

11

(12)  ILO (2006) Odporúčanie o pracovných pomeroch R 198.

12

(13)  Amsterdam Institute of Advanced Labour Studies.

13

(14)  KOM(2007) 249 v konečnom znení.

14

(15)  Plovdiv, Bulharsko 18. septembra 2007.

15

(16)  www.igr.at.

16

(17)  www.gla.gov.uk.

17

(18)  www.limosa.be,www.ksz.fgov.be/En/CBSS.htm.

18

(19)  www.normeringarbeid.nl.

19

(20)  www.lavoro.gov.it a www.lavoro.gov.it/NR/rdonlyres/7E345511-29CC-4D81-B502-225F85070D3C/0/new_n12ottobre07.pdf.

20

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/25

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zamestnanosť v poľnohospodárstve“

(2008/C 120/06)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 13. marca 2007 rozhodol podľa článku 29A vykonávacích predpisov k vnútornému poriadku vypracovať stanovisko k danej téme:

„Zamestnanosť v poľnohospodárstve“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 31. októbra 2007. Spravodajcom bol pán WILMS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 13. decembra 2007) prijal 96 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

| 1.1 | Oznámením „Zamestnanosť vo vidieckych oblastiach: odstránenie rozdielov v oblasti zamestnanosti“ (1) položila Komisia dôležitý základ pre diskusiu o zamestnanosti v poľnohospodárstve ako jednom z dôležitých faktorov pri vytváraní a zabezpečovaní pracovných miest vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

1.1

Oznámením „Zamestnanosť vo vidieckych oblastiach: odstránenie rozdielov v oblasti zamestnanosti“ (1) položila Komisia dôležitý základ pre diskusiu o zamestnanosti v poľnohospodárstve ako jednom z dôležitých faktorov pri vytváraní a zabezpečovaní pracovných miest vo vidieckych oblastiach.

| 1.2 | Štrukturálne zmeny v poľnohospodárstve pokračujú. Postihnú státisíce zamestnancov v sektore poľnohospodárstva, ktorí prídu o svoje pracovné miesto resp. ktorých životná situácia sa zmení. Podstatnú časť zamestnaní v poľnohospodárstve, a to síce pracovné miesta zamestnancov a najmä sezónnych pracovníkov a migrujúcich pracovníkov však oznámenie takmer vôbec nezohľadňuje. |
| --- | --- |

1.2

Štrukturálne zmeny v poľnohospodárstve pokračujú. Postihnú státisíce zamestnancov v sektore poľnohospodárstva, ktorí prídu o svoje pracovné miesto resp. ktorých životná situácia sa zmení. Podstatnú časť zamestnaní v poľnohospodárstve, a to síce pracovné miesta zamestnancov a najmä sezónnych pracovníkov a migrujúcich pracovníkov však oznámenie takmer vôbec nezohľadňuje.

| 1.3 | To je poľutovaniahodné najmä vzhľadom na snahy Komisie pri príležitosti roka mobility pracovníkov (2006). Približne 4 milióny sezónnych pracovných síl a pracovníkov na čiastočný úväzok, z toho cca 2 milióny migrujúcich pracovníkov, sú jasným dôkazom vysokej mobility a pružnosti v sektore poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

1.3

To je poľutovaniahodné najmä vzhľadom na snahy Komisie pri príležitosti roka mobility pracovníkov (2006). Približne 4 milióny sezónnych pracovných síl a pracovníkov na čiastočný úväzok, z toho cca 2 milióny migrujúcich pracovníkov, sú jasným dôkazom vysokej mobility a pružnosti v sektore poľnohospodárstva.

| 1.4 | Sezónna práca, najmä pri pestovaní ovocia a zeleniny, je štrukturálnym prvkom poľnohospodárstva. Bez neho nie je efektívne a trvalo udržateľné obhospodarovanie pôdy možné. Keďže dopyt po sezónnych pracovníkoch často nie je možné pokryť len z miestnych zdrojov pracovných síl, prispieva aj množstvo migrujúcich pracovníkov svojim dielom k rozvoju poľnohospodárstva v Európe. |
| --- | --- |

1.4

Sezónna práca, najmä pri pestovaní ovocia a zeleniny, je štrukturálnym prvkom poľnohospodárstva. Bez neho nie je efektívne a trvalo udržateľné obhospodarovanie pôdy možné. Keďže dopyt po sezónnych pracovníkoch často nie je možné pokryť len z miestnych zdrojov pracovných síl, prispieva aj množstvo migrujúcich pracovníkov svojim dielom k rozvoju poľnohospodárstva v Európe.

| 1.5 | Výroba zdravých potravín je cenným príspevkom pre náš život. K tomu patrí aj spravodlivé finančné ohodnotenie. |
| --- | --- |

1.5

Výroba zdravých potravín je cenným príspevkom pre náš život. K tomu patrí aj spravodlivé finančné ohodnotenie.

| 1.6 | Napriek vysokej miere nezamestnanosti v mnohých európskych regiónoch sa čoraz výraznejšie ozývajú hlasy žiadajúce dodatočných sezónnych pracovníkov z Bieloruska, Ukrajiny a iných krajín. Pracovný trh v EÚ musí byť rozvíjaný trvalo udržateľným spôsobom, t. j. každý musí dostať príležitosť zarábať si na svoje živobytie prácou. Tieto možnosti sú však obmedzované dodatočnými lacnými pracovnými silami z tretích krajín. |
| --- | --- |

1.6

Napriek vysokej miere nezamestnanosti v mnohých európskych regiónoch sa čoraz výraznejšie ozývajú hlasy žiadajúce dodatočných sezónnych pracovníkov z Bieloruska, Ukrajiny a iných krajín. Pracovný trh v EÚ musí byť rozvíjaný trvalo udržateľným spôsobom, t. j. každý musí dostať príležitosť zarábať si na svoje živobytie prácou. Tieto možnosti sú však obmedzované dodatočnými lacnými pracovnými silami z tretích krajín.

| 1.7 | Ciele rastu, ktoré si stanovila Európska únia sa dajú dosiahnuť len spravodlivou hospodárskou súťažou. Pracovníci v poľnohospodárstve musia mať vo všetkých ohľadoch rovnaké postavenie, bez ohľadu na to, odkiaľ pochádzajú. |
| --- | --- |

1.7

Ciele rastu, ktoré si stanovila Európska únia sa dajú dosiahnuť len spravodlivou hospodárskou súťažou. Pracovníci v poľnohospodárstve musia mať vo všetkých ohľadoch rovnaké postavenie, bez ohľadu na to, odkiaľ pochádzajú.

| 1.8 | Na trhu práce v oblasti poľnohospodárstva vládne vysoká mobilita. To zodpovedá cieľom Komisie. Pre mobilných pracovníkov však z toho nesmú vyplývať žiadne znevýhodnenia. Preto musí po politickej a hospodárskej integrácii nasledovať aj sociálna integrácia. Z krátkodobého hľadiska je podľa EHSV potrebné konať v týchto oblastiach:






  — | Je potrebné vytvoriť predpisy týkajúce sa minimálnych noriem pre pracovné pomery a pre ubytovanie pre všetkých migrujúcich pracovníkov. |
| --- | --- | --- |

1.8

Na trhu práce v oblasti poľnohospodárstva vládne vysoká mobilita. To zodpovedá cieľom Komisie. Pre mobilných pracovníkov však z toho nesmú vyplývať žiadne znevýhodnenia. Preto musí po politickej a hospodárskej integrácii nasledovať aj sociálna integrácia. Z krátkodobého hľadiska je podľa EHSV potrebné konať v týchto oblastiach:

—

Je potrebné vytvoriť predpisy týkajúce sa minimálnych noriem pre pracovné pomery a pre ubytovanie pre všetkých migrujúcich pracovníkov.

| — | Migrujúcim pracovníkom musí byť v rámci ich práce poskytnutá rozsiahla sociálna ochrana, a to platí aj pre nadobúdanie nárokov na starobný dôchodok. |
| --- | --- |

—

Migrujúcim pracovníkom musí byť v rámci ich práce poskytnutá rozsiahla sociálna ochrana, a to platí aj pre nadobúdanie nárokov na starobný dôchodok.

| — | Aj sezónnych pracovníkov je potrebné integrovať do koncepcií na získavanie kvalifikácie. |
| --- | --- |

—

Aj sezónnych pracovníkov je potrebné integrovať do koncepcií na získavanie kvalifikácie.

| — | Migrujúcim pracovníkom musia byť poskytované informácie o ich právach a pracovných podmienkach. |
| --- | --- |

—

Migrujúcim pracovníkom musia byť poskytované informácie o ich právach a pracovných podmienkach.

| 1.9 | V európskom poľnohospodárstve chýba transparentnosť v oblasti rozsahu zamestnanosti a sociálnych noriem. Tým dochádza k narúšaniu hospodárskej súťaže. Jedným z nástrojov na dosiahnutie spravodlivej hospodárskej súťaže je udeľovanie certifikátov podnikom na základe sociálnych kritérií. |
| --- | --- |

1.9

V európskom poľnohospodárstve chýba transparentnosť v oblasti rozsahu zamestnanosti a sociálnych noriem. Tým dochádza k narúšaniu hospodárskej súťaže. Jedným z nástrojov na dosiahnutie spravodlivej hospodárskej súťaže je udeľovanie certifikátov podnikom na základe sociálnych kritérií.

2.   Úvod

Práca v európskom poľnohospodárstve sa bude aj naďalej meniť. Práca na čiastočný úväzok a sezónna práca je medzi pracovníkmi v závislom pracovnom pomere zastúpená veľkou mierou. Pre migrujúcich pracovníkov, ktorí dochádzajú zo svojho bydliska za prácou, platia osobitné podmienky. Táto celková situácia sa v dohľadnom čase nijako podstatne nezmení.

2.1   Vývoj v oblasti sezónnej práce v poľnohospodárstve

| 2.1.1 | Situácia v oblasti práce v poľnohospodárstve bola už častejšie predmetom stanovísk EHSV. Diskusia o migrujúcich a sezónnych pracovníkoch nadobúda na európskej úrovni i na úrovni jednotlivých štátov na význame. V mnohých oblastiach a aktivitách sa už zapájajú traja hlavní aktéri: zástupcovia zamestnávateľov, odborové organizácie a zástupcovia politiky resp. verejnej správy. Príklady:






  — | Mnohé odborové organizácie zastupujúce pracovníkov v poľnohospodárstve informujú prostredníctvom viacjazyčných materiálov o právnej situácii v cieľových krajinách. |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Situácia v oblasti práce v poľnohospodárstve bola už častejšie predmetom stanovísk EHSV. Diskusia o migrujúcich a sezónnych pracovníkoch nadobúda na európskej úrovni i na úrovni jednotlivých štátov na význame. V mnohých oblastiach a aktivitách sa už zapájajú traja hlavní aktéri: zástupcovia zamestnávateľov, odborové organizácie a zástupcovia politiky resp. verejnej správy. Príklady:

—

Mnohé odborové organizácie zastupujúce pracovníkov v poľnohospodárstve informujú prostredníctvom viacjazyčných materiálov o právnej situácii v cieľových krajinách.

| — | V niektorých krajinách uzatvárajú sociálni partneri prispôsobené kolektívne zmluvy pre migrujúcich a sezónnych pracovníkov. |
| --- | --- |

—

V niektorých krajinách uzatvárajú sociálni partneri prispôsobené kolektívne zmluvy pre migrujúcich a sezónnych pracovníkov.

| — | Často býva poskytované právne poradenstvo pre migrujúcich pracovníkov, najmä pri uzatváraní pracovných zmlúv. |
| --- | --- |

—

Často býva poskytované právne poradenstvo pre migrujúcich pracovníkov, najmä pri uzatváraní pracovných zmlúv.

| — | Vlády niektorých krajín organizujú stretnutia za okrúhlym stolom so sociálnymi partnermi na zlepšenie situácie sezónnych a migrujúcich pracovníkov. |
| --- | --- |

—

Vlády niektorých krajín organizujú stretnutia za okrúhlym stolom so sociálnymi partnermi na zlepšenie situácie sezónnych a migrujúcich pracovníkov.

| — | Európska komisia sa po intervenciách sociálnych partnerov už tiež touto otázkou zaoberá a podporuje v čoraz väčšej miere zámery sociálnych partnerov v oblasti zamestnávania migrujúcich pracovníkov tak na európskej úrovni, ako aj prostredníctvom svojich fondov, napr. pri zlepšovaní situácie v oblasti ubytovania a sprostredkovania migrujúcich pracovníkov. |
| --- | --- |

—

Európska komisia sa po intervenciách sociálnych partnerov už tiež touto otázkou zaoberá a podporuje v čoraz väčšej miere zámery sociálnych partnerov v oblasti zamestnávania migrujúcich pracovníkov tak na európskej úrovni, ako aj prostredníctvom svojich fondov, napr. pri zlepšovaní situácie v oblasti ubytovania a sprostredkovania migrujúcich pracovníkov.

| 2.1.2 | Opätovne bolo požadované, aby bolo zriadené centrum pre monitorovanie sezónnej práce a práce vykonávanej migrujúcimi pracovníkmi. Táto požiadavka však zostala bez odozvy. Práve získavanie a prezentácia pochopiteľných údajov o zamestnaní v poľnohospodárstve a ich vyhodnotenie sú dôležitým základom pre zlepšenie situácie pracovníkov. |
| --- | --- |

2.1.2

Opätovne bolo požadované, aby bolo zriadené centrum pre monitorovanie sezónnej práce a práce vykonávanej migrujúcimi pracovníkmi. Táto požiadavka však zostala bez odozvy. Práve získavanie a prezentácia pochopiteľných údajov o zamestnaní v poľnohospodárstve a ich vyhodnotenie sú dôležitým základom pre zlepšenie situácie pracovníkov.

2.2   Vymedzenie pojmov

| 2.2.1 | Zdráhavá diskusia o otázkach sezónnej práce v poľnohospodárstve má svoj pôvod v nedostatočnej transparentnosti a nedostatočnom zobrazovaní skutočnej situácie. Ešte stále nie sú k dispozícii pochopiteľné podrobné údaje o rozsahu sezónnej práce v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

2.2.1

Zdráhavá diskusia o otázkach sezónnej práce v poľnohospodárstve má svoj pôvod v nedostatočnej transparentnosti a nedostatočnom zobrazovaní skutočnej situácie. Ešte stále nie sú k dispozícii pochopiteľné podrobné údaje o rozsahu sezónnej práce v poľnohospodárstve.

| 2.2.2 | Poľnohospodárstvo zamestnáva v Európskej únii približne 2 milióny pracovníkov na plný úväzok. Zhruba 4 milióny osôb sú zamestnané v nestálych pracovných pomeroch. Časť z nich na čiastočný úväzok, časť ako sezónni pracovníci na obdobie od niekoľkých dní až do ôsmich mesiacov ročne. Väčšina týchto sezónnych pracovníkov sú migrujúci pracovníci, ktorí nepracujú v mieste svojho bydliska a musia sa do práce často presúvať cez hranice krajín. |
| --- | --- |

2.2.2

Poľnohospodárstvo zamestnáva v Európskej únii približne 2 milióny pracovníkov na plný úväzok. Zhruba 4 milióny osôb sú zamestnané v nestálych pracovných pomeroch. Časť z nich na čiastočný úväzok, časť ako sezónni pracovníci na obdobie od niekoľkých dní až do ôsmich mesiacov ročne. Väčšina týchto sezónnych pracovníkov sú migrujúci pracovníci, ktorí nepracujú v mieste svojho bydliska a musia sa do práce často presúvať cez hranice krajín.

| 2.2.3 | Pri analýze údajov o pracovníkoch je nutné vyjasniť ohraničenia, napríklad veľkosť podnikov, príslušnosť k určitým odvetviam a sektorom, najmä odlíšenie od odvetvia záhradníctva a poľnohospodárstvo, ktoré poskytuje služby. |
| --- | --- |

2.2.3

Pri analýze údajov o pracovníkoch je nutné vyjasniť ohraničenia, napríklad veľkosť podnikov, príslušnosť k určitým odvetviam a sektorom, najmä odlíšenie od odvetvia záhradníctva a poľnohospodárstvo, ktoré poskytuje služby.

3.   Naliehavosť stanoviska

| 3.1 | Stanovisko je naliehavé hneď z niekoľkých dôvodov:






  a) | Oznámením o situácii v zamestnanosti vo vidieckych oblastiach sa Komisia podrobne zaoberá aj kvantitatívnym vývojom práce. Zdôrazňuje, že napriek nízkemu podielu pracovných miest v poľnohospodárstve vo vidieckych oblastiach má tento sektor mimoriadny význam. Komisia očakáva do roku 2014 zníženie počtu pracovných miest v poľnohospodárstve (v ekvivalente zamestnania na plný úväzok) zo súčasných 10 miliónov o 4 – 6 miliónov zamestnancov (2 milióny v EÚ-15, 1 – 2 milióny v EÚ-10 a 1 – 2 milióny v RO a BG). |
| --- | --- | --- |

3.1

Stanovisko je naliehavé hneď z niekoľkých dôvodov:

a)

Oznámením o situácii v zamestnanosti vo vidieckych oblastiach sa Komisia podrobne zaoberá aj kvantitatívnym vývojom práce. Zdôrazňuje, že napriek nízkemu podielu pracovných miest v poľnohospodárstve vo vidieckych oblastiach má tento sektor mimoriadny význam. Komisia očakáva do roku 2014 zníženie počtu pracovných miest v poľnohospodárstve (v ekvivalente zamestnania na plný úväzok) zo súčasných 10 miliónov o 4 – 6 miliónov zamestnancov (2 milióny v EÚ-15, 1 – 2 milióny v EÚ-10 a 1 – 2 milióny v RO a BG).

| b) | V EÚ-15 sa bude počet pracovníkov na plný úväzok stabilizovať, resp. bude mierne narastať, ako napríklad v Spolkovej republike Nemecko (staré spolkové krajiny). V krajinách, ktoré pristúpili sa dá očakávať ešte aj pokles počtu pracovných miest na plný úväzok. Všetko nasvedčuje tomu, že v oblastiach, v ktorých sa pestuje ovocie a zelenina, sa bude dopyt podnikov po sezónnych pracovníkoch zvyšovať, pokiaľ bude tento trend pokračovať. |
| --- | --- |

b)

V EÚ-15 sa bude počet pracovníkov na plný úväzok stabilizovať, resp. bude mierne narastať, ako napríklad v Spolkovej republike Nemecko (staré spolkové krajiny). V krajinách, ktoré pristúpili sa dá očakávať ešte aj pokles počtu pracovných miest na plný úväzok. Všetko nasvedčuje tomu, že v oblastiach, v ktorých sa pestuje ovocie a zelenina, sa bude dopyt podnikov po sezónnych pracovníkoch zvyšovať, pokiaľ bude tento trend pokračovať.

| c) | Prognózy už poukazujú na to, že v mnohých krajinách bude nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, ktorí by napríklad boli schopní zastávať v podniku vedúce funkcie alebo obsluhovať komplikovanú techniku. |
| --- | --- |

c)

Prognózy už poukazujú na to, že v mnohých krajinách bude nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, ktorí by napríklad boli schopní zastávať v podniku vedúce funkcie alebo obsluhovať komplikovanú techniku.

| d) | Podniky sa už sťažujú na to, že sa im nedarí nájsť dostatočný počet pracovníkov, ktorých by mohli zamestnať na sezónne práce. Ozývajú sa aj prvé hlasy požadujúce, aby sa mohli voľne pohybovať nielen pracovníci v rámci EÚ (umožnenie slobodného pohybu pracovníkov), ale aby mohli možnosti sezónnej práce vo väčšej miere využívať aj pracovníci z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. Prvé takéto otvorenie už prebehlo v Poľsku, ktoré pripustilo pracovné sily z Bieloruska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

d)

Podniky sa už sťažujú na to, že sa im nedarí nájsť dostatočný počet pracovníkov, ktorých by mohli zamestnať na sezónne práce. Ozývajú sa aj prvé hlasy požadujúce, aby sa mohli voľne pohybovať nielen pracovníci v rámci EÚ (umožnenie slobodného pohybu pracovníkov), ale aby mohli možnosti sezónnej práce vo väčšej miere využívať aj pracovníci z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. Prvé takéto otvorenie už prebehlo v Poľsku, ktoré pripustilo pracovné sily z Bieloruska a Ukrajiny.

| e) | Na druhej strane je v mnohých, práve vidieckych oblastiach, ešte stále pomerne vysoká nezamestnanosť. Stratégia Komisie spočíva v zvýšení mobility pracovníkov. Na to však musia byť ponúkané pracovné miesta atraktívne. |
| --- | --- |

e)

Na druhej strane je v mnohých, práve vidieckych oblastiach, ešte stále pomerne vysoká nezamestnanosť. Stratégia Komisie spočíva v zvýšení mobility pracovníkov. Na to však musia byť ponúkané pracovné miesta atraktívne.

| f) | Neodškriepiteľným faktom však zostáva, že v prípade migrujúcich pracovníkov dochádza ku konfliktom a problémom. |
| --- | --- |

f)

Neodškriepiteľným faktom však zostáva, že v prípade migrujúcich pracovníkov dochádza ku konfliktom a problémom.

| g) | Rovnako neodškriepiteľné je aj to, že kvôli vegetačnému obdobiu dochádza v poľnohospodárstve k sezónne obmedzeným pracovným špičkám, teda sa vyskytujú obdobia, kedy je dostatok práce. Podľa záverov Lisabonskej stratégie majú byť vytvorené pracovné miesta, avšak za predpokladu, že budú mať zodpovedajúcu kvalitu. |
| --- | --- |

g)

Rovnako neodškriepiteľné je aj to, že kvôli vegetačnému obdobiu dochádza v poľnohospodárstve k sezónne obmedzeným pracovným špičkám, teda sa vyskytujú obdobia, kedy je dostatok práce. Podľa záverov Lisabonskej stratégie majú byť vytvorené pracovné miesta, avšak za predpokladu, že budú mať zodpovedajúcu kvalitu.

| h) | Göteborská stratégia sumarizuje ciele trvalo udržateľného rozvoja, na ktorých sa dohodli členské štáty. Sociálny rozmer sa pritom má považovať za rovnocenný s hospodárskymi a ekologickými cieľmi. Od toho je odvodený nárok na dodržiavanie sociálnych noriem aj v prípade migrujúcich pracovníkov. Práve v tejto oblasti musia podniky prevziať sociálnu zodpovednosť. Migrujúci pracovníci majú nárok na rovnaké zaobchádzanie, právo na dôstojné bývanie a životné podmienky. Navyše musia byť v plnom rozsahu začlenení do systémov sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

h)

Göteborská stratégia sumarizuje ciele trvalo udržateľného rozvoja, na ktorých sa dohodli členské štáty. Sociálny rozmer sa pritom má považovať za rovnocenný s hospodárskymi a ekologickými cieľmi. Od toho je odvodený nárok na dodržiavanie sociálnych noriem aj v prípade migrujúcich pracovníkov. Práve v tejto oblasti musia podniky prevziať sociálnu zodpovednosť. Migrujúci pracovníci majú nárok na rovnaké zaobchádzanie, právo na dôstojné bývanie a životné podmienky. Navyše musia byť v plnom rozsahu začlenení do systémov sociálneho zabezpečenia.

| i) | V rámci iniciatívy Európskej komisie proti diskriminácii je potrebné začať aj diskusiu o pracovných a životných podmienkach pracovníkov zo zahraničia. |
| --- | --- |

i)

V rámci iniciatívy Európskej komisie proti diskriminácii je potrebné začať aj diskusiu o pracovných a životných podmienkach pracovníkov zo zahraničia.

| j) | Úplnou slobodou pohybu pracovníkov v EÚ sa menia možnosti jednotlivých členských štátov konať. Tým sa zvyšuje konkurencia tak medzi zamestnancami, ako aj medzi zamestnávateľmi. |
| --- | --- |

j)

Úplnou slobodou pohybu pracovníkov v EÚ sa menia možnosti jednotlivých členských štátov konať. Tým sa zvyšuje konkurencia tak medzi zamestnancami, ako aj medzi zamestnávateľmi.

| k) | Diskusia o spoločnej poľnohospodárskej politike sa vzhľadom na prognózy Komisie o 4 – 6 miliónoch emigrujúcich pracovných síl nemôže zaobísť bez diskusie o kvalite pracovných miest. Situácia stálych zamestnancov sa zmení, predpovedá sa nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, dlhodobo sa počet zamestnaných stabilizuje. |
| --- | --- |

k)

Diskusia o spoločnej poľnohospodárskej politike sa vzhľadom na prognózy Komisie o 4 – 6 miliónoch emigrujúcich pracovných síl nemôže zaobísť bez diskusie o kvalite pracovných miest. Situácia stálych zamestnancov sa zmení, predpovedá sa nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, dlhodobo sa počet zamestnaných stabilizuje.

4.   Aktuálne problémy

| 4.1 | Dôvody takéhoto migrovania za prácou spočívajú najmä v rozdielnej životnej úrovni európskych regiónov. Odliv pracovných síl z vysielajúcich krajín vedie z dlhodobého hľadiska aj vo vysielajúcich krajinách k nedostatku, najmä kvalifikovaných, pracovných síl. V týchto regiónoch sa nesnažia zabrániť nedostatku pracovných síl zvýšením príjmov alebo zvyšovaním vzdelávania, ale prijímaním pracovníkov z ešte chudobnejších oblastí, v čoraz väčšej miere aj z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. |
| --- | --- |

4.1

Dôvody takéhoto migrovania za prácou spočívajú najmä v rozdielnej životnej úrovni európskych regiónov. Odliv pracovných síl z vysielajúcich krajín vedie z dlhodobého hľadiska aj vo vysielajúcich krajinách k nedostatku, najmä kvalifikovaných, pracovných síl. V týchto regiónoch sa nesnažia zabrániť nedostatku pracovných síl zvýšením príjmov alebo zvyšovaním vzdelávania, ale prijímaním pracovníkov z ešte chudobnejších oblastí, v čoraz väčšej miere aj z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ.

| 4.2 | Príčinou nedostatku pracovných síl sú pritom miestami ťažké a neobvyklé pracovné podmienky v jednotlivých odvetviach. Migrujúci pracovníci konajú v súlade s trhovým mechanizmom. Na voľnom trhu práce sa presúvajú tam, kde majú najlepšie podmienky. |
| --- | --- |

4.2

Príčinou nedostatku pracovných síl sú pritom miestami ťažké a neobvyklé pracovné podmienky v jednotlivých odvetviach. Migrujúci pracovníci konajú v súlade s trhovým mechanizmom. Na voľnom trhu práce sa presúvajú tam, kde majú najlepšie podmienky.

| 4.3 | Stále znovu sa vyskytujú v prípade zamestnávania migrujúcich pracovníkov problémy:






  — | Je potrebné viac zohľadniť situáciu migrujúcich žien v poľnohospodárstve. V mnohých krajinách sú prijímané prevažne ženy. To vedie ku kultúrnym a sociálnym problémom tak v cieľových krajinách ako aj vo vysielajúcich krajinách. |
| --- | --- | --- |

4.3

Stále znovu sa vyskytujú v prípade zamestnávania migrujúcich pracovníkov problémy:

—

Je potrebné viac zohľadniť situáciu migrujúcich žien v poľnohospodárstve. V mnohých krajinách sú prijímané prevažne ženy. To vedie ku kultúrnym a sociálnym problémom tak v cieľových krajinách ako aj vo vysielajúcich krajinách.

| — | Vzhľadom na uplatňovanie prechodných opatrení, pokiaľ ide o voľný pohyb pracovníkov po rozšíreniach v rokoch 2004 a 2007, sa objavili prípady porušenie pracovného práva pri vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb. Preto je aj finančné ohodnotenie občas pod hranicou zákonne stanovenej minimálnej mzdy a mnohokrát vybočuje z rámca tarifných alebo bežných miestnych ustanovení. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na uplatňovanie prechodných opatrení, pokiaľ ide o voľný pohyb pracovníkov po rozšíreniach v rokoch 2004 a 2007, sa objavili prípady porušenie pracovného práva pri vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb. Preto je aj finančné ohodnotenie občas pod hranicou zákonne stanovenej minimálnej mzdy a mnohokrát vybočuje z rámca tarifných alebo bežných miestnych ustanovení.

| — | Napriek mnohým snahám a iniciatívam zo strany odborových organizácií sa nedarí informovať migrujúcich pracovníkov o ich právach. Mnohé zákony a ustanovenia platné v cieľovej krajine nie sú dodržiavané. Toto využívanie zahraničného pôvodu je v príkrom rozpore s protidiskriminačným úsilím Európskej únie. |
| --- | --- |

—

Napriek mnohým snahám a iniciatívam zo strany odborových organizácií sa nedarí informovať migrujúcich pracovníkov o ich právach. Mnohé zákony a ustanovenia platné v cieľovej krajine nie sú dodržiavané. Toto využívanie zahraničného pôvodu je v príkrom rozpore s protidiskriminačným úsilím Európskej únie.

| — | Ešte stále vznikajú sezónnym pracovníkom z chýbajúcich období platenia príspevkov sociálneho poistenia finančné nevýhody v ich sociálnom zabezpečení. |
| --- | --- |

—

Ešte stále vznikajú sezónnym pracovníkom z chýbajúcich období platenia príspevkov sociálneho poistenia finančné nevýhody v ich sociálnom zabezpečení.

| — | Sezónnym zamestnancom spravidla nie sú vyplácané všetky príspevky, ktoré vyplývajú z kolektívnych zmlúv pre pracovníkov v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

—

Sezónnym zamestnancom spravidla nie sú vyplácané všetky príspevky, ktoré vyplývajú z kolektívnych zmlúv pre pracovníkov v poľnohospodárstve.

| — | Takmer vo všetkých krajinách nie je ubytovanie pre migrujúcich pracovníkov na vhodnej úrovni. |
| --- | --- |

—

Takmer vo všetkých krajinách nie je ubytovanie pre migrujúcich pracovníkov na vhodnej úrovni.

| — | Ďalším zaznamenaným vývojovým krokom je zamestnávanie v poľnohospodárstve prostredníctvom firiem na sprostredkovanie zamestnania na dobu určitú. Hoci existujú aj negatívne príklady firiem na sprostredkovanie zamestnania na dobu určitú, je zamestnanie na dobu určitú často výhodné nielen pre zamestnávateľov, ale aj pre pracovníkov. |
| --- | --- |

—

Ďalším zaznamenaným vývojovým krokom je zamestnávanie v poľnohospodárstve prostredníctvom firiem na sprostredkovanie zamestnania na dobu určitú. Hoci existujú aj negatívne príklady firiem na sprostredkovanie zamestnania na dobu určitú, je zamestnanie na dobu určitú často výhodné nielen pre zamestnávateľov, ale aj pre pracovníkov.

| — | V odvetviach s vysokým podielom krátkodobých pracovných pomerov ľahko dochádza k nelegálnemu zamestnávaniu pracovníkov. Často je využívané aj legálne sezónne zamestnanie na to, aby pracovník po skončení pracovného pomeru pracoval bez platných papierov v iných odvetviach. |
| --- | --- |

—

V odvetviach s vysokým podielom krátkodobých pracovných pomerov ľahko dochádza k nelegálnemu zamestnávaniu pracovníkov. Často je využívané aj legálne sezónne zamestnanie na to, aby pracovník po skončení pracovného pomeru pracoval bez platných papierov v iných odvetviach.

5.   Závery a možnosti konania

5.1   Celkový politický rámec

| 5.1.1 | EHSV víta úsilie Komisie o dosiahnutie väčšej zamestnanosti vo vidieckych oblastiach. K tomu patrí aj vyvíjanie ďalšieho úsilia na podporu transparentnosti v zamestnávaní v poľnohospodárstve. Patrí sem aj štatistické podchytenie zamestnávania pracovníkov, ale aj široké informovanie pracovníkov o pracovných a životných podmienkach v jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

5.1.1

EHSV víta úsilie Komisie o dosiahnutie väčšej zamestnanosti vo vidieckych oblastiach. K tomu patrí aj vyvíjanie ďalšieho úsilia na podporu transparentnosti v zamestnávaní v poľnohospodárstve. Patrí sem aj štatistické podchytenie zamestnávania pracovníkov, ale aj široké informovanie pracovníkov o pracovných a životných podmienkach v jednotlivých krajinách.

| 5.1.2 | Doterajšia poľnohospodárska politika sa v podstate vzťahovala na kvalitatívne a kvantitatívne aspekty výrobkov. To, akým spôsobom je zariadená práca zamestnancov, je a aj naďalej zostáva do veľkej miery bez povšimnutia. |
| --- | --- |

5.1.2

Doterajšia poľnohospodárska politika sa v podstate vzťahovala na kvalitatívne a kvantitatívne aspekty výrobkov. To, akým spôsobom je zariadená práca zamestnancov, je a aj naďalej zostáva do veľkej miery bez povšimnutia.

| 5.1.3 | Ciele Lisabonskej stratégie a Göteborskej stratégie je potrebné aj naďalej upresňovať. Pri vytváraní koncepcie trvalo udržateľného rozvoja musí byť okrem hospodárskeho a ekologického rozmeru zohľadnený aj sociálny rozmer. |
| --- | --- |

5.1.3

Ciele Lisabonskej stratégie a Göteborskej stratégie je potrebné aj naďalej upresňovať. Pri vytváraní koncepcie trvalo udržateľného rozvoja musí byť okrem hospodárskeho a ekologického rozmeru zohľadnený aj sociálny rozmer.

| 5.1.4 | Prednostným cieľom všetkých aktérov musí byť odstránenie nerovnováhy na európskom pracovnom trhu. To však nie je možné dosiahnuť tým, že sa budú najímať lacné pracovné sily z čoraz vzdialenejších regiónov Európy. K európskemu modelu patrí najmä aj vytvorenie spoločného sociálneho života v Európe. Nepatria k nemu getá so zlými podmienkami bývania a životnými podmienkami pre migrujúcich pracovníkov, bez kultúrneho a sociálneho začlenenia do miestneho života. |
| --- | --- |

5.1.4

Prednostným cieľom všetkých aktérov musí byť odstránenie nerovnováhy na európskom pracovnom trhu. To však nie je možné dosiahnuť tým, že sa budú najímať lacné pracovné sily z čoraz vzdialenejších regiónov Európy. K európskemu modelu patrí najmä aj vytvorenie spoločného sociálneho života v Európe. Nepatria k nemu getá so zlými podmienkami bývania a životnými podmienkami pre migrujúcich pracovníkov, bez kultúrneho a sociálneho začlenenia do miestneho života.

| 5.1.5 | Pri ďalších výskumoch týkajúcich sa možných prístupov k riešeniu týchto problémov musí zohrávať podstatnejšiu úlohu aj aspekt príslušnosti k pohlaviu. |
| --- | --- |

5.1.5

Pri ďalších výskumoch týkajúcich sa možných prístupov k riešeniu týchto problémov musí zohrávať podstatnejšiu úlohu aj aspekt príslušnosti k pohlaviu.

| 5.1.6 | Podmienky ešte nie sú dobré! Teraz je potrebné, aby všetci aktéri prispeli svojím dielom. |
| --- | --- |

5.1.6

Podmienky ešte nie sú dobré! Teraz je potrebné, aby všetci aktéri prispeli svojím dielom.

| 5.1.7 | Migrujúci pracovníci musia byť postavení na rovnakú úroveň ako miestni pracovníci. Komisia musí v rámci svojich možností tiež prispieť k tomuto procesu. Prvým krokom vpred je sformulovanie minimálnych noriem. Tieto minimálne normy tvoria dobrý základ pre diskusiu o kvalite pracovných miest. |
| --- | --- |

5.1.7

Migrujúci pracovníci musia byť postavení na rovnakú úroveň ako miestni pracovníci. Komisia musí v rámci svojich možností tiež prispieť k tomuto procesu. Prvým krokom vpred je sformulovanie minimálnych noriem. Tieto minimálne normy tvoria dobrý základ pre diskusiu o kvalite pracovných miest.

5.2   Úlohy a iniciatívy sociálnych partnerov

| 5.2.1 | EHSV víta úsilie sociálnych partnerov podporovať v rámci sociálneho dialógu rozvoj odbornej prípravy v poľnohospodárstve a najmä vzájomné uznávanie osvedčení o ukončenom vzdelaní inštitúciami splnomocnenými členskými štátmi. Európsky pas pre pracovníkov v poľnohospodárstve (agripas), ktorý sa má v súčasnosti vytvoriť, má podnietiť mobilitu pracovných síl v sektore poľnohospodárstva v rámci európskeho priestoru. Tento agripas však nesmie viesť k znevýhodňovaniu pracovníkov, ktorí takýto pas nemajú, ale mal by byť len podnetom pre získanie tohto dokladu o kvalifikácii. |
| --- | --- |

5.2.1

EHSV víta úsilie sociálnych partnerov podporovať v rámci sociálneho dialógu rozvoj odbornej prípravy v poľnohospodárstve a najmä vzájomné uznávanie osvedčení o ukončenom vzdelaní inštitúciami splnomocnenými členskými štátmi. Európsky pas pre pracovníkov v poľnohospodárstve (agripas), ktorý sa má v súčasnosti vytvoriť, má podnietiť mobilitu pracovných síl v sektore poľnohospodárstva v rámci európskeho priestoru. Tento agripas však nesmie viesť k znevýhodňovaniu pracovníkov, ktorí takýto pas nemajú, ale mal by byť len podnetom pre získanie tohto dokladu o kvalifikácii.

| 5.2.2 | Súčasne môže transparentnosť certifikátov ukončenej kvalifikácie zlepšiť mobilitu a možnosti pracovníkov pracovať v iných krajinách a usadiť sa tam. EHSV víta iniciatívu Komisie zaviesť v prípade podpory sociálnymi partnermi pas pre pracovníkov v poľnohospodárstve (agripas). |
| --- | --- |

5.2.2

Súčasne môže transparentnosť certifikátov ukončenej kvalifikácie zlepšiť mobilitu a možnosti pracovníkov pracovať v iných krajinách a usadiť sa tam. EHSV víta iniciatívu Komisie zaviesť v prípade podpory sociálnymi partnermi pas pre pracovníkov v poľnohospodárstve (agripas).

| 5.2.3 | Spoločne s Európskou komisiou a vládami jednotlivých členských krajín majú sociálni partneri vytvoriť a zaviesť nové koncepcie proti nelegálnemu zamestnávaniu. |
| --- | --- |

5.2.3

Spoločne s Európskou komisiou a vládami jednotlivých členských krajín majú sociálni partneri vytvoriť a zaviesť nové koncepcie proti nelegálnemu zamestnávaniu.

5.3   Spoločné iniciatívy v oblasti sociálneho zabezpečenia

| 5.3.1 | Sociálne zabezpečenie sezónnych zamestnancov je vecou osobitného významu. Pracovníci, ktorí po viac rokov vykonávajú sezónnu prácu nesmú mať v rámci sociálneho zabezpečenia horšie postavenie ako ostatní zamestnanci, a s tým súvisí aj to, aby:






  — | boli začlenení do dôchodkového systému cieľovej krajiny a mohli si v plnom rozsahu uplatniť dôchodkové práva, |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Sociálne zabezpečenie sezónnych zamestnancov je vecou osobitného významu. Pracovníci, ktorí po viac rokov vykonávajú sezónnu prácu nesmú mať v rámci sociálneho zabezpečenia horšie postavenie ako ostatní zamestnanci, a s tým súvisí aj to, aby:

—

boli začlenení do dôchodkového systému cieľovej krajiny a mohli si v plnom rozsahu uplatniť dôchodkové práva,

| — | boli dodržiavané ustanovenia pracovnej ochrany a ochrany zdravia a migrujúci pracovníci boli v ich materinskom jazyku informovaní o rizikách a nebezpečenstvách, |
| --- | --- |

—

boli dodržiavané ustanovenia pracovnej ochrany a ochrany zdravia a migrujúci pracovníci boli v ich materinskom jazyku informovaní o rizikách a nebezpečenstvách,

| — | migrujúcich pracovníkov chránilo rozsiahle zdravotné poistenie. |
| --- | --- |

—

migrujúcich pracovníkov chránilo rozsiahle zdravotné poistenie.

| 5.3.2 | Pracovníci musia byť vo svojom materinskom jazyku informovaní o zákonoch, dohodách a bežnej praxi týkajúcej sa napríklad platu a mzdy, organizácií, sociálneho zabezpečenia, daní, ako aj ustanovení o bezpečnosti práce. Súčasne musí EÚ rešpektovať úlohu jednotlivých partnerov v kolektívnych vyjednávaniach a nevydávať právne predpisy v oblastiach, ktoré spadajú do rámca pôsobnosti národných kolektívnych dohôd. |
| --- | --- |

5.3.2

Pracovníci musia byť vo svojom materinskom jazyku informovaní o zákonoch, dohodách a bežnej praxi týkajúcej sa napríklad platu a mzdy, organizácií, sociálneho zabezpečenia, daní, ako aj ustanovení o bezpečnosti práce. Súčasne musí EÚ rešpektovať úlohu jednotlivých partnerov v kolektívnych vyjednávaniach a nevydávať právne predpisy v oblastiach, ktoré spadajú do rámca pôsobnosti národných kolektívnych dohôd.

5.4   Zlepšenie životných podmienok a ubytovania migrujúcich pracovníkov

| 5.4.1 | Migrujúci pracovníci majú v cieľovej krajine nárok na dôstojné ubytovanie. Je potrebné vytvoriť na európskej úrovni rámec, ktorý by stanovoval základné normy pre ubytovanie migrujúcich pracovníkov. |
| --- | --- |

5.4.1

Migrujúci pracovníci majú v cieľovej krajine nárok na dôstojné ubytovanie. Je potrebné vytvoriť na európskej úrovni rámec, ktorý by stanovoval základné normy pre ubytovanie migrujúcich pracovníkov.

5.5   Označenie kvality „Sezónna práca za spravodlivých podmienok“

| 5.5.1 | Už roky sa výbor v rôznych svojich stanoviskách zasadzuje za trvalo udržateľné hospodárenie. Takéto hospodárenie má nielen ekologický rozmer, ale týka sa aj manažmentu a sociálnych aspektov. Neštátny dobrovoľný systém udeľovania certifikátu „Sezónna práca za spravodlivých podmienok“ by mohol napomôcť spravodlivejšej hospodárskej súťaži. Kritériami pre takéto dobrovoľné hodnotenie by mohli byť:






  — | vyplácanie primeraného príjmu, |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Už roky sa výbor v rôznych svojich stanoviskách zasadzuje za trvalo udržateľné hospodárenie. Takéto hospodárenie má nielen ekologický rozmer, ale týka sa aj manažmentu a sociálnych aspektov. Neštátny dobrovoľný systém udeľovania certifikátu „Sezónna práca za spravodlivých podmienok“ by mohol napomôcť spravodlivejšej hospodárskej súťaži. Kritériami pre takéto dobrovoľné hodnotenie by mohli byť:

—

vyplácanie primeraného príjmu,

| — | forma pracovnej ochrany, |
| --- | --- |

—

forma pracovnej ochrany,

| — | účasť zamestnancov na procesoch rozhodovania vo vnútri podniku, |
| --- | --- |

—

účasť zamestnancov na procesoch rozhodovania vo vnútri podniku,

| — | ustanovenia týkajúce sa pracovných zmlúv, |
| --- | --- |

—

ustanovenia týkajúce sa pracovných zmlúv,

| — | ubytovanie, |
| --- | --- |

—

ubytovanie,

| — | pracovný čas. |
| --- | --- |

—

pracovný čas.

Toto označenie kvality má:

| — | podporovať spravodlivú hospodársku súťaž, |
| --- | --- |

—

podporovať spravodlivú hospodársku súťaž,

| — | poskytnúť informácie o podnikoch sezónnym pracovníkom, ktorí o to majú záujem |
| --- | --- |

—

poskytnúť informácie o podnikoch sezónnym pracovníkom, ktorí o to majú záujem

| — | byť reklamou pre dobré postupy v podniku. |
| --- | --- |

—

byť reklamou pre dobré postupy v podniku.

5.6   Šírenie osvedčených postupov

| 5.6.1 | V európskom poľnohospodárstve existuje množstvo zaujímavých zámerov a projektov na zlepšenie mobility v poľnohospodárstve a na zlepšenie situácie sezónnych pracovníkov. EHSV vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia na zhodnotenia a šírenie skúseností osvedčených postupov. |
| --- | --- |

5.6.1

V európskom poľnohospodárstve existuje množstvo zaujímavých zámerov a projektov na zlepšenie mobility v poľnohospodárstve a na zlepšenie situácie sezónnych pracovníkov. EHSV vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia na zhodnotenia a šírenie skúseností osvedčených postupov.

V Bruseli 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 857 v konečnom znení, „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Zamestnanosť vo vidieckych oblastiach: odstránenie rozdielov v oblasti zamestnanosti“.

1

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/29

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj“

(2008/C 120/07)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 25. – 26. apríla 2007 podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko k danej téme:

„Úloha národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie (Stredisko pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja) poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. novembra 2007. Spravodajcom bol pán Haken.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) prijal 115 hlasmi za, pričom 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj môžu byť dôležitou a významnou hnacou silou trvalo udržateľného rozvoja, pretože môžu poskytovať nezávislé poradenstvo a podnecovať dialóg s občianskou spoločnosťou a zainteresovanými stranami v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.1

Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj môžu byť dôležitou a významnou hnacou silou trvalo udržateľného rozvoja, pretože môžu poskytovať nezávislé poradenstvo a podnecovať dialóg s občianskou spoločnosťou a zainteresovanými stranami v oblasti trvalo udržateľného rozvoja.

| 1.2 | Z prehľadu národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj v rámci EÚ je zrejmé, že ide o veľmi rôznorodé orgány. Niektoré členské štáty nemajú žiadne rady, alebo ich rady nie sú aktívne. Na druhej strane rady, ktoré sú aktívne, sa navzájom veľmi odlišujú oblasťou pôsobnosti, zložením, stupňom nezávislosti, zdrojmi, a predovšetkým dosahom svojej práce. |
| --- | --- |

1.2

Z prehľadu národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj v rámci EÚ je zrejmé, že ide o veľmi rôznorodé orgány. Niektoré členské štáty nemajú žiadne rady, alebo ich rady nie sú aktívne. Na druhej strane rady, ktoré sú aktívne, sa navzájom veľmi odlišujú oblasťou pôsobnosti, zložením, stupňom nezávislosti, zdrojmi, a predovšetkým dosahom svojej práce.

| 1.3 | Vzhľadom na dobré skúsenosti z členských štátov, v ktorých majú rady silnú pozíciu, Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva členské štáty na to, aby posilnili úlohu svojich rád alebo vytvorili operatívne a účinné rady v prípade, že ešte neexistujú. |
| --- | --- |

1.3

Vzhľadom na dobré skúsenosti z členských štátov, v ktorých majú rady silnú pozíciu, Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva členské štáty na to, aby posilnili úlohu svojich rád alebo vytvorili operatívne a účinné rady v prípade, že ešte neexistujú.

| 1.4 | Výbor odporúča, aby rady:






  — | zahŕňali predstaviteľov hlavných odvetví spoločnosti, ktorých sa táto problematika týka, |
| --- | --- | --- |

1.4

Výbor odporúča, aby rady:

—

zahŕňali predstaviteľov hlavných odvetví spoločnosti, ktorých sa táto problematika týka,

| — | boli dostatočne nezávislé od vlády, |
| --- | --- |

—

boli dostatočne nezávislé od vlády,

| — | plnili dôležitú úlohu pri vytváraní stratégií trvalo udržateľného rozvoja a monitorovaní ich zavádzania do praxe, |
| --- | --- |

—

plnili dôležitú úlohu pri vytváraní stratégií trvalo udržateľného rozvoja a monitorovaní ich zavádzania do praxe,

| — | mali dostatok finančných zdrojov na to, aby mohli plniť svoje úlohy a predstavovať skutočný prínos v diskusiách a rozhodovacom procese, |
| --- | --- |

—

mali dostatok finančných zdrojov na to, aby mohli plniť svoje úlohy a predstavovať skutočný prínos v diskusiách a rozhodovacom procese,

| — | spájali svoje skúsenosti, vymieňali si navzájom osvedčené postupy a udržiavali otvorený dialóg medzi radami, predovšetkým prostredníctvom siete EEAC (Európske poradné rady pre životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj). |
| --- | --- |

—

spájali svoje skúsenosti, vymieňali si navzájom osvedčené postupy a udržiavali otvorený dialóg medzi radami, predovšetkým prostredníctvom siete EEAC (Európske poradné rady pre životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj).

2.   Zhrnutie

| 2.1 | Trvalo udržateľný rozvoj znamená uspokojovanie potrieb súčasnej generácie bez ohrozenia schopnosti budúcich generácií uspokojiť svoje potreby. Je jedným zo všeobecných cieľov EÚ, ktorý sa odráža vo všetkých jej politikách a krokoch. Je založený na princípoch demokracie, rodovej rovnosti, solidarity, zásade právneho štátu a rešpektovania základných slobôd, vrátane slobody a rovnakých príležitostí pre všetkých. |
| --- | --- |

2.1

Trvalo udržateľný rozvoj znamená uspokojovanie potrieb súčasnej generácie bez ohrozenia schopnosti budúcich generácií uspokojiť svoje potreby. Je jedným zo všeobecných cieľov EÚ, ktorý sa odráža vo všetkých jej politikách a krokoch. Je založený na princípoch demokracie, rodovej rovnosti, solidarity, zásade právneho štátu a rešpektovania základných slobôd, vrátane slobody a rovnakých príležitostí pre všetkých.

| 2.2 | Trvalo udržateľný rozvoj sa po konferencii Organizácie spojených národov v Riu v roku 1992 stal medzinárodne uznávanou politickou témou. Myšlienka vytvoriť poradné orgány, ako sú národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj, pochádza takisto z konferencie v Riu. Výsledkom konferencie v Riu je aj Agenda 21, v ktorej sa uvádza, že národná stratégia pre trvalo udržateľný rozvoj by mala byť vytvorená za čo najširšej účasti všetkých zainteresovaných. Aj Johannesburské dohovory z roku 2002 vyzývajú na to, aby za zakladali rady pre trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

2.2

Trvalo udržateľný rozvoj sa po konferencii Organizácie spojených národov v Riu v roku 1992 stal medzinárodne uznávanou politickou témou. Myšlienka vytvoriť poradné orgány, ako sú národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj, pochádza takisto z konferencie v Riu. Výsledkom konferencie v Riu je aj Agenda 21, v ktorej sa uvádza, že národná stratégia pre trvalo udržateľný rozvoj by mala byť vytvorená za čo najširšej účasti všetkých zainteresovaných. Aj Johannesburské dohovory z roku 2002 vyzývajú na to, aby za zakladali rady pre trvalo udržateľný rozvoj.

| 2.3 | Prvá stratégia pre trvalo udržateľný rozvoj v EÚ bola prijatá v Göteborgu v roku 2001. V roku 2004 Komisia zahájila proces prehodnotenia s cieľom vytvoriť komplexnejšiu a účinnejšiu stratégiu. V júni 2006 potom Rada prijala obnovenú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja pre rozšírenú Európu (1)Cieľom obnovenej stratégie je uskutočniť dlhodobý záväzok Európy naplniť cieľ trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.3

Prvá stratégia pre trvalo udržateľný rozvoj v EÚ bola prijatá v Göteborgu v roku 2001. V roku 2004 Komisia zahájila proces prehodnotenia s cieľom vytvoriť komplexnejšiu a účinnejšiu stratégiu. V júni 2006 potom Rada prijala obnovenú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja pre rozšírenú Európu (1)Cieľom obnovenej stratégie je uskutočniť dlhodobý záväzok Európy naplniť cieľ trvalo udržateľného rozvoja.

| 2.4 | Na základe odporúčaní Záverov OSN, a následne aj EÚ, sa v deväťdesiatych rokoch v mnohých krajinách začínajú zakladať orgány nazývané národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj. Ich hlavnou úlohou je zabezpečiť, aby bola Agenda 21 skutočne uplatnená a aby boli princípy trvalo udržateľného rozvoja uvedené do praxe. Niektoré vlády zriadili vládne medzirezortné koordinačné orgány (napr. maďarská Komisia pre trvalo udržateľný rozvoj, 1993), ďalšie sa rozhodli pre zmiešané orgány ako fínska Národná Komisia pre trvalo udržateľný rozvoj (1993) a iné vytvorili rady zložené z predstaviteľov občianskej spoločnosti, ako napr. belgická Národná rada (1993) a Okrúhly stôl pre trvalo udržateľný rozvoj (1992) v Spojenom kráľovstve. Ďalšie krajiny nasledovali krátko po nich, niektoré už existujúce orgány boli zreorganizované, resp. ich činnosť bola pozastavená. |
| --- | --- |

2.4

Na základe odporúčaní Záverov OSN, a následne aj EÚ, sa v deväťdesiatych rokoch v mnohých krajinách začínajú zakladať orgány nazývané národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj. Ich hlavnou úlohou je zabezpečiť, aby bola Agenda 21 skutočne uplatnená a aby boli princípy trvalo udržateľného rozvoja uvedené do praxe. Niektoré vlády zriadili vládne medzirezortné koordinačné orgány (napr. maďarská Komisia pre trvalo udržateľný rozvoj, 1993), ďalšie sa rozhodli pre zmiešané orgány ako fínska Národná Komisia pre trvalo udržateľný rozvoj (1993) a iné vytvorili rady zložené z predstaviteľov občianskej spoločnosti, ako napr. belgická Národná rada (1993) a Okrúhly stôl pre trvalo udržateľný rozvoj (1992) v Spojenom kráľovstve. Ďalšie krajiny nasledovali krátko po nich, niektoré už existujúce orgány boli zreorganizované, resp. ich činnosť bola pozastavená.

| 2.5 | V obnovenej stratégii EÚ sa hovorí: „Členské štáty by mali zvážiť posilnenie národných poradných rád pre trvalo udržateľný rozvoj, alebo ak ešte neexistujú, ich vytvorenie s účasťou zainteresovaných strán na účely stimulácie fundovanej diskusie a pomoci pri príprave národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja a/alebo prispievania k skúmaniu pokroku na vnútroštátnej a EÚ úrovni. Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj majú zvýšiť účasť občianskej spoločnosti vo veciach trvalo udržateľného rozvoja a prispievať k lepšiemu prepojeniu rozličných politík a politických úrovní aj s využitím ich siete Európskych poradných rád pre životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj (EEAC).“ |
| --- | --- |

2.5

V obnovenej stratégii EÚ sa hovorí: „Členské štáty by mali zvážiť posilnenie národných poradných rád pre trvalo udržateľný rozvoj, alebo ak ešte neexistujú, ich vytvorenie s účasťou zainteresovaných strán na účely stimulácie fundovanej diskusie a pomoci pri príprave národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja a/alebo prispievania k skúmaniu pokroku na vnútroštátnej a EÚ úrovni. Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj majú zvýšiť účasť občianskej spoločnosti vo veciach trvalo udržateľného rozvoja a prispievať k lepšiemu prepojeniu rozličných politík a politických úrovní aj s využitím ich siete Európskych poradných rád pre životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj (EEAC).“

| 2.6 | Množstvo členských štátov už v súčasnosti oficiálne vytvorilo národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj, avšak vzhľadom na odlišný historický vývoj sa národné rady členských štátov v rámci EÚ dosť líšia. V 24 členských štátoch existujú rôzne formy rád pre trvalo udržateľný rozvoj alebo politiku životného prostredia, v ôsmich z nich sú národné rady výhradne pre trvalo udržateľný rozvoj. Ďalších šesť členských štátov zriadilo rady pre životné prostredie zložené z predstaviteľov zainteresovaných strán a odborníkov, ktorí sú aktívne činní aj v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. V iných krajinách existujú vládne koordinačné orgány, ktoré sa nazývajú rady, pričom v niektorých z nich má zastúpenie aj občianska spoločnosť. Niektoré z uvedených orgánov nie sú aktívne. V niekoľkých krajinách, v ktorých majú regióny veľké právomoci, boli okrem národných rád založené aj regionálne rady. Rýchly nárast počtu národných rád ukazuje, že majú veľký potenciál a mohli by byť prínosom pre zákonodarcov a občiansku spoločnosť vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

2.6

Množstvo členských štátov už v súčasnosti oficiálne vytvorilo národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj, avšak vzhľadom na odlišný historický vývoj sa národné rady členských štátov v rámci EÚ dosť líšia. V 24 členských štátoch existujú rôzne formy rád pre trvalo udržateľný rozvoj alebo politiku životného prostredia, v ôsmich z nich sú národné rady výhradne pre trvalo udržateľný rozvoj. Ďalších šesť členských štátov zriadilo rady pre životné prostredie zložené z predstaviteľov zainteresovaných strán a odborníkov, ktorí sú aktívne činní aj v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. V iných krajinách existujú vládne koordinačné orgány, ktoré sa nazývajú rady, pričom v niektorých z nich má zastúpenie aj občianska spoločnosť. Niektoré z uvedených orgánov nie sú aktívne. V niekoľkých krajinách, v ktorých majú regióny veľké právomoci, boli okrem národných rád založené aj regionálne rady. Rýchly nárast počtu národných rád ukazuje, že majú veľký potenciál a mohli by byť prínosom pre zákonodarcov a občiansku spoločnosť vo všeobecnosti.

| 2.7 | Cieľom tohto stanoviska je preskúmať úlohu národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj, ich oblasť pôsobnosti, zloženie, zdroje, pracovné postupy a predovšetkým to, ako zapájajú do svojej činnosti občiansku spoločnosť. Stanovisko sa do určitej miery snaží zistiť účinnosť národných rád s vedomím, že podobné hodnotenie bude vždy skôr subjektívne. Spomenuté hodnotenie vychádza predovšetkým z výskumu, ktorý uskutočnila sieť EEAC (2), z výsledkov dotazníka, ktorý rozoslal EHSV niektorým národným kontaktným miestam a národným radám pre trvalo udržateľný rozvoj, ako aj niektorým organizáciám občianskej spoločnosti. Okrem toho prebehlo niekoľko rozhovorov s predstaviteľmi národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj a so zástupcami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.7

Cieľom tohto stanoviska je preskúmať úlohu národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj, ich oblasť pôsobnosti, zloženie, zdroje, pracovné postupy a predovšetkým to, ako zapájajú do svojej činnosti občiansku spoločnosť. Stanovisko sa do určitej miery snaží zistiť účinnosť národných rád s vedomím, že podobné hodnotenie bude vždy skôr subjektívne. Spomenuté hodnotenie vychádza predovšetkým z výskumu, ktorý uskutočnila sieť EEAC (2), z výsledkov dotazníka, ktorý rozoslal EHSV niektorým národným kontaktným miestam a národným radám pre trvalo udržateľný rozvoj, ako aj niektorým organizáciám občianskej spoločnosti. Okrem toho prebehlo niekoľko rozhovorov s predstaviteľmi národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj a so zástupcami občianskej spoločnosti.

3.   Prehľad národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj

| 3.1 | Z nasledujúceho prehľadu národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj je zrejmé, že ide o veľmi rôznorodé orgány: |
| --- | --- |

3.1

Z nasledujúceho prehľadu národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj je zrejmé, že ide o veľmi rôznorodé orgány:

Oblasť pôsobnosti rád

| 3.2 | Úlohy národných rád je možné rozdeliť do štyroch skupín:






  — | poradná činnosť pre vládne orgány (formou asistencie pri tvorbe stratégií trvalo udržateľného rozvoja alebo vydávaním správ na konkrétne témy), |
| --- | --- | --- |

3.2

Úlohy národných rád je možné rozdeliť do štyroch skupín:

—

poradná činnosť pre vládne orgány (formou asistencie pri tvorbe stratégií trvalo udržateľného rozvoja alebo vydávaním správ na konkrétne témy),

| — | monitorovanie pokroku v zavádzaní stratégií trvalo udržateľného rozvoja do praxe alebo dosahovaní určitých cieľov, ako aj identifikovanie možných slabých stránok, |
| --- | --- |

—

monitorovanie pokroku v zavádzaní stratégií trvalo udržateľného rozvoja do praxe alebo dosahovaní určitých cieľov, ako aj identifikovanie možných slabých stránok,

| — | podpora konzultácií s občianskou spoločnosťou (zapojením predstaviteľov občianskej spoločnosti do práce rady a posilňovaním dialógu medzi nimi navzájom a s predstaviteľmi vlády), |
| --- | --- |

—

podpora konzultácií s občianskou spoločnosťou (zapojením predstaviteľov občianskej spoločnosti do práce rady a posilňovaním dialógu medzi nimi navzájom a s predstaviteľmi vlády),

| — | komunikácia na tému trvalo udržateľného rozvoja (formou organizácie verejných podujatí, zverejňovania informácií o trvalo udržateľnom rozvoji na internete a v médiách). |
| --- | --- |

—

komunikácia na tému trvalo udržateľného rozvoja (formou organizácie verejných podujatí, zverejňovania informácií o trvalo udržateľnom rozvoji na internete a v médiách).

| 3.2.1 | Nie všetky rady v členských štátoch plnia tieto štyri úlohy. V niektorých prípadoch majú omnoho obmedzenejšiu oblasť pôsobnosti a v iných prípadoch nie sú ich úlohy čiastočne alebo vôbec vykonávané, aj napriek tomu, že boli stanovené. Odráža sa to aj na skutočnosti, že niektoré rady sa stretávajú veľmi zriedka (dvakrát až trikrát za rok). Iné rady sa zase schádzajú častejšie a majú doplňujúce pracovné skupiny (zdá sa, že pracovné skupiny zostavené z projektových tímov, ktoré pracujú na konkrétnom projekte sú oveľa účinnejšie ako statické skupiny zameriavajúce sa na jednu oblasť). V niektorých členských štátoch majú rady možnosť prispievať k tvorbe národnej stratégie pre trvalo udržateľný rozvoj už v ranných štádiách, zatiaľ čo v iných členských štátoch sú požiadané o príspevok príliš neskoro, alebo vôbec nie. Počet vypracovaných správ je rôzny – od nuly až po viac ako 10 správ ročne. Dobre fungujúce rady sú v úzkom kontakte so zainteresovanými stranami a pravidelne organizujú verejné podujatia alebo stretnutia s odborníkmi. |
| --- | --- |

3.2.1

Nie všetky rady v členských štátoch plnia tieto štyri úlohy. V niektorých prípadoch majú omnoho obmedzenejšiu oblasť pôsobnosti a v iných prípadoch nie sú ich úlohy čiastočne alebo vôbec vykonávané, aj napriek tomu, že boli stanovené. Odráža sa to aj na skutočnosti, že niektoré rady sa stretávajú veľmi zriedka (dvakrát až trikrát za rok). Iné rady sa zase schádzajú častejšie a majú doplňujúce pracovné skupiny (zdá sa, že pracovné skupiny zostavené z projektových tímov, ktoré pracujú na konkrétnom projekte sú oveľa účinnejšie ako statické skupiny zameriavajúce sa na jednu oblasť). V niektorých členských štátoch majú rady možnosť prispievať k tvorbe národnej stratégie pre trvalo udržateľný rozvoj už v ranných štádiách, zatiaľ čo v iných členských štátoch sú požiadané o príspevok príliš neskoro, alebo vôbec nie. Počet vypracovaných správ je rôzny – od nuly až po viac ako 10 správ ročne. Dobre fungujúce rady sú v úzkom kontakte so zainteresovanými stranami a pravidelne organizujú verejné podujatia alebo stretnutia s odborníkmi.

Veľkosť a zloženie rád

| 3.3 | Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj sa navzájom líšia veľkosťou a zložením. Počet členov sa pohybuje od 15 v Nemecku až po 78 v Belgicku, 81 vo Fínsku a 90 vo Francúzsku. Vo väčšine rád sú zahrnutí predstavitelia občianskej spoločnosti (podnikov, odborových zväzov, mimovládnych organizácií a výskumných ústavov). V ďalších sú členmi aj predstavitelia rôznych vládnych orgánov. V určitých prípadoch sa vládny koordinačný orgán nazýva „rada“ a v malom počte v nej môžu byť zastúpené zainteresované strany. V radách majú často zastúpenie aj miestne a regionálne samosprávy. Niektorí predstavitelia občianskej spoločnosti vyjadrili svoju nespokojnosť s nedostatočným zapojením občianskej spoločnosti v rade svojej krajiny a v procese tvorby trvalo udržateľného rozvoja vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

3.3

Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj sa navzájom líšia veľkosťou a zložením. Počet členov sa pohybuje od 15 v Nemecku až po 78 v Belgicku, 81 vo Fínsku a 90 vo Francúzsku. Vo väčšine rád sú zahrnutí predstavitelia občianskej spoločnosti (podnikov, odborových zväzov, mimovládnych organizácií a výskumných ústavov). V ďalších sú členmi aj predstavitelia rôznych vládnych orgánov. V určitých prípadoch sa vládny koordinačný orgán nazýva „rada“ a v malom počte v nej môžu byť zastúpené zainteresované strany. V radách majú často zastúpenie aj miestne a regionálne samosprávy. Niektorí predstavitelia občianskej spoločnosti vyjadrili svoju nespokojnosť s nedostatočným zapojením občianskej spoločnosti v rade svojej krajiny a v procese tvorby trvalo udržateľného rozvoja vo všeobecnosti.

Miera nezávislosti

| 3.4 | Pretože rady sú zakladané a financované vládami, sú v tomto ohľade od nich závislé. Ak majú rady získať rešpekt zo strany vládnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti, musia dosiahnuť správnu mieru nezávislosti. Nájsť túto rovnováhu však nie je jednoduché. Spôsob výberu členov rád sa líši. Vo všeobecnosti ich vymenúva vláda, väčšinou na základe návrhov organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sú zastúpené v rade. Ďalším faktorom sú zamestnanci rady. Vo viacerých krajinách pochádzajú zamestnanci z orgánov vlády. Miera nezávislosti rady tým môže byť ovplyvnená. Niektorým radám dokonca predsedá člen vlády. |
| --- | --- |

3.4

Pretože rady sú zakladané a financované vládami, sú v tomto ohľade od nich závislé. Ak majú rady získať rešpekt zo strany vládnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti, musia dosiahnuť správnu mieru nezávislosti. Nájsť túto rovnováhu však nie je jednoduché. Spôsob výberu členov rád sa líši. Vo všeobecnosti ich vymenúva vláda, väčšinou na základe návrhov organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sú zastúpené v rade. Ďalším faktorom sú zamestnanci rady. Vo viacerých krajinách pochádzajú zamestnanci z orgánov vlády. Miera nezávislosti rady tým môže byť ovplyvnená. Niektorým radám dokonca predsedá člen vlády.

Zdroje

| 3.5 | Rady disponujú veľmi rozdielnymi prostriedkami, a to tak z hľadiska ľudských, ako aj rozpočtových zdrojov. V niektorých krajinách, v ktorých je sekretariát súčasťou ministerstva, je k dispozícii iba jeden administrátor a ani ten často nepracuje pre radu na plný úväzok. Celkový počet zamestnancov sa pohybuje od menej ako 1 po približne 20. Najväčšou radou je rada v Spojenom kráľovstve, ktorá má 58 zamestnancov. Nie všetky rady majú vlastný rozpočet. Veľkosť rozpočtu sa pohybuje od menej ako 0,1 do približne 1 milióna eur s výnimkou rady Spojeného kráľovstva, ktorá má k dispozícii rozpočet vo výške 5,5 miliónov eur. |
| --- | --- |

3.5

Rady disponujú veľmi rozdielnymi prostriedkami, a to tak z hľadiska ľudských, ako aj rozpočtových zdrojov. V niektorých krajinách, v ktorých je sekretariát súčasťou ministerstva, je k dispozícii iba jeden administrátor a ani ten často nepracuje pre radu na plný úväzok. Celkový počet zamestnancov sa pohybuje od menej ako 1 po približne 20. Najväčšou radou je rada v Spojenom kráľovstve, ktorá má 58 zamestnancov. Nie všetky rady majú vlastný rozpočet. Veľkosť rozpočtu sa pohybuje od menej ako 0,1 do približne 1 milióna eur s výnimkou rady Spojeného kráľovstva, ktorá má k dispozícii rozpočet vo výške 5,5 miliónov eur.

Vplyv

| 3.6 | Nie je jednoduché hodnotiť činnosť rád, avšak zo získaných informácií je možné urobiť niekoľko záverov. Zdá sa napríklad, že v niektorých krajinách, v ktorých má rada značné právomoci, bola veľká časť odporúčaní rady zapracovaná do vládnych opatrení, predovšetkým v oblasti stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Niektoré rady sú evidentne v úzkom kontakte s ministerstvami a útvarmi vlády, ktoré s nimi tvorbu opatrení pravidelne konzultujú. V iných krajinách si vlády udržujú od rád odstup. Tiež možno konštatovať, že sa niektorým radám podarilo nadviazať kontakt s veľkým počtom zainteresovaných osôb a so širokou verejnosťou tým, že na svoje podujatia prilákali množstvo účastníkov. Zabezpečili tak výrazné zapojenie občianskej spoločnosti v procesoch trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.6

Nie je jednoduché hodnotiť činnosť rád, avšak zo získaných informácií je možné urobiť niekoľko záverov. Zdá sa napríklad, že v niektorých krajinách, v ktorých má rada značné právomoci, bola veľká časť odporúčaní rady zapracovaná do vládnych opatrení, predovšetkým v oblasti stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Niektoré rady sú evidentne v úzkom kontakte s ministerstvami a útvarmi vlády, ktoré s nimi tvorbu opatrení pravidelne konzultujú. V iných krajinách si vlády udržujú od rád odstup. Tiež možno konštatovať, že sa niektorým radám podarilo nadviazať kontakt s veľkým počtom zainteresovaných osôb a so širokou verejnosťou tým, že na svoje podujatia prilákali množstvo účastníkov. Zabezpečili tak výrazné zapojenie občianskej spoločnosti v procesoch trvalo udržateľného rozvoja.

Hodnotenie

| 3.7 | Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj môžu byť dôležitou a významnou hnacou silou trvalo udržateľného rozvoja. Môžu poskytovať nezávislé poradenstvo a široký okruh poznatkov, posilňovať dialóg s občianskou spoločnosťou a zainteresovanými stranami a hrať dôležitú úlohu v procese monitorovania dosahovania dlhodobých cieľov trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.7

Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj môžu byť dôležitou a významnou hnacou silou trvalo udržateľného rozvoja. Môžu poskytovať nezávislé poradenstvo a široký okruh poznatkov, posilňovať dialóg s občianskou spoločnosťou a zainteresovanými stranami a hrať dôležitú úlohu v procese monitorovania dosahovania dlhodobých cieľov trvalo udržateľného rozvoja.

| 3.8 | Niektoré členské štáty nemajú žiadne rady, alebo ich rady nie sú aktívne. Na druhej strane rady, ktoré sú aktívne, sa navzájom veľmi odlišujú oblasťou pôsobnosti, zložením, stupňom nezávislosti, zdrojmi, a predovšetkým dosahom ich práce. Je to dôsledkom niekoľkých faktorov, ako sú: veľkosť a politické usporiadanie krajiny, úloha, ktorú vláda prisudzuje tvorbe opatrení v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, tradícia v zapájaní občianskej spoločnosti, existencia iných orgánov, ktoré čiastočne pokrývajú oblasť pôsobnosti rady, vôľa vlády prijímať odporučenia iného orgánu, atď. |
| --- | --- |

3.8

Niektoré členské štáty nemajú žiadne rady, alebo ich rady nie sú aktívne. Na druhej strane rady, ktoré sú aktívne, sa navzájom veľmi odlišujú oblasťou pôsobnosti, zložením, stupňom nezávislosti, zdrojmi, a predovšetkým dosahom ich práce. Je to dôsledkom niekoľkých faktorov, ako sú: veľkosť a politické usporiadanie krajiny, úloha, ktorú vláda prisudzuje tvorbe opatrení v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, tradícia v zapájaní občianskej spoločnosti, existencia iných orgánov, ktoré čiastočne pokrývajú oblasť pôsobnosti rady, vôľa vlády prijímať odporučenia iného orgánu, atď.

| 3.9 | Nie všetky členské štáty naplno využívajú potenciál národných rád. V niektorých členských štátoch nie je úmyslom skutočne zapojiť občiansku spoločnosť, skôr sa zdá, že rady sa zakladajú iba „na ozdobu“. V mnohých krajinách však rady fungujú dobre, plnia svoju úlohu a majú ozajstný vplyv. |
| --- | --- |

3.9

Nie všetky členské štáty naplno využívajú potenciál národných rád. V niektorých členských štátoch nie je úmyslom skutočne zapojiť občiansku spoločnosť, skôr sa zdá, že rady sa zakladajú iba „na ozdobu“. V mnohých krajinách však rady fungujú dobre, plnia svoju úlohu a majú ozajstný vplyv.

| 3.10 | Zdá sa, že väčšina rád nemá dostatok zdrojov na naplnenie všetkých zverených úloh. Na zber dát, analýzu politík a ich dosahu, organizáciu schôdzí rady a podujatí zapájajúcich verejnosť, vypracovávanie podložených a hodnoverných správ a na ich aktívne predkladanie vláde a iným inštitúciám je potrebné značné množstvo ľudských a finančných zdrojov. |
| --- | --- |

3.10

Zdá sa, že väčšina rád nemá dostatok zdrojov na naplnenie všetkých zverených úloh. Na zber dát, analýzu politík a ich dosahu, organizáciu schôdzí rady a podujatí zapájajúcich verejnosť, vypracovávanie podložených a hodnoverných správ a na ich aktívne predkladanie vláde a iným inštitúciám je potrebné značné množstvo ľudských a finančných zdrojov.

| 3.11 | V niektorých členských štátoch má vláda podstatné právomoci, týka sa to najmä vymenúvania členov rád, počtu vládnych predstaviteľov v rade a zamestnancov rady. V takýchto prípadoch existuje určité riziko, že činnosť rady bude ovplyvňovaná názorom vlády. Znížilo by to pravdepodobnosť, že by rada mohla vláde významne pomôcť preorientovať sa z krátkodobých politických záujmov na dosahovanie dlhodobých cieľov trvalej udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.11

V niektorých členských štátoch má vláda podstatné právomoci, týka sa to najmä vymenúvania členov rád, počtu vládnych predstaviteľov v rade a zamestnancov rady. V takýchto prípadoch existuje určité riziko, že činnosť rady bude ovplyvňovaná názorom vlády. Znížilo by to pravdepodobnosť, že by rada mohla vláde významne pomôcť preorientovať sa z krátkodobých politických záujmov na dosahovanie dlhodobých cieľov trvalej udržateľnosti.

| 3.12 | Rady majú rôzne skúsenosti s propagáciou zapojenia občianskej spoločnosti do problematiky trvalo udržateľného rozvoja. Vzájomným porovnávaním skúseností z rôznych častí Európy by sa mohli mnoho naučiť, najmä čo sa týka identifikácie osvedčených postupov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.12

Rady majú rôzne skúsenosti s propagáciou zapojenia občianskej spoločnosti do problematiky trvalo udržateľného rozvoja. Vzájomným porovnávaním skúseností z rôznych častí Európy by sa mohli mnoho naučiť, najmä čo sa týka identifikácie osvedčených postupov v tejto oblasti.

| 3.13 | Členské štáty sa v mnohých otázkach trvalo udržateľného rozvoja delia o kompetencie s Európskou úniou. Rady však väčšinou nemajú dostatočné zdroje na to, aby sa zameriavali na európske hľadisko problematiky, alebo aby sa pokúšali vplývať na Brusel. Čiastočným riešením spomenutého problému bolo založenie siete EEAC, ktorá sa postupne stáva významným hlasom v podpore trvalo udržateľného rozvoja v Európe. |
| --- | --- |

3.13

Členské štáty sa v mnohých otázkach trvalo udržateľného rozvoja delia o kompetencie s Európskou úniou. Rady však väčšinou nemajú dostatočné zdroje na to, aby sa zameriavali na európske hľadisko problematiky, alebo aby sa pokúšali vplývať na Brusel. Čiastočným riešením spomenutého problému bolo založenie siete EEAC, ktorá sa postupne stáva významným hlasom v podpore trvalo udržateľného rozvoja v Európe.

4.   Odporúčania

| 4.1 | Vzhľadom na dobré skúsenosti z členských štátov, v ktorých majú rady silnú pozíciu, EHSV vyzýva členské štáty na to, aby posilnili úlohu svojich národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj alebo vytvorili silné rady v prípade, že ešte neexistujú. |
| --- | --- |

4.1

Vzhľadom na dobré skúsenosti z členských štátov, v ktorých majú rady silnú pozíciu, EHSV vyzýva členské štáty na to, aby posilnili úlohu svojich národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj alebo vytvorili silné rady v prípade, že ešte neexistujú.

| 4.2 | Zloženie, právomoci a funkcie národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj sa budú medzi členskými štátmi líšiť v závislosti od miestnych podmienok a politického usporiadania. EHSV odporúča členským štátom venovať pozornosť nasledujúcim všeobecným odporúčaniam pre kľúčové aspekty rád: |
| --- | --- |

4.2

Zloženie, právomoci a funkcie národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj sa budú medzi členskými štátmi líšiť v závislosti od miestnych podmienok a politického usporiadania. EHSV odporúča členským štátom venovať pozornosť nasledujúcim všeobecným odporúčaniam pre kľúčové aspekty rád:

| 4.2.1 | Členstvo: Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj majú väčšiu autoritu a dôveryhodnosť ak v nich majú zastúpenie aj predstavitelia hlavných odvetví v spoločnosti, ktorých sa týkajú otázky trvalo udržateľného rozvoja. Čím širšie bude členstvo, tým väčšia bude pravdepodobnosť, že prijaté riešenia budú všeobecne akceptované. |
| --- | --- |

4.2.1

Členstvo: Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj majú väčšiu autoritu a dôveryhodnosť ak v nich majú zastúpenie aj predstavitelia hlavných odvetví v spoločnosti, ktorých sa týkajú otázky trvalo udržateľného rozvoja. Čím širšie bude členstvo, tým väčšia bude pravdepodobnosť, že prijaté riešenia budú všeobecne akceptované.

| 4.2.2 | Mandát a vízia: Dosahovanie trvalej udržateľnosti si vyžaduje, aby si tvorcovia stratégií utvorili dlhodobú víziu a zobrali do úvahy potreby budúcich generácií a planéty ako celku, avšak zároveň aj okamžité a krátkodobé politické záujmy. Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj môžu hrať významnú úlohu pri formulovaní takejto dlhodobej vízie. Na to, aby sa svojej úlohy mohli skutočne zhostiť, potrebujú členov s víziou, autoritou a uznaním v spoločnosti, ktorí si dokážu vytvoriť nezávislé stanovisko a kriticky posúdiť existujúce politiky a postupy. |
| --- | --- |

4.2.2

Mandát a vízia: Dosahovanie trvalej udržateľnosti si vyžaduje, aby si tvorcovia stratégií utvorili dlhodobú víziu a zobrali do úvahy potreby budúcich generácií a planéty ako celku, avšak zároveň aj okamžité a krátkodobé politické záujmy. Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj môžu hrať významnú úlohu pri formulovaní takejto dlhodobej vízie. Na to, aby sa svojej úlohy mohli skutočne zhostiť, potrebujú členov s víziou, autoritou a uznaním v spoločnosti, ktorí si dokážu vytvoriť nezávislé stanovisko a kriticky posúdiť existujúce politiky a postupy.

| 4.2.3 | Nezávislosť: Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj by mohli silnejšie ovplyvňovať napredovanie k trvalo udržateľnejšiemu rozvoju, ak by boli v dostatočnej miere nezávislé od vlády a ak by sa venovali zložitým politickým otázkam, v ktorých môže nastať rozpor medzi krátkodobými politickými potrebami a dlhodobými požiadavkami trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.2.3

Nezávislosť: Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj by mohli silnejšie ovplyvňovať napredovanie k trvalo udržateľnejšiemu rozvoju, ak by boli v dostatočnej miere nezávislé od vlády a ak by sa venovali zložitým politickým otázkam, v ktorých môže nastať rozpor medzi krátkodobými politickými potrebami a dlhodobými požiadavkami trvalo udržateľného rozvoja.

| 4.2.4 | Rozsah pôsobnosti: Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj by mali hrať dôležitú úlohu od počiatku tvorby stratégií trvalo udržateľného rozvoja (a s tým súvisiacich stratégií) a pri monitorovaní ich zavádzania do praxe. To znamená zaoberať sa širokým okruhom otázok trvalej udržateľnosti, ako sú napríklad klimatické zmeny, energetická a dopravná politika, problematika vidieka a poľnohospodárstva a celkové riadenie hospodárstva trvalo udržateľným spôsobom. Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj budú zrejme najproduktívnejšie, ak dokážu na požiadanie vlády preskúmať určitú problematiku a tiež ak sa samy budú venovať oblastiam, ktoré pokladajú za dôležité. |
| --- | --- |

4.2.4

Rozsah pôsobnosti: Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj by mali hrať dôležitú úlohu od počiatku tvorby stratégií trvalo udržateľného rozvoja (a s tým súvisiacich stratégií) a pri monitorovaní ich zavádzania do praxe. To znamená zaoberať sa širokým okruhom otázok trvalej udržateľnosti, ako sú napríklad klimatické zmeny, energetická a dopravná politika, problematika vidieka a poľnohospodárstva a celkové riadenie hospodárstva trvalo udržateľným spôsobom. Národné rady pre trvalo udržateľný rozvoj budú zrejme najproduktívnejšie, ak dokážu na požiadanie vlády preskúmať určitú problematiku a tiež ak sa samy budú venovať oblastiam, ktoré pokladajú za dôležité.

| 4.2.5 | Prístup k informáciám: ak majú národné rady správne fungovať, potrebujú kapacity na zber dát z relevantných zdrojov a predovšetkým jednoduchý prístup k vládnym informáciám a zámerom. |
| --- | --- |

4.2.5

Prístup k informáciám: ak majú národné rady správne fungovať, potrebujú kapacity na zber dát z relevantných zdrojov a predovšetkým jednoduchý prístup k vládnym informáciám a zámerom.

| 4.2.6 | Podpora zapojenia občianskej spoločnosti do problematiky trvalo udržateľného rozvoja: jednou z významných úloh národných rád je pomáhať zvyšovať informovanosť verejnosti. Národné rady môžu do veľkej miery pomôcť príslušným inštitúciám zaviesť perspektívu trvalo udržateľného rozvoja do formálneho a neformálneho vzdelávania. Môžu podporovať širšie porozumenie tejto problematiky v médiách. Národné rady by publikovaním výročných správ o stave trvalej udržateľnosti mohli pritiahnuť viac pozornosti k tejto problematike a podporiť verejnú diskusiu. |
| --- | --- |

4.2.6

Podpora zapojenia občianskej spoločnosti do problematiky trvalo udržateľného rozvoja: jednou z významných úloh národných rád je pomáhať zvyšovať informovanosť verejnosti. Národné rady môžu do veľkej miery pomôcť príslušným inštitúciám zaviesť perspektívu trvalo udržateľného rozvoja do formálneho a neformálneho vzdelávania. Môžu podporovať širšie porozumenie tejto problematiky v médiách. Národné rady by publikovaním výročných správ o stave trvalej udržateľnosti mohli pritiahnuť viac pozornosti k tejto problematike a podporiť verejnú diskusiu.

| 4.2.7 | Zdroje: EHSV vyzýva členské štáty na to, aby zabezpečili dostatočné financovanie národných rád, aby tak mohli plniť svoje úlohy a predstavovať skutočnú pridanú hodnotu v diskusiách a rozhodovacom procese v otázkach trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.2.7

Zdroje: EHSV vyzýva členské štáty na to, aby zabezpečili dostatočné financovanie národných rád, aby tak mohli plniť svoje úlohy a predstavovať skutočnú pridanú hodnotu v diskusiách a rozhodovacom procese v otázkach trvalo udržateľného rozvoja.

| 4.2.8 | Európska spolupráca: Výbor vyzýva národné rady na to, aby spájali svoje skúsenosti, vymieňali si navzájom osvedčené postupy a udržiavali otvorený dialóg medzi radami, predovšetkým prostredníctvom posilňovania siete EEAC. Trvalo udržateľný rozvoj by tak získal silný európsky hlas. |
| --- | --- |

4.2.8

Európska spolupráca: Výbor vyzýva národné rady na to, aby spájali svoje skúsenosti, vymieňali si navzájom osvedčené postupy a udržiavali otvorený dialóg medzi radami, predovšetkým prostredníctvom posilňovania siete EEAC. Trvalo udržateľný rozvoj by tak získal silný európsky hlas.

| 4.3 | EHSV rovnako odporúča, aby sa rady usilovali rozvíjať svoju schopnosť samostatne a kolektívne spolupracovať s európskymi inštitúciami na európskej stránke politiky trvalo udržateľného rozvoja z hľadiska občianskej spoločnosti. EHSV (a predovšetkým Stredisko pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja) by mohol zohrávať dôležitú úlohu pri sprostredkovaní silnejšieho zapojenia národných rád do európskej problematiky trvalo udržateľného rozvoja. EHSV by sa mohol pravidelne schádzať s EEAC a jeho členmi a rokovať o nadchádzajúcich otázkach. Mohol by podporovať porovnávacie štúdie o tejto problematike v rámci celej EÚ so zreteľom na prínos a úlohu občianskej spoločnosti. Ďalej by sa mohol snažiť vyzdvihovať a zverejňovať príklady osvedčených postupov. |
| --- | --- |

4.3

EHSV rovnako odporúča, aby sa rady usilovali rozvíjať svoju schopnosť samostatne a kolektívne spolupracovať s európskymi inštitúciami na európskej stránke politiky trvalo udržateľného rozvoja z hľadiska občianskej spoločnosti. EHSV (a predovšetkým Stredisko pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja) by mohol zohrávať dôležitú úlohu pri sprostredkovaní silnejšieho zapojenia národných rád do európskej problematiky trvalo udržateľného rozvoja. EHSV by sa mohol pravidelne schádzať s EEAC a jeho členmi a rokovať o nadchádzajúcich otázkach. Mohol by podporovať porovnávacie štúdie o tejto problematike v rámci celej EÚ so zreteľom na prínos a úlohu občianskej spoločnosti. Ďalej by sa mohol snažiť vyzdvihovať a zverejňovať príklady osvedčených postupov.

| 4.4 | EHSV zdôrazňuje, že široká účasť verejnosti na problematike trvalo udržateľného rozvoja je nevyhnutná aj mimo rámca činnosti národných rád. Vyzýva preto správne orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni na zapojenie predstaviteľov občianskej spoločnosti do všetkých politických rozhodnutí, ktoré sa do značnej miery týkajú trvalej udržateľnosti. Neexistuje žiadna metodika, ktorá by stanovila minimálne kritériá pre osvedčené postupy v oblasti zapájania verejnosti. Na podporu procesu zapájania EHSV navrhuje pravidelne vykonávať referenčné porovnávanie alebo oceňovať osvedčené postupy. Národné rady by mali takisto úzko spolupracovať s ďalšími organizáciami a inštitúciami, ktoré sa zaoberajú trvalo udržateľným rozvojom v ich členskom štáte, vrátane s hospodárskych a sociálnych rád v krajinách, v ktorých existujú. |
| --- | --- |

4.4

EHSV zdôrazňuje, že široká účasť verejnosti na problematike trvalo udržateľného rozvoja je nevyhnutná aj mimo rámca činnosti národných rád. Vyzýva preto správne orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni na zapojenie predstaviteľov občianskej spoločnosti do všetkých politických rozhodnutí, ktoré sa do značnej miery týkajú trvalej udržateľnosti. Neexistuje žiadna metodika, ktorá by stanovila minimálne kritériá pre osvedčené postupy v oblasti zapájania verejnosti. Na podporu procesu zapájania EHSV navrhuje pravidelne vykonávať referenčné porovnávanie alebo oceňovať osvedčené postupy. Národné rady by mali takisto úzko spolupracovať s ďalšími organizáciami a inštitúciami, ktoré sa zaoberajú trvalo udržateľným rozvojom v ich členskom štáte, vrátane s hospodárskych a sociálnych rád v krajinách, v ktorých existujú.

| 4.5 | EHSV na záver zdôrazňuje, že práca národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj môže priniesť výsledky iba vtedy, ak ich budú vlády ochotné počúvať a brať na zreteľ ich odporúčania a ak uskutočnia konkrétne kroky, vrátane pridelenia zodpovedajúcich finančných zdrojov, ktoré posunú politiku v členských štátoch bližšie smerom k trvalej udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.5

EHSV na záver zdôrazňuje, že práca národných rád pre trvalo udržateľný rozvoj môže priniesť výsledky iba vtedy, ak ich budú vlády ochotné počúvať a brať na zreteľ ich odporúčania a ak uskutočnia konkrétne kroky, vrátane pridelenia zodpovedajúcich finančných zdrojov, ktoré posunú politiku v členských štátoch bližšie smerom k trvalej udržateľnosti.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stratégia trvalo udržateľného rozvoja EÚ, Závery predsedníctva Rady, 26. júna 2006.

1

(2)  Pozri zoznam zdrojov informácií na konci tohto textu.

2

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/33

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zelená kniha o lepšej demontáži lodí“

KOM(2007) 269 v konečnom znení

(2008/C 120/08)

Európska komisia sa 22. mája 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Zelenú knihu o lepšej demontáži lodí“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 31. októbra 2007. Spravodajcom bol pán Adams.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 13. decembra 2007) prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh Komisie na opatrenia na medzinárodnej ako aj regionálnej úrovni s cieľom čo najskôr zmeniť súčasné neprijateľné postupy pri demontáži lodí. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh Komisie na opatrenia na medzinárodnej ako aj regionálnej úrovni s cieľom čo najskôr zmeniť súčasné neprijateľné postupy pri demontáži lodí.

| 1.2 | V súčasnosti medzinárodné odvetvie demontáže lodí zahŕňa v sebe rozličné miesta, od bezpečných, náležite vybavených suchých dokov až po pláže, kde sa plavidlá demontujú ručne s minimálnym zreteľom na ochranu zdravia, bezpečnosť a ochranu životného prostredia. V súčasnosti väčšina obchodných lodí končí na niektorej z takýchto pláži v južnej Ázii. Na celom svete je závažný nedostatok zariadení na demontáž lodí, ktorý by vyhovoval zásadám trvalej udržateľnosti v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

1.2

V súčasnosti medzinárodné odvetvie demontáže lodí zahŕňa v sebe rozličné miesta, od bezpečných, náležite vybavených suchých dokov až po pláže, kde sa plavidlá demontujú ručne s minimálnym zreteľom na ochranu zdravia, bezpečnosť a ochranu životného prostredia. V súčasnosti väčšina obchodných lodí končí na niektorej z takýchto pláži v južnej Ázii. Na celom svete je závažný nedostatok zariadení na demontáž lodí, ktorý by vyhovoval zásadám trvalej udržateľnosti v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti.

| 1.3 | Výbor sa obáva, že táto situácia sa zhorší výrazným nárastom počtu lodí, ktoré budú v najbližších rokoch vyradené z prevádzky kvôli celkovému vyraďovaniu ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom; súčasným objemom lodí určených na demontáž, ktoré zodpovedajú približne 15 miliónom ton výtlaku prázdnej lode (light displacement tonnage LDT) (1) a nedávnemu rozmachu v odvetví stavby lodí. Časť z prebytku lodí bude potrebné vyradiť v nasledujúcich rokoch z prevádzky v dôsledku opatrení prijatých Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) a podporovaných EÚ na ochranu jej vlastného životného prostredia, EÚ má preto povinnosť konať. |
| --- | --- |

1.3

Výbor sa obáva, že táto situácia sa zhorší výrazným nárastom počtu lodí, ktoré budú v najbližších rokoch vyradené z prevádzky kvôli celkovému vyraďovaniu ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom; súčasným objemom lodí určených na demontáž, ktoré zodpovedajú približne 15 miliónom ton výtlaku prázdnej lode (light displacement tonnage LDT) (1) a nedávnemu rozmachu v odvetví stavby lodí. Časť z prebytku lodí bude potrebné vyradiť v nasledujúcich rokoch z prevádzky v dôsledku opatrení prijatých Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) a podporovaných EÚ na ochranu jej vlastného životného prostredia, EÚ má preto povinnosť konať.

| 1.4 | Niektorí vlastníci lodí nepočítajú v prevádzkových nákladoch s bezpečnou, uváženou demontážou lodí po dobe životnosti, zatiaľ čo veľká skupina (2) považuje za potrebné konať a začína zavádzať dobrovoľné opatrenia. |
| --- | --- |

1.4

Niektorí vlastníci lodí nepočítajú v prevádzkových nákladoch s bezpečnou, uváženou demontážou lodí po dobe životnosti, zatiaľ čo veľká skupina (2) považuje za potrebné konať a začína zavádzať dobrovoľné opatrenia.

| 1.5 | Je tiež známe, že hoci v EÚ existuje právny predpis, ktorý by mal zabrániť demontáži lodí na miestach, ktoré na to nemajú vhodné zariadenia, takémuto predpisu sa ľahko vyhýba. EHSV dôrazne argumentoval, naposledy v marci 2007 v stanovisku na tému „Zelená kniha: Budúcnosť námornej politiky“ (3), že členské štáty by mali urýchlene ratifikovať medzinárodné dohovory o námornej bezpečnosti a ochrane životného prostredia a zabezpečiť ich správne uplatňovanie. |
| --- | --- |

1.5

Je tiež známe, že hoci v EÚ existuje právny predpis, ktorý by mal zabrániť demontáži lodí na miestach, ktoré na to nemajú vhodné zariadenia, takémuto predpisu sa ľahko vyhýba. EHSV dôrazne argumentoval, naposledy v marci 2007 v stanovisku na tému „Zelená kniha: Budúcnosť námornej politiky“ (3), že členské štáty by mali urýchlene ratifikovať medzinárodné dohovory o námornej bezpečnosti a ochrane životného prostredia a zabezpečiť ich správne uplatňovanie.

| 1.6 | Demontáž plavidiel po dobe životnosti je nepochybne zložitou otázkou, ktorá má významný prínos v oblasti zamestnanosti a znamená aj prísun zdrojov surovín do rozvojových krajín ponúkajúcich demontáž za nízke náklady. Výbor zároveň uznáva, že štrukturálna chudoba a iné sociálne a právne problémy v niektorých oblastiach južnej Ázie sú úzko spojené s chýbajúcimi aspoň minimálnymi normami bezpečnosti pri práci, pracovnými normami a normami pre ochranu životného prostredia, alebo s ich neuplatňovaním. |
| --- | --- |

1.6

Demontáž plavidiel po dobe životnosti je nepochybne zložitou otázkou, ktorá má významný prínos v oblasti zamestnanosti a znamená aj prísun zdrojov surovín do rozvojových krajín ponúkajúcich demontáž za nízke náklady. Výbor zároveň uznáva, že štrukturálna chudoba a iné sociálne a právne problémy v niektorých oblastiach južnej Ázie sú úzko spojené s chýbajúcimi aspoň minimálnymi normami bezpečnosti pri práci, pracovnými normami a normami pre ochranu životného prostredia, alebo s ich neuplatňovaním.

EHSV preto odporúča:

| 1.7 | Mal by byť stanovený pevný medzinárodný režim na identifikáciu, kontrolu a demontáž lodí po dobe životnosti prostredníctvom IMO. Tento režim musí mať primeraný stupeň kontroly, aký je obsiahnutý v Bazilejskom dohovore: zahŕňať všetky príslušné normy Medzinárodnej organizácie práce (ILO) a zároveň neumožňovať výnimky a zabraňovať, aby sa lode po dobe životnosti s nebezpečným odpadom dostali do krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohovoru a ktoré nemajú primerané zariadenia. |
| --- | --- |

1.7

Mal by byť stanovený pevný medzinárodný režim na identifikáciu, kontrolu a demontáž lodí po dobe životnosti prostredníctvom IMO. Tento režim musí mať primeraný stupeň kontroly, aký je obsiahnutý v Bazilejskom dohovore: zahŕňať všetky príslušné normy Medzinárodnej organizácie práce (ILO) a zároveň neumožňovať výnimky a zabraňovať, aby sa lode po dobe životnosti s nebezpečným odpadom dostali do krajín, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohovoru a ktoré nemajú primerané zariadenia.

| 1.8 | Avšak vykonávanie tejto dohody IMO bude trvať niekoľko rokov, a preto:






  — | mali by sa podporovať účinné dobrovoľné programy vlastníkov lodí, aby sa minimalizovali problémy s demontážou, |
| --- | --- | --- |

1.8

Avšak vykonávanie tejto dohody IMO bude trvať niekoľko rokov, a preto:

—

mali by sa podporovať účinné dobrovoľné programy vlastníkov lodí, aby sa minimalizovali problémy s demontážou,

| — | EÚ by mala jasne uplatňovať svoje existujúce právne predpisy vykonávaním nariadenia o zasielaní odpadu. Mali by byť vykonané okamžité opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby prístavné štáty mali právomoc vyhlásiť loď za loď „po dobe životnosti“ a podporiť dokument, ktorý by objasňoval termíny „úmysel zneškodniť“ a „vyvážajúci štát“. EHSV tiež žiada Komisiu, aby urýchlene prijala a vykonala dodatočné opatrenia na zabránenie obchádzania legislatívy, akými sú požadovanie finančných záruk na lode, ktoré majú viac ako 25 rokov alebo sú označené ako vysokorizikové, a podmienenie ďalších dotácií pre lodný priemysel používaním ekologickej demontáže lodí a/alebo zariadení predbežného čistenia, |
| --- | --- |

—

EÚ by mala jasne uplatňovať svoje existujúce právne predpisy vykonávaním nariadenia o zasielaní odpadu. Mali by byť vykonané okamžité opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby prístavné štáty mali právomoc vyhlásiť loď za loď „po dobe životnosti“ a podporiť dokument, ktorý by objasňoval termíny „úmysel zneškodniť“ a „vyvážajúci štát“. EHSV tiež žiada Komisiu, aby urýchlene prijala a vykonala dodatočné opatrenia na zabránenie obchádzania legislatívy, akými sú požadovanie finančných záruk na lode, ktoré majú viac ako 25 rokov alebo sú označené ako vysokorizikové, a podmienenie ďalších dotácií pre lodný priemysel používaním ekologickej demontáže lodí a/alebo zariadení predbežného čistenia,

| — | EÚ by mala vypracovať systém certifikácie treťou stranou a kontrolný mechanizmus pre bezpečné a ekologické demontážne zariadenia. To je požiadavka vlastníkov lodí a napomôže vytvoreniu transparentných a rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

—

EÚ by mala vypracovať systém certifikácie treťou stranou a kontrolný mechanizmus pre bezpečné a ekologické demontážne zariadenia. To je požiadavka vlastníkov lodí a napomôže vytvoreniu transparentných a rovnakých podmienok.

| 1.9 | EHSV podporuje uplatňovanie osvedčených postupov v oblasti recyklácie lodí a ich predbežného čistenia od plynov a toxického odpadu v EÚ. Prvotnými kľúčovými krokmi pri tomto prístupe sú záväzok členských štátov postupovať v prípade všetkých lodí vo vlastníctve štátu týmto spôsobom a záväzné klauzuly o dobe životnosti pri predaji týchto lodí tretím stranám. Predbežne vyčistenie plavidiel pred vývozom poskytne možnosť na dovoz čistej druhotnej ocele do miest v južnej Ázii, kde je vysoký dopyt. Na tento účel by malo byť vypracované usmernenie o predbežnom čistení. |
| --- | --- |

1.9

EHSV podporuje uplatňovanie osvedčených postupov v oblasti recyklácie lodí a ich predbežného čistenia od plynov a toxického odpadu v EÚ. Prvotnými kľúčovými krokmi pri tomto prístupe sú záväzok členských štátov postupovať v prípade všetkých lodí vo vlastníctve štátu týmto spôsobom a záväzné klauzuly o dobe životnosti pri predaji týchto lodí tretím stranám. Predbežne vyčistenie plavidiel pred vývozom poskytne možnosť na dovoz čistej druhotnej ocele do miest v južnej Ázii, kde je vysoký dopyt. Na tento účel by malo byť vypracované usmernenie o predbežnom čistení.

| 1.10 | Poskytovanie finančnej a technickej pomoci krajinám južnej Ázie, aby vylepšili svoje zariadenia – minimálne tým, že operácie, ktoré sa vykonávajú na pláži, sa budú vykonávať na zabezpečených mólach alebo v suchých dokoch, a tým, že poskytnú vyššiu bezpečnosť a zariadenia odpadového hospodárstva – zmierni niektoré z najzávažnejších problémov. |
| --- | --- |

1.10

Poskytovanie finančnej a technickej pomoci krajinám južnej Ázie, aby vylepšili svoje zariadenia – minimálne tým, že operácie, ktoré sa vykonávajú na pláži, sa budú vykonávať na zabezpečených mólach alebo v suchých dokoch, a tým, že poskytnú vyššiu bezpečnosť a zariadenia odpadového hospodárstva – zmierni niektoré z najzávažnejších problémov.

| 1.11 | EHSV uznáva, že účinné kroky v tejto oblasti budú znamenať dodatočné náklady. Podporuje návrhy Komisie na mechanizmy, ktoré by zabezpečili, aby sa rezerva pre takéto náklady stala súčasťou normálnych prevádzkových nákladov lodného priemyslu. Predovšetkým, IMO ako aj vlastníci lodí vyžadujú, aby každá loď mala recyklačný fond či už vytvorený počas prevádzky alebo zriadený ako finančná záruka pri uvedení do prevádzky. Rozličné finančné inštitúcie majú dobré predpoklady na to, aby vytvorili štruktúru týchto opatrení a zaviedlo ich do praxe. Ak založenie takéhoto fondu nebude možné, EÚ by mala preskúmať regionálne mechanizmy, akými sú štátne prístavné poplatky a pod. |
| --- | --- |

1.11

EHSV uznáva, že účinné kroky v tejto oblasti budú znamenať dodatočné náklady. Podporuje návrhy Komisie na mechanizmy, ktoré by zabezpečili, aby sa rezerva pre takéto náklady stala súčasťou normálnych prevádzkových nákladov lodného priemyslu. Predovšetkým, IMO ako aj vlastníci lodí vyžadujú, aby každá loď mala recyklačný fond či už vytvorený počas prevádzky alebo zriadený ako finančná záruka pri uvedení do prevádzky. Rozličné finančné inštitúcie majú dobré predpoklady na to, aby vytvorili štruktúru týchto opatrení a zaviedlo ich do praxe. Ak založenie takéhoto fondu nebude možné, EÚ by mala preskúmať regionálne mechanizmy, akými sú štátne prístavné poplatky a pod.

| 1.12 | Dizajn zohľadňujúci recykláciu, označenie jestvujúcich rizík a nahradenie čo najväčšieho množstva toxického materiálu pri stavbe lodí bude mať z dlhodobého hľadiska pozitívny efekt a EHSV podporuje snahy EÚ, IMO, ako aj vlastníkov a staviteľov lodí. |
| --- | --- |

1.12

Dizajn zohľadňujúci recykláciu, označenie jestvujúcich rizík a nahradenie čo najväčšieho množstva toxického materiálu pri stavbe lodí bude mať z dlhodobého hľadiska pozitívny efekt a EHSV podporuje snahy EÚ, IMO, ako aj vlastníkov a staviteľov lodí.

2.   Úvod

| 2.1 | Stanovisko sa zaoberá medzinárodnou lodnou dopravou a medzinárodným zasielaním odpadu. Každoročne je 200 až 600 lodí rozobratých a recykluje sa z nich oceľ a iné suroviny. Väčšinou sa tak deje na plážach v juhoázijských krajinách, pričom sa berie len malý ohľad na bezpečnosť pracovníkov alebo ochranu životného prostredia. Odhaduje sa, že počas nasledujúcich 8 rokov príde do týchto demontážnych prevádzok približne 5,5 milióna ton nebezpečného materiálu obsiahnutého v lodiach po dobe životnosti, najmä ropný kal, ropa, nátery, PVC a azbest. |
| --- | --- |

2.1

Stanovisko sa zaoberá medzinárodnou lodnou dopravou a medzinárodným zasielaním odpadu. Každoročne je 200 až 600 lodí rozobratých a recykluje sa z nich oceľ a iné suroviny. Väčšinou sa tak deje na plážach v juhoázijských krajinách, pričom sa berie len malý ohľad na bezpečnosť pracovníkov alebo ochranu životného prostredia. Odhaduje sa, že počas nasledujúcich 8 rokov príde do týchto demontážnych prevádzok približne 5,5 milióna ton nebezpečného materiálu obsiahnutého v lodiach po dobe životnosti, najmä ropný kal, ropa, nátery, PVC a azbest.

| 2.2 | Žiadna z prevádzok, ktoré sa využívajú na demontáž lodí na indickom subkontinente, nemá bezpečnostné zariadenia zabraňujúce znečisteniu pôdy a odpad sa iba zriedkavo spracováva v súlade s minimálnymi environmentálnymi normami. Z dôvodu nízkej úrovne bezpečnostných opatrení je tu vysoký počet nehôd a robotníci, ktorí pracujú s toxickým materiálom bez primeranej ochrany (4), sú vystavení dlhodobým zdravotným rizikám. |
| --- | --- |

2.2

Žiadna z prevádzok, ktoré sa využívajú na demontáž lodí na indickom subkontinente, nemá bezpečnostné zariadenia zabraňujúce znečisteniu pôdy a odpad sa iba zriedkavo spracováva v súlade s minimálnymi environmentálnymi normami. Z dôvodu nízkej úrovne bezpečnostných opatrení je tu vysoký počet nehôd a robotníci, ktorí pracujú s toxickým materiálom bez primeranej ochrany (4), sú vystavení dlhodobým zdravotným rizikám.

| 2.3 | Na presun lodí po dobe životnosti z priemyselných do rozvojových krajín sa vzťahujú medzinárodné právne predpisy o zasielaní odpadu, pričom vývoz lodí z EÚ, ktoré obsahujú nebezpečný materiál, je zakázaný nariadením EÚ o zasielaní odpadu. Avšak kvôli presunu do demontážnych prevádzok a zmene vlajky lode sa otázky vlastníctva a zodpovednosti stávajú neprehľadnými, a tým sa komplikuje vykonávanie existujúcich právnych predpisov a nezodpovední vlastníci lodí majú možnosť vyhnúť sa svojim povinnostiam. |
| --- | --- |

2.3

Na presun lodí po dobe životnosti z priemyselných do rozvojových krajín sa vzťahujú medzinárodné právne predpisy o zasielaní odpadu, pričom vývoz lodí z EÚ, ktoré obsahujú nebezpečný materiál, je zakázaný nariadením EÚ o zasielaní odpadu. Avšak kvôli presunu do demontážnych prevádzok a zmene vlajky lode sa otázky vlastníctva a zodpovednosti stávajú neprehľadnými, a tým sa komplikuje vykonávanie existujúcich právnych predpisov a nezodpovední vlastníci lodí majú možnosť vyhnúť sa svojim povinnostiam.

| 2.4 | Súčasťou riešenia je podpora väčšej kapacity v EÚ. Avšak hoci by to bol pozitívny krok a mohli by k nemu pristúpiť námorné lode a lode vo vlastníctve štátu, bude sa týkať len malého percenta z približne 105 miliónov LDT, ktoré budú demontované do roku 2020 (5). |
| --- | --- |

2.4

Súčasťou riešenia je podpora väčšej kapacity v EÚ. Avšak hoci by to bol pozitívny krok a mohli by k nemu pristúpiť námorné lode a lode vo vlastníctve štátu, bude sa týkať len malého percenta z približne 105 miliónov LDT, ktoré budú demontované do roku 2020 (5).

| 2.5 | Zelená kniha preto vytrvalo hľadá možnosti, ktoré by ucelene a z hľadiska nákladov efektívne zlepšili normy v súlade s existujúcimi uvedenými európskymi a medzinárodnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

2.5

Zelená kniha preto vytrvalo hľadá možnosti, ktoré by ucelene a z hľadiska nákladov efektívne zlepšili normy v súlade s existujúcimi uvedenými európskymi a medzinárodnými právnymi predpismi.

3.   Zhrnutie zelenej knihy

| 3.1 | V záveroch Rady zo zasadnutia v novembri 2006 sa uvádza, že ekologické riadenie demontáže lodí predstavuje pre Európsku úniu prioritu. Komisia už vyjadrila svoje stanovisko v Zelenej knihe o námornej politike z júna 2006 (6), kde sa uvádza, že budúca námorná politika EÚ by mala podporovať iniciatívy na medzinárodnej úrovni s cieľom dosiahnuť záväzné minimálne normy pre recykláciu lodí a podporiť zriadenie ekologických recyklačných zariadení. |
| --- | --- |

3.1

V záveroch Rady zo zasadnutia v novembri 2006 sa uvádza, že ekologické riadenie demontáže lodí predstavuje pre Európsku úniu prioritu. Komisia už vyjadrila svoje stanovisko v Zelenej knihe o námornej politike z júna 2006 (6), kde sa uvádza, že budúca námorná politika EÚ by mala podporovať iniciatívy na medzinárodnej úrovni s cieľom dosiahnuť záväzné minimálne normy pre recykláciu lodí a podporiť zriadenie ekologických recyklačných zariadení.

| 3.2 | Táto Zelená kniha prináša nové nápady s cieľom pokračovať v dialógu a zintenzívniť dialóg s členskými štátmi a zainteresovanými stranami a pripraviť pôdu pre budúce opatrenia a žiada odpovede na viaceré kľúčové otázky, ktoré sa týkajú hlavných problémov. |
| --- | --- |

3.2

Táto Zelená kniha prináša nové nápady s cieľom pokračovať v dialógu a zintenzívniť dialóg s členskými štátmi a zainteresovanými stranami a pripraviť pôdu pre budúce opatrenia a žiada odpovede na viaceré kľúčové otázky, ktoré sa týkajú hlavných problémov.

| 3.3 | Hlavným cieľom tejto činnosti je ochrana životného prostredia a verejného zdravia. Cieľom nie je umelo preniesť obchodné objemy recyklácie lodí späť do EÚ, čím by sa krajiny južnej Ázie pripravili o hlavný zdroj príjmov a potrebné suroviny. Konečným cieľom je dosiahnuť trvalo udržateľné riešenia v globálnom meradle. |
| --- | --- |

3.3

Hlavným cieľom tejto činnosti je ochrana životného prostredia a verejného zdravia. Cieľom nie je umelo preniesť obchodné objemy recyklácie lodí späť do EÚ, čím by sa krajiny južnej Ázie pripravili o hlavný zdroj príjmov a potrebné suroviny. Konečným cieľom je dosiahnuť trvalo udržateľné riešenia v globálnom meradle.

| 3.4 | V súčasnosti kapacita recyklácie lodí, ktorá je v súlade s environmentálnymi a bezpečnostnými normami predstavuje spracovanie najviac 2 miliónov ton výtlaku prázdnej lode za rok na celom svete, čo je približne 30 % predpokladaného celkového dopytu po demontáži v bežných rokoch. Väčšina týchto zariadení – najmä v Číne, ale aj v niektorých členských štátoch EÚ nedokáže ponúknuť rovnaké ceny za šrot a ich náklady sú oveľa vyššie ako náklady ich konkurentov v južnej Ázii. Tieto (ako aj všetky ostatné) zariadenia sa onedlho ocitnú pod tlakom, keďže až 1300 ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom bude musieť byť do roku 2015 vyradených z prevádzky na základe opatrení prijatých po nehodách cisternových lodí Erika a Prestige
   (7). Hlavnú obavu predstavuje myšlienka, že nábor nekvalifikovaných robotníkov, ktorí musia spracovať oveľa väčší objem lodí, ešte viac zníži bezpečnostné a environmentálne normy. Dopyt dosiahne vrchol v roku 2010, kedy má byť demontovaných približne 800 cisternových lodí s jednoduchým trupom, čiže musíme naliehavo konať. |
| --- | --- |

3.4

V súčasnosti kapacita recyklácie lodí, ktorá je v súlade s environmentálnymi a bezpečnostnými normami predstavuje spracovanie najviac 2 miliónov ton výtlaku prázdnej lode za rok na celom svete, čo je približne 30 % predpokladaného celkového dopytu po demontáži v bežných rokoch. Väčšina týchto zariadení – najmä v Číne, ale aj v niektorých členských štátoch EÚ nedokáže ponúknuť rovnaké ceny za šrot a ich náklady sú oveľa vyššie ako náklady ich konkurentov v južnej Ázii. Tieto (ako aj všetky ostatné) zariadenia sa onedlho ocitnú pod tlakom, keďže až 1300 ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom bude musieť byť do roku 2015 vyradených z prevádzky na základe opatrení prijatých po nehodách cisternových lodí Erika a Prestige
   (7). Hlavnú obavu predstavuje myšlienka, že nábor nekvalifikovaných robotníkov, ktorí musia spracovať oveľa väčší objem lodí, ešte viac zníži bezpečnostné a environmentálne normy. Dopyt dosiahne vrchol v roku 2010, kedy má byť demontovaných približne 800 cisternových lodí s jednoduchým trupom, čiže musíme naliehavo konať.

3.5   Právna situácia

Bazilejský dohovor z roku 1989 stanovuje rámec kontroly vývozu nebezpečného odpadu cez medzinárodné hranice. V roku 1997 bol do právnych predpisov EÚ zahrnutý absolútny zákaz („bazilejský zákaz“) vývozu nebezpečného odpadu z krajín OECD do krajín, ktoré nie sú členmi OECD (8) a tento zákaz je záväzný pre všetky členské štáty. Avšak po tom, ako loď opustí európske vody, je veľmi zložité uplatňovať zákaz vývozu. Ďalšie záväzné predpisy týkajúce sa demontáže lodí sú predmetom návrhu dohovoru IMO, o ktorom prebieha diskusia, ale prevláda názor, že v čase, keď dohovor nadobudne platnosť, bude obdobie vrcholiaceho dopytu po demontáži už dávnou minulosťou.

3.6   Ekonomické hľadisko demontáže lodí

Väčšina lodí sa v súčasnosti demontuje v južnej Ázii vďaka výhodám, ktoré vyplývajú z viacerých ekonomických faktorov. Najvýznamnejšími spomedzi nich sú:

| — | miernejšie alebo neuplatňované regulačné podmienky v oblasti odpadu, a bezpečnosti a zdravia pri práci, |
| --- | --- |

—

miernejšie alebo neuplatňované regulačné podmienky v oblasti odpadu, a bezpečnosti a zdravia pri práci,

| — | výrazne nižšie mzdové náklady. Demontáž na pláži neumožňuje použitie ťažkých mechanizmov, a preto manuálna práca predstavuje podstatnú časť nákladov, |
| --- | --- |

—

výrazne nižšie mzdové náklady. Demontáž na pláži neumožňuje použitie ťažkých mechanizmov, a preto manuálna práca predstavuje podstatnú časť nákladov,

| — | dodávky lodí na demontáž sú nepravidelné a rôznorodé. Lode sú zvyčajne vyraďované z prevádzky vtedy, keď sú prepravné sadzby nízke a plavidlá sa veľmi líšia v dizajne a zložení,. |
| --- | --- |

—

dodávky lodí na demontáž sú nepravidelné a rôznorodé. Lode sú zvyčajne vyraďované z prevádzky vtedy, keď sú prepravné sadzby nízke a plavidlá sa veľmi líšia v dizajne a zložení,.

| — | kvôli regulačným požiadavkám v krajinách OECD prakticky neexistuje trh s použitou oceľou a opotrebovaným lodným zariadením. |
| --- | --- |

—

kvôli regulačným požiadavkám v krajinách OECD prakticky neexistuje trh s použitou oceľou a opotrebovaným lodným zariadením.

Komisia v zásade jasne uvádza, že trh v južnej Ázii funguje vďaka vysokej externalizácii nákladov, čo vytvára problematické sociálne a environmentálne podmienky.

3.7   Vplyv na životné prostredie a dôsledky v sociálnej oblasti.

Prevažná časť demontáže sa vykonáva na otvorených plážach, kde sa nenachádzajú zachytávacie zariadenia, zariadenia na opätovné spracovanie a likvidačné prevádzky. Rôznorodé látky škodlivé pre životné prostredie unikajú do pôdy, piesku a mora a spaľovanie náterov a plastových obalov znečisťuje ovzdušie. Často dochádza k smrteľným výbuchom, je tu vysoký počet nehôd a bezpečnostné opatrenia sa považujú za úplne nedostatočné. Robotníci sú náchylní na nevyliečiteľné chronické choroby – okolo 16 % robotníkov pracujúcich s azbestom v indickom Alangu trpí azbestózou. V Bangladéši za posledných 20 rokov (9) zahynulo pri nehodách viac ako 400 robotníkov a 6 000 bolo vážne zranených.

3.8   Medzinárodná situácia

IMO spoločne s ILO a UNEP (Program OSN pre oblasť životného prostredia) pracuje od roku 2005 na záväznom medzinárodnom režime pre ekologickú demontáž lodí. Rokuje sa o návrhu dohovoru, ktorý má byť prijatý do roku 2009, ale účinnosť nadobudne až o niekoľko rokov neskôr. V súčasnosti sa návrh nevzťahuje na vojnové lode a plavidlá vo vlastníctve štátu. Dosiaľ nevyriešené ostali otázky o externých normách mimo rámca IMO, základných normách pre recyklačné zariadenia, oznamovacej povinnosti – vrátane oznamovania medzi štátmi a mechanizmov zhody. Komisia uvádza, že nie je pravdepodobné, aby navrhovaný dohovor zabezpečil rovnakú úroveň kontroly, uplatňovania a ochrany ako Bazilejský dohovor.

3.9   Medzinárodné riešenia

Zelená kniha uvádza, že najlepším strednodobým a dlhodobým prístupom je podpora návrhu dohovoru IMO. Existujú vážne obavy, že dohovor nebude dosť dôrazný a bude prijatý príliš neskoro na to, aby vyriešil problém vyradených cisternových lodí s jednoduchým trupom, čo si vyžiada dočasné riešenie. Komisia preto predkladá návrhy na zlepšenie európskeho riadenia demontáže lodí, ktoré majú za cieľ podporovať úsilie na medzinárodnej úrovni – je to naliehavý problém, keďže veľké množstvo lodí po dobe životnosti bude v najbližších rokoch demontovaných.

3.10   Lepšie presadzovanie právnych predpisov EÚ v oblasti zasielania odpadu

Popri lepšej spolupráci medzi členskými štátmi a ďalšom usmernení pri definovaní odpadu a prijateľných recyklačných zariadení to bude zahŕňať lepšie presadzovanie právnych predpisov zo strany orgánov zodpovedných za zasielanie odpadu a prístavných orgánov v európskych prístavoch so zameraním sa na lode, ktoré prekročili určitý vek (napr. 25 rokov), alebo pri ktorých existuje podozrenie, že sú určené na demontáž. Okrem toho sa musí zlepšiť sledovanie lodí po dobe životnosti a posilniť spolupráca s kľúčovými tretími krajinami (akou je Egypt vďaka Suezskému prieplavu). Komisia tiež navrhuje aktivity so zameraním na demontáž vojnových lodí a iných plavidiel vo vlastníctve štátu.

3.11   Posilnenie kapacity EÚ na demontáž lodí

Nakoľko kapacita na demontáž lodí v EÚ a iných krajinách OECD (najmä v Turecku) je nepostačujúca pre vojnové lode a iné štátom vlastnené lode určené na demontáž v nasledujúcich 10 rokoch, v blízkej budúcnosti bude značný nedostatok vhodných zariadení na demontáž. Avšak ekologicky prijateľné, tzv. „zelené“ zariadenia, ktoré v súčasnosti existujú, nie sú schopné konkurovať zariadeniam v južnej Ázii. Pokiaľ vstúpia do platnosti medzinárodné opatrenia s cieľom vytvoriť jednotné podmienky, Komisia navrhuje, aby sa opatrenia zamerali na štátom vlastnené lode. Členské štáty by mohli zabezpečiť využívanie kapacity ekologicky prijateľných, tzv. „zelených“ zariadení, ak by príkladne konali pri zneškodňovaní vojnových lodí. Táto zodpovednosť môže byť vhodne rozšírená prostredníctvom vloženia klauzuly o zneškodňovaní po dobe životnosti do každej zmluvy o predaji vojnových lodí do nečlenských krajín EÚ.

| 3.11.1 | Vzhľadom na veľké množstvo lodí, ktoré tvoria obchodnú flotilu, sú potrebné iniciatívy na uskutočnenie zmien v súčasnej praxi v oblasti lodného priemyslu. Napr., ako už bolo uvedené, systém financovania, kde vlastníci lodí a iné subjekty prispievajú k bezpečnej a ekologickej demontáži lodí vo svete. |
| --- | --- |

3.11.1

Vzhľadom na veľké množstvo lodí, ktoré tvoria obchodnú flotilu, sú potrebné iniciatívy na uskutočnenie zmien v súčasnej praxi v oblasti lodného priemyslu. Napr., ako už bolo uvedené, systém financovania, kde vlastníci lodí a iné subjekty prispievajú k bezpečnej a ekologickej demontáži lodí vo svete.

3.12   Technická pomoc a prenos technológií a osvedčených postupov štátom vykonávajúcim recykláciu

Napriek niektorým nepriaznivým dôsledkom v sociálnej oblasti a v oblasti životného prostredia prispieva demontáž lodí vo výraznej miere k hospodárskemu rozvoju niektorých krajín v južnej Ázii. Je preto potrebné zvážiť podporu a rozvoj zariadení v týchto krajinách prostredníctvom technickej pomoci a lepšej tvorby právnych predpisov. Uvedomujeme si však, že absencia alebo neuplatňovanie základných predpisov týkajúcich sa bezpečnosti pri práci a ochrany životného prostredia úzko súvisia so štrukturálnou chudobou a iným problémami v sociálnej a právnej oblasti. Na dosiahnutie trvalej zmeny je potrebné, aby bola akákoľvek pomoc súčasťou širšieho rámca.

3.13   Podpora dobrovoľnej činnosti

Najlepšími sprostredkovateľmi na zabezpečenie bezpečného zneškodnenia sú vlastníci lodí a existujú príklady dobrovoľných dohôd medzi európskymi vlastníkmi lodí a demontážnymi zariadeniami o poskytnutí podpory pre modernizáciu zariadení. Z krátkodobého hľadiska bude prospešné podporovať dobrovoľné kódexy a dohody vyplývajúce zo sociálnej zodpovednosti podnikov (10) so systémom cien a certifikácie. Účtovné postupy v súlade so sociálnymi normami a dobrovoľné dohody môžu byť účinné v prípade, že sú vhodne vypracované a sú najrýchlejším spôsobom na zlepšenie stavu. Ak sa však aj potom preukáže, že záväzky sa neplnia, môže byť aj naďalej potrebné prijať primerané právne predpisy.

3.14   Fond na demontáž lodí

Prebieha diskusia o tom, či by sa malo uvažovať o priamej finančnej podpore pre ekologické zariadenia na demontáž lodí v EÚ alebo pre vlastníkov lodí, ktorí posielajú plavidlá do ekologicky prijateľných, tzv.„zelených“, zariadení či už na úplnú demontáž alebo dekontamináciu. Dôraz sa kladie na vysokú nákladovosť takejto podpory a možný konflikt so zásadou „znečisťovateľ platí“. Zelená kniha preto navrhuje, aby sa zásada, že náklady za zneškodnenie lodí po dobe životnosti sú súčasťou prevádzkových nákladov plavidla, stala bežnou praxou.

| 3.14.1 | Pozitívnym krokom by mohlo byť aj zriadenie fondu na trvalo udržateľnú demontáž lodí ako povinnej súčasti medzinárodného systému demontáže lodí prostredníctvom IMO. Obdobným prípadom sú existujúce fondy zamerané na problém znečisťovania ropou v rámci dohovoru MARPOL. |
| --- | --- |

3.14.1

Pozitívnym krokom by mohlo byť aj zriadenie fondu na trvalo udržateľnú demontáž lodí ako povinnej súčasti medzinárodného systému demontáže lodí prostredníctvom IMO. Obdobným prípadom sú existujúce fondy zamerané na problém znečisťovania ropou v rámci dohovoru MARPOL.

3.15   Ďalšie možnosti

Užitočnými by mohli byť aj niektoré ďalšie opatrenia, ktoré by v krátkodobom a strednodobom horizonte mohli pomôcť zmodernizovať odvetvie demontáže lodí. Sú to:

| a) | právne predpisy EÚ, najmä predpisy týkajúce sa ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom; |
| --- | --- |

a)

právne predpisy EÚ, najmä predpisy týkajúce sa ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom;

| b) | zefektívnenie pomoci pre lodný priemysel spojením s ekologickou demontážou lodí; |
| --- | --- |

b)

zefektívnenie pomoci pre lodný priemysel spojením s ekologickou demontážou lodí;

| c) | zavedenie európskeho certifikačného systému pre ekologickú demontáž lodí a cien za príkladnú ekologickú recykláciu; |
| --- | --- |

c)

zavedenie európskeho certifikačného systému pre ekologickú demontáž lodí a cien za príkladnú ekologickú recykláciu;

| d) | zintenzívnenie medzinárodného výskumu v oblasti demontáže lodí. |
| --- | --- |

d)

zintenzívnenie medzinárodného výskumu v oblasti demontáže lodí.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Recyklácia lodí sa vo veľkej miere uskutočňuje spôsobom, ktorý nie je súlade s medzinárodne prijatými normami v oblasti ochrany zdravia, bezpečnosti a životného prostredia. |
| --- | --- |

4.1

Recyklácia lodí sa vo veľkej miere uskutočňuje spôsobom, ktorý nie je súlade s medzinárodne prijatými normami v oblasti ochrany zdravia, bezpečnosti a životného prostredia.

| 4.2 | Je dôležité, aby EÚ zabezpečila, že opatrenia, ktoré zaviedla v námornej oblasti a oblasti bezpečnosti, napr. pre cisternové lode s jednoduchým trupom, sa nebudú vykonávať tak, že sa problém jednoducho presunie na rozvojové krajiny, ale aby dohliadala na úplné uplatňovanie nariadenia o zasielaní odpadu, ktoré vychádza z Bazilejského dohovoru a jeho zásad, vrátane zmien a doplnení bazilejského zákazu. |
| --- | --- |

4.2

Je dôležité, aby EÚ zabezpečila, že opatrenia, ktoré zaviedla v námornej oblasti a oblasti bezpečnosti, napr. pre cisternové lode s jednoduchým trupom, sa nebudú vykonávať tak, že sa problém jednoducho presunie na rozvojové krajiny, ale aby dohliadala na úplné uplatňovanie nariadenia o zasielaní odpadu, ktoré vychádza z Bazilejského dohovoru a jeho zásad, vrátane zmien a doplnení bazilejského zákazu.

| 4.3 | Okrem technickej a finančnej pomoci na zlepšenie podmienok v zariadeniach na demontáž lodí v rozvojových krajinách budú potrebné fondy na revitalizáciu kontaminovanej pôdy a vody a nápravu iných škôd, ktoré boli zapríčinené nekontrolovanou činnosťou pri demontovaní lodí. Je však potrebné zdôrazniť, že problémy, ktoré trápia rozvojové krajiny nemôže vyriešiť len samotná modernizácia technológií. |
| --- | --- |

4.3

Okrem technickej a finančnej pomoci na zlepšenie podmienok v zariadeniach na demontáž lodí v rozvojových krajinách budú potrebné fondy na revitalizáciu kontaminovanej pôdy a vody a nápravu iných škôd, ktoré boli zapríčinené nekontrolovanou činnosťou pri demontovaní lodí. Je však potrebné zdôrazniť, že problémy, ktoré trápia rozvojové krajiny nemôže vyriešiť len samotná modernizácia technológií.

| 4.4 | EHSV sa stotožňuje s obavami Komisie v súvislosti s touto otázkou a tiež s jej prístupom, ktorý v sebe zahŕňa realizáciu rozličných opatrení. Kvôli naliehavej potrebe zmodernizovať zariadenia a zlepšiť podmienky, najmä v Bangladéši, by sa mali čo najrýchlejšie určiť najefektívnejšie formy pomoci, právny rámec a stimuly, aby bolo možné zapracovať návrhy do bielej knihy a vykonať vhodné vyhodnotenie vplyvov. Lodný priemysel rovnako uznáva potrebu zlepšiť zdravotné a bezpečnostné normy v recyklačných zariadeniach na celom svete (11) a víta úlohu, ktorú môže v tomto procese a pri ovplyvňovaní IMO zohrať EÚ. |
| --- | --- |

4.4

EHSV sa stotožňuje s obavami Komisie v súvislosti s touto otázkou a tiež s jej prístupom, ktorý v sebe zahŕňa realizáciu rozličných opatrení. Kvôli naliehavej potrebe zmodernizovať zariadenia a zlepšiť podmienky, najmä v Bangladéši, by sa mali čo najrýchlejšie určiť najefektívnejšie formy pomoci, právny rámec a stimuly, aby bolo možné zapracovať návrhy do bielej knihy a vykonať vhodné vyhodnotenie vplyvov. Lodný priemysel rovnako uznáva potrebu zlepšiť zdravotné a bezpečnostné normy v recyklačných zariadeniach na celom svete (11) a víta úlohu, ktorú môže v tomto procese a pri ovplyvňovaní IMO zohrať EÚ.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | Kvôli jasnosti a stručnosti konkrétnych pripomienok vyplývajúcich z práce výboru na túto tému boli tieto pripomienky zhrnuté do bodov týkajúcich sa praktickej činnosti a sú uvedené v záveroch a odporúčaniach (body 1.1 až 1.12) v úvode tohto stanoviska. |
| --- | --- |

5.1

Kvôli jasnosti a stručnosti konkrétnych pripomienok vyplývajúcich z práce výboru na túto tému boli tieto pripomienky zhrnuté do bodov týkajúcich sa praktickej činnosti a sú uvedené v záveroch a odporúčaniach (body 1.1 až 1.12) v úvode tohto stanoviska.

V Bruseli 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Európska Komisia, Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie: Demontáž a predbežné čistenie lodí, konečná správa z júna 2007.

1

Demontáž a predbežné čistenie lodí

(2)  Členovia ICS, BIMCO, ECSA, INTERTANKO, INTERCARGO, ktorí tvoria veľkú časť svetovej flotily.

2

(3)  Ú. v. EU C 168, 20.7.2007, s. 50.

3

(4)  Správa z roku 2005 o pracovníkoch odvetvia demontáže lodí: Young Power in Social Action (YPSA).

4

(5)  Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie: Demontáž a predbežné čistenie lodí, konečná správa z júna 2007

5

Demontáž a predbežné čistenie lodí

(6)  KOM(2006) 275 v konečnom znení, Brusel, 7.6.2006.

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002 z 18. februára 2002 o urýchlenom zavedení konštrukčných požiadaviek na dvojitý alebo ekvivalentný trup pre ropné tankery s jednoduchým trupom a zrušení nariadenia Rady (ES) č. 2978/94.

7

(8)  Nariadenie Rady (EHS) č. 259/93 z 1. februára 1993 o kontrole a riadení pohybu zásielok odpadov v rámci, do a z Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 30, 6.2.1993, s. 1) v znení neskorších predpisov.

8

(9)  Správa z roku 2005 o pracovníkoch odvetvia demontáže lodí: Young Power in Social Action (YPSA).

9

(10)  Tak ako je to napr. v prípade Marisec (www.marisec.org/recycling) a Združenia lodných prepravcov Európskeho spoločenstva.

10

(11)  Recyklovanie lodí – cesta vpred (Ship Recycling – The Way Forward), BIMCO, ECSA, INTERTANKO, INTERCARGO.

11

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zelená kniha Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe – možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ“

KOM(2007) 354 v konečnom znení

(2008/C 120/09)

Európska komisia sa 29. júna 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Zelená kniha Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe – možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. novembra 2007. Spravodajcom bol pán Osborn.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) prijal 127 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie a odporúčania

| 1.1 | Klimatické zmeny sú jednou z najväčších výziev, ktorým čelí svet v 21. storočí. Hlavnou prioritou je obmedzenie týchto zmien znížením emisií skleníkových plynov. Rovnako dôležité však je aj včas plánovať možnosti prispôsobenia sa takýmto zmenám, ktoré sú už v súčasnosti neodvratné. Zelená kniha je prvým a vítaným krokom pre Európu pri čelení tejto výzve. |
| --- | --- |

1.1

Klimatické zmeny sú jednou z najväčších výziev, ktorým čelí svet v 21. storočí. Hlavnou prioritou je obmedzenie týchto zmien znížením emisií skleníkových plynov. Rovnako dôležité však je aj včas plánovať možnosti prispôsobenia sa takýmto zmenám, ktoré sú už v súčasnosti neodvratné. Zelená kniha je prvým a vítaným krokom pre Európu pri čelení tejto výzve.

| 1.2 | EHSV odporúča ustanovenie zastrešujúcej európskej stratégie na prispôsobovanie sa, ktorá by tvorila rámec pre opatrenia, ktoré budú musieť byť prijaté na európskej úrovni, na úrovni jednotlivých štátov a ktoré budú musieť prijať aj iní aktéri. |
| --- | --- |

1.2

EHSV odporúča ustanovenie zastrešujúcej európskej stratégie na prispôsobovanie sa, ktorá by tvorila rámec pre opatrenia, ktoré budú musieť byť prijaté na európskej úrovni, na úrovni jednotlivých štátov a ktoré budú musieť prijať aj iní aktéri.

| 1.3 | Podľa názoru EHSV by pri vytváraní európskych a národných stratégií na prispôsobovanie sa mali byť zohľadnené tieto hlavné body:






  — | stratégie by sa mali zaoberať plánovaním vo všetkých oblastiach vymenovaných v zelenej knihe vrátane ochrany pobrežných oblastí, povodní a sucha, vodných zdrojov, požiarov, zdravia občanov, poľnohospodárstva, biodiverzity, využitia pôdy a plánovania infraštruktúry, budov a výstavby a pod., |
| --- | --- | --- |

1.3

Podľa názoru EHSV by pri vytváraní európskych a národných stratégií na prispôsobovanie sa mali byť zohľadnené tieto hlavné body:

—

stratégie by sa mali zaoberať plánovaním vo všetkých oblastiach vymenovaných v zelenej knihe vrátane ochrany pobrežných oblastí, povodní a sucha, vodných zdrojov, požiarov, zdravia občanov, poľnohospodárstva, biodiverzity, využitia pôdy a plánovania infraštruktúry, budov a výstavby a pod.,

| — | v budúcich programoch by mal byť z európskeho rozpočtu vyčlenený oveľa väčší podiel na potrebu prispôsobovania sa, ktorá by mala byť začlenená ako jedno z kritérií hodnotenia programov a projektov, |
| --- | --- |

—

v budúcich programoch by mal byť z európskeho rozpočtu vyčlenený oveľa väčší podiel na potrebu prispôsobovania sa, ktorá by mala byť začlenená ako jedno z kritérií hodnotenia programov a projektov,

| — | Európa a jej členské štáty by mali vyčleniť podstatné a dodatočné zdroje na podporu prispôsobovania sa v rozvojových krajinách, |
| --- | --- |

—

Európa a jej členské štáty by mali vyčleniť podstatné a dodatočné zdroje na podporu prispôsobovania sa v rozvojových krajinách,

| — | stratégie na zmierňovanie vplyvu a na prispôsobovanie sa musia byť zosúladené a navzájom sa dopĺňať, predpovedanie rizík a ich zvládanie by malo byť nevyhnutným nástrojom pre stanovovanie priorít, |
| --- | --- |

—

stratégie na zmierňovanie vplyvu a na prispôsobovanie sa musia byť zosúladené a navzájom sa dopĺňať, predpovedanie rizík a ich zvládanie by malo byť nevyhnutným nástrojom pre stanovovanie priorít,

| — | európsky výskum vplyvov zmeny klímy a prispôsobovania sa im by mal byť výrazne rozšírený, |
| --- | --- |

—

európsky výskum vplyvov zmeny klímy a prispôsobovania sa im by mal byť výrazne rozšírený,

| — | európska občianska spoločnosť, vrátane spotrebiteľov a širokej verejnosti, by mala byť v širšej miere zapojená do informovania verejnosti s cieľom dosiahnuť pochopenie problematiky zmeny klímy a zmenu správania, ktorá bude potrebná na dosiahnutie ďalšieho obmedzenia zmien klímy a na prispôsobovanie sa zmenám, ktoré už sú neodvratné, |
| --- | --- |

—

európska občianska spoločnosť, vrátane spotrebiteľov a širokej verejnosti, by mala byť v širšej miere zapojená do informovania verejnosti s cieľom dosiahnuť pochopenie problematiky zmeny klímy a zmenu správania, ktorá bude potrebná na dosiahnutie ďalšieho obmedzenia zmien klímy a na prispôsobovanie sa zmenám, ktoré už sú neodvratné,

| — | mal by byť zriadený nezávislý orgán, ktorý by monitoroval pokrok dosiahnutý pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám a zavádzanie opatrení na zmiernenie ich vplyvu v Európe, ako aj naďalej vyvíjal tlak, aby sa realizovali potrebné opatrenia a záväzky. |
| --- | --- |

—

mal by byť zriadený nezávislý orgán, ktorý by monitoroval pokrok dosiahnutý pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám a zavádzanie opatrení na zmiernenie ich vplyvu v Európe, ako aj naďalej vyvíjal tlak, aby sa realizovali potrebné opatrenia a záväzky.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Klimatické zmeny sú jednou z najväčších výziev, ktorým svet v 21. storočí čelí. |
| --- | --- |

2.1

Klimatické zmeny sú jednou z najväčších výziev, ktorým svet v 21. storočí čelí.

| 2.2 | Celosvetové úsilie sa doteraz zameriavalo najmä na snahy o zmiernenie vplyvu zmien klímy znižovaním emisií skleníkových plynov. Je však čoraz jasnejšie, že už len emisie z minulých rokov spôsobia ďalšie významné otepľovanie atmosféry a svetových morí počas nasledujúceho storočia a aj neskôr. Táto skutočnosť bude mať významný vplyv na udalosti spojené s klímou a počasím, ako aj na fyzické a prírodné prostredie na celom svete. Preto sa musíme teraz viac sústrediť na tieto nevyhnutné vplyvy globálneho otepľovania a zmien klímy a na možnosti, ako sa im čo najlepšie prispôsobiť. |
| --- | --- |

2.2

Celosvetové úsilie sa doteraz zameriavalo najmä na snahy o zmiernenie vplyvu zmien klímy znižovaním emisií skleníkových plynov. Je však čoraz jasnejšie, že už len emisie z minulých rokov spôsobia ďalšie významné otepľovanie atmosféry a svetových morí počas nasledujúceho storočia a aj neskôr. Táto skutočnosť bude mať významný vplyv na udalosti spojené s klímou a počasím, ako aj na fyzické a prírodné prostredie na celom svete. Preto sa musíme teraz viac sústrediť na tieto nevyhnutné vplyvy globálneho otepľovania a zmien klímy a na možnosti, ako sa im čo najlepšie prispôsobiť.

| 2.3 | Takéto aktivity nesmú oslabiť snahy o zníženie emisií s cieľom zmierniť ďalšie klimatické zmeny. Naopak, dôkladné pochopenie toho, aké zložité môže byť prispôsobovanie sa by malo pomôcť posilniť odhodlanie každého jednotlivca dosiahnuť podstatné zníženie emisií. Dovoliť nekontrolovaný nárast emisií by odsúdilo budúce generácie k ešte bolestivejšiemu a nákladnejšiemu prispôsobovaniu sa. |
| --- | --- |

2.3

Takéto aktivity nesmú oslabiť snahy o zníženie emisií s cieľom zmierniť ďalšie klimatické zmeny. Naopak, dôkladné pochopenie toho, aké zložité môže byť prispôsobovanie sa by malo pomôcť posilniť odhodlanie každého jednotlivca dosiahnuť podstatné zníženie emisií. Dovoliť nekontrolovaný nárast emisií by odsúdilo budúce generácie k ešte bolestivejšiemu a nákladnejšiemu prispôsobovaniu sa.

| 2.4 | Stratégie na zmierňovanie vplyvu a na prispôsobovanie sa musia byť zosúladené a navzájom sa dopĺňať. Musíme vytvoriť vierohodné a realizovateľné stratégie na obmedzenie emisií skleníkových plynov na prijateľnú úroveň alebo rozsah v splniteľnom časovom rámci. Stratégie na prispôsobovanie sa musia potom ukazovať, ako sa svet môže čo najlepšie prispôsobiť pravdepodobnému rozsahu nezvratných zmien klímy, ktoré vyplývajú z týchto cieľov zmierňovania následkov. Predpovedanie rizík a ich zvládanie bude nevyhnutným nástrojom pre stanovovanie úrovne potrebnej činnosti, ako poradia priorít. |
| --- | --- |

2.4

Stratégie na zmierňovanie vplyvu a na prispôsobovanie sa musia byť zosúladené a navzájom sa dopĺňať. Musíme vytvoriť vierohodné a realizovateľné stratégie na obmedzenie emisií skleníkových plynov na prijateľnú úroveň alebo rozsah v splniteľnom časovom rámci. Stratégie na prispôsobovanie sa musia potom ukazovať, ako sa svet môže čo najlepšie prispôsobiť pravdepodobnému rozsahu nezvratných zmien klímy, ktoré vyplývajú z týchto cieľov zmierňovania následkov. Predpovedanie rizík a ich zvládanie bude nevyhnutným nástrojom pre stanovovanie úrovne potrebnej činnosti, ako poradia priorít.

| 2.5 | Zelená kniha Komisie uvádza, čo je veľká pomoc, výpočet mnohých sektorov, ktoré budú zmenou klímy postihnuté, ako aj s tým spojené otázky, ktoré budú aktuálne v budúcnosti. |
| --- | --- |

2.5

Zelená kniha Komisie uvádza, čo je veľká pomoc, výpočet mnohých sektorov, ktoré budú zmenou klímy postihnuté, ako aj s tým spojené otázky, ktoré budú aktuálne v budúcnosti.

| 2.6 | EHSV sa domnieva, že teraz existujú silné argumenty pre vytvorenie zastrešujúcej európskej rámcovej stratégie, ktorá by sa zaoberala celým okruhom problematiky prispôsobovania sa a ktorá by stanovovala opatrenia, ktoré budú musieť byť prijaté na európskej úrovni, na úrovni jednotlivých štátov a ktoré budú musieť prijať iní aktéri. |
| --- | --- |

2.6

EHSV sa domnieva, že teraz existujú silné argumenty pre vytvorenie zastrešujúcej európskej rámcovej stratégie, ktorá by sa zaoberala celým okruhom problematiky prispôsobovania sa a ktorá by stanovovala opatrenia, ktoré budú musieť byť prijaté na európskej úrovni, na úrovni jednotlivých štátov a ktoré budú musieť prijať iní aktéri.

| 2.7 | Táto európska stratégia prispôsobovania sa by sama mala vyzývať na vytvorenie národných stratégií na prispôsobovanie sa do určitého vhodného dátumu a následné pravidelné národné správy o jej uplatňovaní. |
| --- | --- |

2.7

Táto európska stratégia prispôsobovania sa by sama mala vyzývať na vytvorenie národných stratégií na prispôsobovanie sa do určitého vhodného dátumu a následné pravidelné národné správy o jej uplatňovaní.

| 2.8 | Európska stratégia na prispôsobovanie sa bude musieť mať široký vonkajší rozsah, ktorý bude určovať spôsob, ktorým chce Európa pomôcť ostatným častiam sveta vyrovnať sa so svojimi problémami prispôsobovania sa. |
| --- | --- |

2.8

Európska stratégia na prispôsobovanie sa bude musieť mať široký vonkajší rozsah, ktorý bude určovať spôsob, ktorým chce Európa pomôcť ostatným častiam sveta vyrovnať sa so svojimi problémami prispôsobovania sa.

| 2.9 | Európa bude potrebovať silné a nezávislé inštitucionálne dohovory na zorganizovanie potrebného výskumu a monitorovania a na branie politických orgánov na zodpovednosť pokiaľ ide o včasné zavádzanie potrebných opatrení. Občianska spoločnosť musí byť plne zapojená do práce týchto inštitúcií. |
| --- | --- |

2.9

Európa bude potrebovať silné a nezávislé inštitucionálne dohovory na zorganizovanie potrebného výskumu a monitorovania a na branie politických orgánov na zodpovednosť pokiaľ ide o včasné zavádzanie potrebných opatrení. Občianska spoločnosť musí byť plne zapojená do práce týchto inštitúcií.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1 | EHSV sa domnieva, že konkrétne oblasti, v ktorých je potrebné konať sú v širšom zmysle práve tie, ktoré uvádza Komisia vo svojej zelenej knihe. Vzhľadom na zelenú knihu EHSV odporúča, aby Európska únia a jej členské štáty teraz vytvorili v rámci svojich všeobecných stratégií konkrétne programy a opatrenia ku každej z týchto oblastí. Je potrebné vypracovať harmonogramy a plány a zabezpečiť primerané finančné zdroje. |
| --- | --- |

3.1

EHSV sa domnieva, že konkrétne oblasti, v ktorých je potrebné konať sú v širšom zmysle práve tie, ktoré uvádza Komisia vo svojej zelenej knihe. Vzhľadom na zelenú knihu EHSV odporúča, aby Európska únia a jej členské štáty teraz vytvorili v rámci svojich všeobecných stratégií konkrétne programy a opatrenia ku každej z týchto oblastí. Je potrebné vypracovať harmonogramy a plány a zabezpečiť primerané finančné zdroje.

| 3.2 | Vo väčšine oblastí budú mať hlavnú zodpovednosť za organizovanie potrebných prác národné a miestne orgány. Dôležitú úlohu by však mala zohrávať aj EÚ, a to vytvorením rámca a podnecovaním a podporovaním úsilia jednotlivých štátov v oblasti prispôsobovania sa. Výbor konkrétne navrhuje, aby EÚ:






  — | zrealizovala podrobný prieskum a kontrolu s cieľom poskytnúť podrobnejšie predpovede a možné scenáre pravdepodobného priebehu a vplyvu zmien klímy v rôznych častiach Európy a pomôcť koordinovať osobitný výskum, ktorý v tejto oblasti prebieha v celej Európe na mnohých úrovniach, |
| --- | --- | --- |

3.2

Vo väčšine oblastí budú mať hlavnú zodpovednosť za organizovanie potrebných prác národné a miestne orgány. Dôležitú úlohu by však mala zohrávať aj EÚ, a to vytvorením rámca a podnecovaním a podporovaním úsilia jednotlivých štátov v oblasti prispôsobovania sa. Výbor konkrétne navrhuje, aby EÚ:

—

zrealizovala podrobný prieskum a kontrolu s cieľom poskytnúť podrobnejšie predpovede a možné scenáre pravdepodobného priebehu a vplyvu zmien klímy v rôznych častiach Európy a pomôcť koordinovať osobitný výskum, ktorý v tejto oblasti prebieha v celej Európe na mnohých úrovniach,

| — | vyvinula metodologické postupy na hodnotenie vplyvov a vytvorila vhodné stratégie na prispôsobovanie sa, ako aj podporovala výmenu skúseností a osvedčených postupov v tejto oblasti, |
| --- | --- |

—

vyvinula metodologické postupy na hodnotenie vplyvov a vytvorila vhodné stratégie na prispôsobovanie sa, ako aj podporovala výmenu skúseností a osvedčených postupov v tejto oblasti,

| — | podnecovala vytváranie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych stratégií na prispôsobovanie sa a plánov ich realizácie, a podporovala šírenie osvedčených postupov a vytváranie skúseností na základe toho, čo už bolo skutočne zrealizované na jednotlivých úrovniach, |
| --- | --- |

—

podnecovala vytváranie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych stratégií na prispôsobovanie sa a plánov ich realizácie, a podporovala šírenie osvedčených postupov a vytváranie skúseností na základe toho, čo už bolo skutočne zrealizované na jednotlivých úrovniach,

| — | identifikovala cezhraničné otázky, kde by mohla byť potrebná koordinácia činností medzi susediacimi krajinami alebo v rámci celej Európy (napríklad presun celých komunít alebo poľnohospodárskych alebo iných hospodárskych činností; ochrana prirodzených biotopov a biodiverzity; praktická pomoc v prípadoch rozsiahlych záplav, požiarov, pandémií a pod.), |
| --- | --- |

—

identifikovala cezhraničné otázky, kde by mohla byť potrebná koordinácia činností medzi susediacimi krajinami alebo v rámci celej Európy (napríklad presun celých komunít alebo poľnohospodárskych alebo iných hospodárskych činností; ochrana prirodzených biotopov a biodiverzity; praktická pomoc v prípadoch rozsiahlych záplav, požiarov, pandémií a pod.),

| — | zhodnotila diferencované hospodárske vplyvy zmien klímy medzi rôznymi časťami Únie a potrebu podpory programov prispôsobovania sa prostredníctvom Kohézneho fondu alebo štrukturálnych fondov, |
| --- | --- |

—

zhodnotila diferencované hospodárske vplyvy zmien klímy medzi rôznymi časťami Únie a potrebu podpory programov prispôsobovania sa prostredníctvom Kohézneho fondu alebo štrukturálnych fondov,

| — | zhodnotila diferencované vplyvy zmien klímy na domácnosti, jednotlivcov a MSP a primeranosť poistenia a dohôd o vyrovnaní v rámci Únie, |
| --- | --- |

—

zhodnotila diferencované vplyvy zmien klímy na domácnosti, jednotlivcov a MSP a primeranosť poistenia a dohôd o vyrovnaní v rámci Únie,

| — | stanovila všetky oblasti, v ktorých by právne predpisy alebo iniciatívy Spoločenstva mohli zohrávať významnú úlohu, napr. pri vytváraní noriem pre hodnotenie potenciálnych vplyvov súvisiacich so zmenou klímy a vypracovávaní vhodných reakcií. |
| --- | --- |

—

stanovila všetky oblasti, v ktorých by právne predpisy alebo iniciatívy Spoločenstva mohli zohrávať významnú úlohu, napr. pri vytváraní noriem pre hodnotenie potenciálnych vplyvov súvisiacich so zmenou klímy a vypracovávaní vhodných reakcií.

4.   Pripomienky ku konkrétnym oblastiam

| 4.1 | Ochrana pobrežných oblastí – Hladina morí bude stúpať ako sa budú topiť ľadovce a teplota svetových morí sa bude zvyšovať. Niekde môže byť potrebné vybudovať alebo posilniť fyzické bariéry na ochranu pôdy a sídiel. Na iných miestach môže byť vhodnejšou stratégiou riadený ústup a nové vybudovanie ochranných morských hrádzí, spolu s presídlením obyvateľov ohrozených území. |
| --- | --- |

4.1

Ochrana pobrežných oblastí – Hladina morí bude stúpať ako sa budú topiť ľadovce a teplota svetových morí sa bude zvyšovať. Niekde môže byť potrebné vybudovať alebo posilniť fyzické bariéry na ochranu pôdy a sídiel. Na iných miestach môže byť vhodnejšou stratégiou riadený ústup a nové vybudovanie ochranných morských hrádzí, spolu s presídlením obyvateľov ohrozených území.

| 4.2 | Povodne – Zmeny klímy pravdepodobne povedú k premenlivejšiemu počasiu s dlhými obdobiami sucha prerušovanými krátkymi obdobiami intenzívnejších dažďov, ktoré povedú k rýchlemu stekaniu vody a vzniku povodní. Plány ochrany proti povodniam musia byť aktualizované tak, aby zohľadňovali tieto nové meteorologické podmienky. V niektorých prípadoch bude treba vypracovať nové programy aktivít na ochranu proti povodniam. V iných prípadoch môže byť potrebné vytvoriť alebo obnoviť vhodné záplavové územia a záchytné oblasti na zadržanie povodňových vôd. Je možné, že bude potrebné zastaviť ďalší rozvoj v takýchto oblastiach a zvažovať presídlenie. |
| --- | --- |

4.2

Povodne – Zmeny klímy pravdepodobne povedú k premenlivejšiemu počasiu s dlhými obdobiami sucha prerušovanými krátkymi obdobiami intenzívnejších dažďov, ktoré povedú k rýchlemu stekaniu vody a vzniku povodní. Plány ochrany proti povodniam musia byť aktualizované tak, aby zohľadňovali tieto nové meteorologické podmienky. V niektorých prípadoch bude treba vypracovať nové programy aktivít na ochranu proti povodniam. V iných prípadoch môže byť potrebné vytvoriť alebo obnoviť vhodné záplavové územia a záchytné oblasti na zadržanie povodňových vôd. Je možné, že bude potrebné zastaviť ďalší rozvoj v takýchto oblastiach a zvažovať presídlenie.

| 4.3 | Vodné zdroje a ich nedostatok – Vodné zdroje sú už teraz v niektorých oblastiach Európy pod veľkým tlakom a tento tlak sa pravdepodobne ešte vystupňuje, keďže zmeny klímy vedú k dlhším obdobiam s nízkym výskytom zrážok a suchám. Môže byť potrebné priviesť do takto postihnutých oblastí nové zdroje vody (napr. prostredníctvom opatrení ako odsoľovanie morskej vody alebo dodávky vody na dlhé vzdialenosti) a riadenie efektívnejšieho využívania vody. Podnety na podporu efektívnejšieho využívania vody (vrátane stanovovania ceny vody) musia byť posilnené. Taktiež môže byť nutné upustiť od činností ako intenzívne poľnohospodárstvo alebo cestovný ruch v oblastiach, ktoré sú najviac postihnuté. (EHSV v súčasnosti pripravuje osobitné stanovisko zaoberajúce sa podrobnejšie otázkou nedostatku vodných zdrojov a sucha.) |
| --- | --- |

4.3

Vodné zdroje a ich nedostatok – Vodné zdroje sú už teraz v niektorých oblastiach Európy pod veľkým tlakom a tento tlak sa pravdepodobne ešte vystupňuje, keďže zmeny klímy vedú k dlhším obdobiam s nízkym výskytom zrážok a suchám. Môže byť potrebné priviesť do takto postihnutých oblastí nové zdroje vody (napr. prostredníctvom opatrení ako odsoľovanie morskej vody alebo dodávky vody na dlhé vzdialenosti) a riadenie efektívnejšieho využívania vody. Podnety na podporu efektívnejšieho využívania vody (vrátane stanovovania ceny vody) musia byť posilnené. Taktiež môže byť nutné upustiť od činností ako intenzívne poľnohospodárstvo alebo cestovný ruch v oblastiach, ktoré sú najviac postihnuté. (EHSV v súčasnosti pripravuje osobitné stanovisko zaoberajúce sa podrobnejšie otázkou nedostatku vodných zdrojov a sucha.)

| 4.4 | Nebezpečenstvo vzniku vážnych požiarov a ich výskyt sa už zvyšujú v oblastiach, ako je napríklad juh Európy, v ktorých je čoraz teplejšie a suchšie počasie, a toto nebezpečenstvo sa môže ešte prehĺbiť ďalším nárastom teploty. Bude potrebné posilniť a lepšie koordinovať opatrenia na ochranu a možnosti rýchleho zásahu. (EHSV pripravuje osobitné stanovisko, ktoré sa bude podrobnejšie zaoberať problematikou prírodných katastrof a ochrany obyvateľstva.) |
| --- | --- |

4.4

Nebezpečenstvo vzniku vážnych požiarov a ich výskyt sa už zvyšujú v oblastiach, ako je napríklad juh Európy, v ktorých je čoraz teplejšie a suchšie počasie, a toto nebezpečenstvo sa môže ešte prehĺbiť ďalším nárastom teploty. Bude potrebné posilniť a lepšie koordinovať opatrenia na ochranu a možnosti rýchleho zásahu. (EHSV pripravuje osobitné stanovisko, ktoré sa bude podrobnejšie zaoberať problematikou prírodných katastrof a ochrany obyvateľstva.)

| 4.5 | Zdravie občanov – Zmeny klímy môžu zanechávať v mnohých smeroch následky na zdraví občanov. Môžu spôsobovať rozsiahle šírenie prenášačov chorôb, vrátane najmä posunu mnohých chorôb, ktorých výskyt bol doteraz obmedzený na tropické oblasti smerom na sever. Extrémne výkyvy teplôt môžu mať oveľa priamejší vplyv. Je potrebné vypracovať plány na prípravu na tieto zmeny. |
| --- | --- |

4.5

Zdravie občanov – Zmeny klímy môžu zanechávať v mnohých smeroch následky na zdraví občanov. Môžu spôsobovať rozsiahle šírenie prenášačov chorôb, vrátane najmä posunu mnohých chorôb, ktorých výskyt bol doteraz obmedzený na tropické oblasti smerom na sever. Extrémne výkyvy teplôt môžu mať oveľa priamejší vplyv. Je potrebné vypracovať plány na prípravu na tieto zmeny.

| 4.6 | Poľnohospodárstvo – Poľnohospodárstvo bude zmenami klímy postihnuté vo veľkej miere. Zmeny ročnej teploty a úhrnu zrážok budú mať vplyv na vhodnosť využitia pôdy na rôzne poľnohospodárske účely a povedú k rozsiahlym zmenám v kvalite a kvantite produkcie, ktorú je možné dosiahnuť, a tým budú vplývať aj na existenciu rôznych poľnohospodárskych modelov v jednotlivých častiach Európy. |
| --- | --- |

4.6

Poľnohospodárstvo – Poľnohospodárstvo bude zmenami klímy postihnuté vo veľkej miere. Zmeny ročnej teploty a úhrnu zrážok budú mať vplyv na vhodnosť využitia pôdy na rôzne poľnohospodárske účely a povedú k rozsiahlym zmenám v kvalite a kvantite produkcie, ktorú je možné dosiahnuť, a tým budú vplývať aj na existenciu rôznych poľnohospodárskych modelov v jednotlivých častiach Európy.

| 4.6.1 | Kontrola stavu SPP, ktorá má byť zrealizovaná v roku 2008 by mala poskytnúť príležitosť na ďalšie zmeny s cieľom podnietiť poľnohospodárov k tomu, aby prispôsobovali svoje postupy zmenám klímy, ktoré sa teraz črtajú na obzore. |
| --- | --- |

4.6.1

Kontrola stavu SPP, ktorá má byť zrealizovaná v roku 2008 by mala poskytnúť príležitosť na ďalšie zmeny s cieľom podnietiť poľnohospodárov k tomu, aby prispôsobovali svoje postupy zmenám klímy, ktoré sa teraz črtajú na obzore.

| 4.6.2 | Poľnohospodársky výskum nových plodín a postupov pestovania, ktoré sú vhodnejšie pre vznikajúce klimatické podmienky musí byť rozšírený. Rovnako je potrebné zhodnotiť aj vplyv zmien klímy na možnosti chovu úžitkových zvierat v rôznych častiach Európy, ako aj spôsoby riešenia problému rozširovania sa chorôb, spôsobeného zmenami klímy. (EHSV v blízkej budúcnosti vypracuje osobitné stanovisko zaoberajúce sa podrobnejšie otázkou klimatických zmien a poľnohospodárstva.) |
| --- | --- |

4.6.2

Poľnohospodársky výskum nových plodín a postupov pestovania, ktoré sú vhodnejšie pre vznikajúce klimatické podmienky musí byť rozšírený. Rovnako je potrebné zhodnotiť aj vplyv zmien klímy na možnosti chovu úžitkových zvierat v rôznych častiach Európy, ako aj spôsoby riešenia problému rozširovania sa chorôb, spôsobeného zmenami klímy. (EHSV v blízkej budúcnosti vypracuje osobitné stanovisko zaoberajúce sa podrobnejšie otázkou klimatických zmien a poľnohospodárstva.)

| 4.7 | Biodiverzita – Zmeny klímy so sebou prinesú aj značné zmeny biotopov rastlín a zvierat v celej Európe. V niektorých prípadoch nebudú niektoré konkrétne druhy schopné prežiť v takto zmenených biotopoch alebo budú vážne ohrozené. Niektoré druhy sa možno dokážu premiestniť do nových biotopov prostredníctvom prirodzených procesov. Iným bude v záujme ich prežitia potrebné pri prechode pomáhať. Existujúce stratégie a programy na zachovanie biodiverzity budú musieť byť aktualizované a na ich uplatňovanie budú musieť byť vyčlenené zdroje, pokiaľ má byť tento prechod zrealizovaný bez veľkého úbytku druhov. |
| --- | --- |

4.7

Biodiverzita – Zmeny klímy so sebou prinesú aj značné zmeny biotopov rastlín a zvierat v celej Európe. V niektorých prípadoch nebudú niektoré konkrétne druhy schopné prežiť v takto zmenených biotopoch alebo budú vážne ohrozené. Niektoré druhy sa možno dokážu premiestniť do nových biotopov prostredníctvom prirodzených procesov. Iným bude v záujme ich prežitia potrebné pri prechode pomáhať. Existujúce stratégie a programy na zachovanie biodiverzity budú musieť byť aktualizované a na ich uplatňovanie budú musieť byť vyčlenené zdroje, pokiaľ má byť tento prechod zrealizovaný bez veľkého úbytku druhov.

| 4.8 | Stromy a lesné porasty budú tiež v podstatnej miere ovplyvnené zmenou klímy. Životné podmienky v určitých oblastiach sa môžu pre niektoré druhy stať nevyhovujúcimi, iné oblasti môžu naopak nadobudnúť podmienky priaznivejšie. Programy výsadby, obnovovania porastu, ochrany lesa a správy lesov budú musieť byť primerane prispôsobené. |
| --- | --- |

4.8

Stromy a lesné porasty budú tiež v podstatnej miere ovplyvnené zmenou klímy. Životné podmienky v určitých oblastiach sa môžu pre niektoré druhy stať nevyhovujúcimi, iné oblasti môžu naopak nadobudnúť podmienky priaznivejšie. Programy výsadby, obnovovania porastu, ochrany lesa a správy lesov budú musieť byť primerane prispôsobené.

| 4.9 | Plánovanie využívania pôdy – Plánovanie mestských alebo iných sídiel a dopravy a infraštruktúry bude musieť čoraz viac zohľadňovať zmeny teploty a poveternostných podmienok. Tieto úvahy musia byť pretavené do noriem navrhovania a do profesionálnych skúseností a odbornej prípravy. Individuálne programy a projekty rozvoja budú tiež musieť zohľadniť tieto zmeny klímy. Postupy hodnotenia vplyvu budú tiež musieť byť vhodne prispôsobené. |
| --- | --- |

4.9

Plánovanie využívania pôdy – Plánovanie mestských alebo iných sídiel a dopravy a infraštruktúry bude musieť čoraz viac zohľadňovať zmeny teploty a poveternostných podmienok. Tieto úvahy musia byť pretavené do noriem navrhovania a do profesionálnych skúseností a odbornej prípravy. Individuálne programy a projekty rozvoja budú tiež musieť zohľadniť tieto zmeny klímy. Postupy hodnotenia vplyvu budú tiež musieť byť vhodne prispôsobené.

| 4.10 | Budovy – Budovy a stavebné firmy budú zmenami klímy tiež postihnuté vo veľkom rozsahu. Budú potrebné prísnejšie minimálne požiadavky týkajúce sa energetickej účinnosti budov, lepšie normy pre budovy a pod. Rovnako je potrebné zabezpečiť lepšiu informovanosť občanov pokiaľ ide o osvedčené postupy, metódy, materiály a príspevky na renováciu starších budov a stavbu nových budov s cieľom znížiť spotrebu energie a vhodnejšie ich prispôsobiť zmenám teploty a poveternostných podmienok. |
| --- | --- |

4.10

Budovy – Budovy a stavebné firmy budú zmenami klímy tiež postihnuté vo veľkom rozsahu. Budú potrebné prísnejšie minimálne požiadavky týkajúce sa energetickej účinnosti budov, lepšie normy pre budovy a pod. Rovnako je potrebné zabezpečiť lepšiu informovanosť občanov pokiaľ ide o osvedčené postupy, metódy, materiály a príspevky na renováciu starších budov a stavbu nových budov s cieľom znížiť spotrebu energie a vhodnejšie ich prispôsobiť zmenám teploty a poveternostných podmienok.

| 4.11 | Rozpočet EÚ – V ročnom rozpočte navrhuje EHSV doplnenie položky „prispôsobenie sa“ pri všetkých oblastiach politiky, kde budú potrebné bezprostredné investície (napr. energetika, výskum, poľnohospodárstvo, doprava, normy týkajúce sa budov, pomoc v prípade prírodných katastrof, ochrana biodiverzity, zdravie občanov a pod.). Najbližší finančný rámec by mal vyčleniť oveľa väčší podiel dostupných zdrojov na programy, ktoré za zaoberajú zmierňovaním zmien klímy a prispôsobovaním sa. Členské štáty by mali rovnaké úpravy urobiť vo svojich vlastných národných rozpočtoch a plánoch výdavkov. |
| --- | --- |

4.11

Rozpočet EÚ – V ročnom rozpočte navrhuje EHSV doplnenie položky „prispôsobenie sa“ pri všetkých oblastiach politiky, kde budú potrebné bezprostredné investície (napr. energetika, výskum, poľnohospodárstvo, doprava, normy týkajúce sa budov, pomoc v prípade prírodných katastrof, ochrana biodiverzity, zdravie občanov a pod.). Najbližší finančný rámec by mal vyčleniť oveľa väčší podiel dostupných zdrojov na programy, ktoré za zaoberajú zmierňovaním zmien klímy a prispôsobovaním sa. Členské štáty by mali rovnaké úpravy urobiť vo svojich vlastných národných rozpočtoch a plánoch výdavkov.

| 4.12 | Štrukturálne fondy – V rámci Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, Kohézneho fondu a IPA (nástroja predvstupovej pomoci) existujú podmienky pre podporu projektov v oblasti životného prostredia, avšak nikde nie je explicitne uvedené prispôsobovanie sa zmenám klímy a samotné hodnotenia vplyvu sú často neprimerané (mnoho projektov v oblasti dopravy a energetiky zjavne škodí životnému prostrediu a podnebiu). V najbližšej revízii všetkých týchto programov by mal byť oveľa väčší percentuálny podiel dostupných prostriedkov vyčlenený na podporné opatrenia na zmiernenie zmien klímy a prispôsobovanie sa týmto zmenám. |
| --- | --- |

4.12

Štrukturálne fondy – V rámci Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, Kohézneho fondu a IPA (nástroja predvstupovej pomoci) existujú podmienky pre podporu projektov v oblasti životného prostredia, avšak nikde nie je explicitne uvedené prispôsobovanie sa zmenám klímy a samotné hodnotenia vplyvu sú často neprimerané (mnoho projektov v oblasti dopravy a energetiky zjavne škodí životnému prostrediu a podnebiu). V najbližšej revízii všetkých týchto programov by mal byť oveľa väčší percentuálny podiel dostupných prostriedkov vyčlenený na podporné opatrenia na zmiernenie zmien klímy a prispôsobovanie sa týmto zmenám.

| 4.13 | Európska investičná banka (EIB) a Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) by mali zmeny klímy zahrnúť do svojich rozpočtových postupov a medzi kritériá hodnotenia projektov a programov. |
| --- | --- |

4.13

Európska investičná banka (EIB) a Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) by mali zmeny klímy zahrnúť do svojich rozpočtových postupov a medzi kritériá hodnotenia projektov a programov.

| 4.14 | Poisťovníctvo sa o zmeny klímy veľmi živo zaujíma a úvahy týkajúce sa zmien klímy sú v čoraz väčšom rozsahu súčasťou jeho rozhodnutí o tom, proti akým udalostiam je ochotné poskytovať poistenie a za akých podmienok. EÚ a jej členské krajiny by mali zaviesť neustály dialóg s poisťovníctvom, aby tak zabezpečili, že tento sektor bude zohrávať v plnom rozsahu svoju úlohu pri pomoci podnikom a ostatným prispôsobiť sa zmenám klímy. |
| --- | --- |

4.14

Poisťovníctvo sa o zmeny klímy veľmi živo zaujíma a úvahy týkajúce sa zmien klímy sú v čoraz väčšom rozsahu súčasťou jeho rozhodnutí o tom, proti akým udalostiam je ochotné poskytovať poistenie a za akých podmienok. EÚ a jej členské krajiny by mali zaviesť neustály dialóg s poisťovníctvom, aby tak zabezpečili, že tento sektor bude zohrávať v plnom rozsahu svoju úlohu pri pomoci podnikom a ostatným prispôsobiť sa zmenám klímy.

| 4.15 | Rozvojové krajiny – Mnohé z rozvojových krajín budú mať oveľa vážnejšie problémy s prispôsobovaním sa zmenám klímy než Európa a nepomerne menšie zdroje na vyrovnanie sa s nimi. Niektoré z najmenej rozvinutých krajín prispeli veľmi malým dielom k vzniku problému zmien klímy, ale budú patriť medzi najviac postihnuté krajiny a z hľadiska spravodlivosti majú opodstatnený nárok na spoluprácu a podporu. Budú potrebovať pomoc rozvinutého sveta, vrátane ľudských, technických a finančných zdrojov, aby sa mohli patrične prispôsobiť. Európa by mala zaujať vedúcu úlohu tak pri poskytovaní dodatočných zdrojov na opatrenia na prispôsobovanie sa v rámci zbierok a národných programov na podporu rozvoja, ako aj pri pomáhaní medzinárodnému hospodárskemu spoločenstvu vyrovnať sa s výzvou prispôsobovania sa. |
| --- | --- |

4.15

Rozvojové krajiny – Mnohé z rozvojových krajín budú mať oveľa vážnejšie problémy s prispôsobovaním sa zmenám klímy než Európa a nepomerne menšie zdroje na vyrovnanie sa s nimi. Niektoré z najmenej rozvinutých krajín prispeli veľmi malým dielom k vzniku problému zmien klímy, ale budú patriť medzi najviac postihnuté krajiny a z hľadiska spravodlivosti majú opodstatnený nárok na spoluprácu a podporu. Budú potrebovať pomoc rozvinutého sveta, vrátane ľudských, technických a finančných zdrojov, aby sa mohli patrične prispôsobiť. Európa by mala zaujať vedúcu úlohu tak pri poskytovaní dodatočných zdrojov na opatrenia na prispôsobovanie sa v rámci zbierok a národných programov na podporu rozvoja, ako aj pri pomáhaní medzinárodnému hospodárskemu spoločenstvu vyrovnať sa s výzvou prispôsobovania sa.

| 4.16 | Niektoré časti sveta sa stanú oveľa menej obývateľnými pre ľudí (a v niektorých prípadoch dokonca úplne neobývateľnými) buď v dôsledku zvyšovania hladiny morí alebo v dôsledku extrémnych klimatických podmienok. Zmeny klímy môžu viesť k rastúcemu migračnému tlaku nárastom migrácie z iných častí sveta do Európy, ako aj presunmi populácie v rámci samotnej Európy. Rozvojové agentúry a ostatné príslušné vládne orgány budú musieť byť pripravené pomôcť rozvojovým krajinám rozpoznať takéto situácie včas a pomôcť vypracovať plán nutných programov presídlení. |
| --- | --- |

4.16

Niektoré časti sveta sa stanú oveľa menej obývateľnými pre ľudí (a v niektorých prípadoch dokonca úplne neobývateľnými) buď v dôsledku zvyšovania hladiny morí alebo v dôsledku extrémnych klimatických podmienok. Zmeny klímy môžu viesť k rastúcemu migračnému tlaku nárastom migrácie z iných častí sveta do Európy, ako aj presunmi populácie v rámci samotnej Európy. Rozvojové agentúry a ostatné príslušné vládne orgány budú musieť byť pripravené pomôcť rozvojovým krajinám rozpoznať takéto situácie včas a pomôcť vypracovať plán nutných programov presídlení.

| 4.17 | Ešte stále si v plnej miere neuvedomujeme potenciálny dosah klimatických zmien na miestnej a regionálnej úrovni v Európe, ani pravdepodobnú rýchlosť týchto zmien. Na zlepšenie a spresnenie týchto predpovedí bude potrebný ďalší rozsiahly výskum a analýzy. Európska agentúra pre životné prostredie môže zohrávať užitočnú úlohu ako koordinátor všetkého príslušného výskumu, monitorovania, analýz a predpovedí v tejto oblasti, ako aj ako šíriteľ najlepších dostupných informácií pre rozhodujúcich činiteľov a ostatné strany zainteresované do podrobného uplatňovania stratégií na prispôsobovanie sa. EHSV je pripravený zohrať svoju úlohu pri podpore hlbšieho a širšieho pochopenia vplyvov zmien klímy v rôznych častiach Európy a potrebných opatrení na prispôsobovanie sa. |
| --- | --- |

4.17

Ešte stále si v plnej miere neuvedomujeme potenciálny dosah klimatických zmien na miestnej a regionálnej úrovni v Európe, ani pravdepodobnú rýchlosť týchto zmien. Na zlepšenie a spresnenie týchto predpovedí bude potrebný ďalší rozsiahly výskum a analýzy. Európska agentúra pre životné prostredie môže zohrávať užitočnú úlohu ako koordinátor všetkého príslušného výskumu, monitorovania, analýz a predpovedí v tejto oblasti, ako aj ako šíriteľ najlepších dostupných informácií pre rozhodujúcich činiteľov a ostatné strany zainteresované do podrobného uplatňovania stratégií na prispôsobovanie sa. EHSV je pripravený zohrať svoju úlohu pri podpore hlbšieho a širšieho pochopenia vplyvov zmien klímy v rôznych častiach Európy a potrebných opatrení na prispôsobovanie sa.

| 4.18 | Do procesov prispôsobovania sa zmenám klímy je potrebné intenzívne zapojiť občiansku spoločnosť. Miestne spoločenstvá, podniky a ostatné organizácie budú v čoraz väčšej miere postihnuté zmenami klímy a budú musieť na ne reagovať. Občania a všetky typy organizácií potrebujú hlbšie pochopiť zmeny, ktoré už prebiehajú a zmeny, ktoré pravdepodobne nastanú v budúcnosti počas ich života a života ich detí. Rovnako potrebujú väčšmi pochopiť, čo pre nich znamená zapojiť sa do zmierňovania zmien klímy a prispôsobovania sa im. Zvyšovanie poznatkov v tejto oblasti by sa malo stať aj základnou súčasťou učebných osnov vo formálnom i neinštitucionálnom vzdelávaní. |
| --- | --- |

4.18

Do procesov prispôsobovania sa zmenám klímy je potrebné intenzívne zapojiť občiansku spoločnosť. Miestne spoločenstvá, podniky a ostatné organizácie budú v čoraz väčšej miere postihnuté zmenami klímy a budú musieť na ne reagovať. Občania a všetky typy organizácií potrebujú hlbšie pochopiť zmeny, ktoré už prebiehajú a zmeny, ktoré pravdepodobne nastanú v budúcnosti počas ich života a života ich detí. Rovnako potrebujú väčšmi pochopiť, čo pre nich znamená zapojiť sa do zmierňovania zmien klímy a prispôsobovania sa im. Zvyšovanie poznatkov v tejto oblasti by sa malo stať aj základnou súčasťou učebných osnov vo formálnom i neinštitucionálnom vzdelávaní.

| 4.19 | EHSV zdôrazňuje význam zapojenia občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach a informovania spotrebiteľov a širokej verejnosti. V plnom rozsahu podporuje návrhy obsiahnuté v zelenej knihe, aby sektorálne pracovné skupiny pomáhali pri vytváraní konkrétnych reakcií jednotlivých sektorov, ktoré budú potrebné. Jednou z dôležitých úloh takýchto skupín by malo byť vypracovanie metód na hodnotenie úrovne rizík a kontrola pripravenosti organizácií a spoločenstiev reagovať na extrémne udalosti súvisiace s počasím a iné katastrofy, ktoré sa môžu ešte zhoršiť a ktorých frekvencia sa môže s postupujúcimi zmenami klímy ešte zvýšiť. |
| --- | --- |

4.19

EHSV zdôrazňuje význam zapojenia občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach a informovania spotrebiteľov a širokej verejnosti. V plnom rozsahu podporuje návrhy obsiahnuté v zelenej knihe, aby sektorálne pracovné skupiny pomáhali pri vytváraní konkrétnych reakcií jednotlivých sektorov, ktoré budú potrebné. Jednou z dôležitých úloh takýchto skupín by malo byť vypracovanie metód na hodnotenie úrovne rizík a kontrola pripravenosti organizácií a spoločenstiev reagovať na extrémne udalosti súvisiace s počasím a iné katastrofy, ktoré sa môžu ešte zhoršiť a ktorých frekvencia sa môže s postupujúcimi zmenami klímy ešte zvýšiť.

| 4.20 | Dôležitými úlohami pre regionálne a miestne samosprávne orgány bude koordinácia a podnecovanie činnosti na ich úrovni a mobilizácia reakcií a zapojenia verejnosti. Orgány verejnej správy môžu tiež zohrávať zásadnú úlohu ako vzor, a to vhodným(náležitým) plánovaním v prípade svojich vlastných budov a rozvoja a svojou vlastnou politikou v oblasti verejného obstarávania. |
| --- | --- |

4.20

Dôležitými úlohami pre regionálne a miestne samosprávne orgány bude koordinácia a podnecovanie činnosti na ich úrovni a mobilizácia reakcií a zapojenia verejnosti. Orgány verejnej správy môžu tiež zohrávať zásadnú úlohu ako vzor, a to vhodným(náležitým) plánovaním v prípade svojich vlastných budov a rozvoja a svojou vlastnou politikou v oblasti verejného obstarávania.

| 4.21 | V zelenej knihe Komisia navrhuje vytvoriť európsku poradnú skupinu pre prispôsobenie sa zmene klímy, ktorej členmi by boli zástupcovia občianskej spoločnosti, rozhodujúci politickí činitelia a vedeckí pracovníci, ktorí by fungovali ako skupina odborných poradcov pri formulovaní stratégie. Výbor podporuje myšlienku vytvorenia takejto skupiny. |
| --- | --- |

4.21

V zelenej knihe Komisia navrhuje vytvoriť európsku poradnú skupinu pre prispôsobenie sa zmene klímy, ktorej členmi by boli zástupcovia občianskej spoločnosti, rozhodujúci politickí činitelia a vedeckí pracovníci, ktorí by fungovali ako skupina odborných poradcov pri formulovaní stratégie. Výbor podporuje myšlienku vytvorenia takejto skupiny.

| 4.22 | Okrem toho výbor navrhuje, aby EÚ zvážila vytvorenie nezávislého monitorovacieho orgánu s nezávislým predsedom. Tento orgán by bol poverený dohľadom nad pokrokom dosiahnutým v oblasti komplexnej stratégie týkajúcej sa klimatických zmien (prispôsobovanie sa im a opatrenia na zmiernenie ich vplyvu). Zároveň by mal pravidelne uverejňovať správy o pokroku a včas varovať v prípadoch, keď sa činnosti v porovnaní so záväzkami alebo vzhľadom na požiadavky danej situácie oneskorujú. EHSV tiež zamýšľa pravidelne kontrolovať pokrok dosiahnutý v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.22

Okrem toho výbor navrhuje, aby EÚ zvážila vytvorenie nezávislého monitorovacieho orgánu s nezávislým predsedom. Tento orgán by bol poverený dohľadom nad pokrokom dosiahnutým v oblasti komplexnej stratégie týkajúcej sa klimatických zmien (prispôsobovanie sa im a opatrenia na zmiernenie ich vplyvu). Zároveň by mal pravidelne uverejňovať správy o pokroku a včas varovať v prípadoch, keď sa činnosti v porovnaní so záväzkami alebo vzhľadom na požiadavky danej situácie oneskorujú. EHSV tiež zamýšľa pravidelne kontrolovať pokrok dosiahnutý v tejto oblasti.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/42

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadení“

KOM(2007) 372 v konečnom znení – 2007/0138 (CNS)

(2008/C 120/10)

Rada Európskej únie sa 7. septembra 2007 rozhodla podľa článkov 36 a 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady o spoločnej organizácii trhu s vínom a zmene a doplnení niektorých nariadení“

Odborná sekcia pre poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. novembra 2007. Spravodajcom bol pán KIENLE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) prijal 109 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 12 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie záverov a odporúčaní

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že Európska komisia vo svojom návrhu reformy európskej organizácie trhu s vínom v podstate navrhuje zachovanie organizácie trhu zohľadňujúcej špecifiká vína. Bol by si býval želal, aby Komisia EÚ zohľadnila viaceré z jeho návrhov, ktoré rozvinul vo svojom stanovisku zo 14.12.2006 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“ (1). |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že Európska komisia vo svojom návrhu reformy európskej organizácie trhu s vínom v podstate navrhuje zachovanie organizácie trhu zohľadňujúcej špecifiká vína. Bol by si býval želal, aby Komisia EÚ zohľadnila viaceré z jeho návrhov, ktoré rozvinul vo svojom stanovisku zo 14.12.2006 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“ (1).

| 1.2 | Výbor opätovne trvá na tom, že najdôležitejším cieľom reformy musí byť zlepšenie konkurencieschopnosti európskych vín a znovuzískanie podielov na trhu. Komisia by pritom pri reforme a pravidlách zahraničného obchodu mala viacej zohľadňovať postoje európskeho vinohradníctva a vinárstva, ktoré majú vedúce postavenie na svetovom trhu. |
| --- | --- |

1.2

Výbor opätovne trvá na tom, že najdôležitejším cieľom reformy musí byť zlepšenie konkurencieschopnosti európskych vín a znovuzískanie podielov na trhu. Komisia by pritom pri reforme a pravidlách zahraničného obchodu mala viacej zohľadňovať postoje európskeho vinohradníctva a vinárstva, ktoré majú vedúce postavenie na svetovom trhu.

| 1.3 | EHSV podčiarkuje, že víno a vinohradníctvo sú dôležitou a integrálnou súčasťou európskej kultúry a európskeho spôsobu života. V mnohých európskych vinohradníckych oblastiach vinohradníctvo dotvára spoločenské a hospodárske prostredie. Výbor preto pripisuje dôležitosť tomu, aby sa pri reforme, pokiaľ ide o ciele, ale aj o opatrenia, nebrali do úvahy iba ekonomické dôsledky, ale aj vplyv na zamestnanosť, sociálnu štruktúru, životné prostredie (predovšetkým programami klčovania) i na ochranu spotrebiteľov a zdravie. V návrhu Komisie sa týmto aspektom nevenuje dostatočná pozornosť. |
| --- | --- |

1.3

EHSV podčiarkuje, že víno a vinohradníctvo sú dôležitou a integrálnou súčasťou európskej kultúry a európskeho spôsobu života. V mnohých európskych vinohradníckych oblastiach vinohradníctvo dotvára spoločenské a hospodárske prostredie. Výbor preto pripisuje dôležitosť tomu, aby sa pri reforme, pokiaľ ide o ciele, ale aj o opatrenia, nebrali do úvahy iba ekonomické dôsledky, ale aj vplyv na zamestnanosť, sociálnu štruktúru, životné prostredie (predovšetkým programami klčovania) i na ochranu spotrebiteľov a zdravie. V návrhu Komisie sa týmto aspektom nevenuje dostatočná pozornosť.

| 1.4 | EHSV poukazuje na to, že vinohradníctvo v Európskej únii poskytuje existenčný základ 1,5 mil. prevažne malých rodinných podnikov a aspoň sezónne dáva zamestnanie viac ako 2,5 mil. pracovníkom. Výbor preto osobitne dbá na to, aby sa pri reforme uprednostnili opatrenia, ktoré budú mať kladné účinky na príjmy vinohradníkov a možnosti zamestnávania v európskom vinohradníctve. |
| --- | --- |

1.4

EHSV poukazuje na to, že vinohradníctvo v Európskej únii poskytuje existenčný základ 1,5 mil. prevažne malých rodinných podnikov a aspoň sezónne dáva zamestnanie viac ako 2,5 mil. pracovníkom. Výbor preto osobitne dbá na to, aby sa pri reforme uprednostnili opatrenia, ktoré budú mať kladné účinky na príjmy vinohradníkov a možnosti zamestnávania v európskom vinohradníctve.

| 1.5 | EHSV považuje návrh Európskej komisie poskytnúť členským štátom produkujúcim víno národný finančný rámec za dôležitý prínos k väčšej subsidiarite a väčšiemu zohľadňovaniu regionálnych rozdielov. Na dosiahnutie cieľov reformy sa však musí viacej rozvinúť zoznam podporných nástrojov. |
| --- | --- |

1.5

EHSV považuje návrh Európskej komisie poskytnúť členským štátom produkujúcim víno národný finančný rámec za dôležitý prínos k väčšej subsidiarite a väčšiemu zohľadňovaniu regionálnych rozdielov. Na dosiahnutie cieľov reformy sa však musí viacej rozvinúť zoznam podporných nástrojov.

| 1.6 | EHSV hodnotí návrhy na opatrenia týkajúce sa informovania spotrebiteľov predložené Európskou komisiou ako nedostatočné. Víta návrhy na podporu odbytu na vývozných trhoch, považuje však za nevyhnutné rozšírenie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV hodnotí návrhy na opatrenia týkajúce sa informovania spotrebiteľov predložené Európskou komisiou ako nedostatočné. Víta návrhy na podporu odbytu na vývozných trhoch, považuje však za nevyhnutné rozšírenie vnútorného trhu.

2.   Návrhy Komisie

| 2.1 | Európska komisia navrhuje reformu organizácie trhu s vínom predovšetkým v týchto oblastiach:






  — | podporné opatrenia v súlade s národným finančným rámcom, pokiaľ ide o reštrukturalizáciu a konverziu vinohradov, zelený zber, vzájomné fondy, poistenie úrody a podporu odbytu na tretích trhoch, |
| --- | --- | --- |

2.1

Európska komisia navrhuje reformu organizácie trhu s vínom predovšetkým v týchto oblastiach:

—

podporné opatrenia v súlade s národným finančným rámcom, pokiaľ ide o reštrukturalizáciu a konverziu vinohradov, zelený zber, vzájomné fondy, poistenie úrody a podporu odbytu na tretích trhoch,

| — | prevod prostriedkov do vidieckych oblastí, |
| --- | --- |

—

prevod prostriedkov do vidieckych oblastí,

| — | zmena predpisov na výrobu vína, osobitne pre enologické postupy, zvyšovanie obsahu alkoholu a okysľovanie, |
| --- | --- |

—

zmena predpisov na výrobu vína, osobitne pre enologické postupy, zvyšovanie obsahu alkoholu a okysľovanie,

| — | zmena pravidiel označovania, najmä pokiaľ ide o údaj o originalite a pôvode, ako aj úprava ostatných pravidiel označovania, |
| --- | --- |

—

zmena pravidiel označovania, najmä pokiaľ ide o údaj o originalite a pôvode, ako aj úprava ostatných pravidiel označovania,

| — | organizácie výrobcov a medziodvetvové organizácie, |
| --- | --- |

—

organizácie výrobcov a medziodvetvové organizácie,

| — | liberalizácia pravidiel výsadby od roku 2013, |
| --- | --- |

—

liberalizácia pravidiel výsadby od roku 2013,

| — | dobrovoľný program klčovania, |
| --- | --- |

—

dobrovoľný program klčovania,

| — | odstránenie doterajších trhových mechanizmov, |
| --- | --- |

—

odstránenie doterajších trhových mechanizmov,

| — | presun právomocí z Rady na Komisiu. |
| --- | --- |

—

presun právomocí z Rady na Komisiu.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV môže ciele návrhu Európskej komisie z veľkej časti podporiť. Myslí si však, že sú potrebné úpravy a vylepšenia pokiaľ ide o navrhované opatrenia. |
| --- | --- |

3.1

EHSV môže ciele návrhu Európskej komisie z veľkej časti podporiť. Myslí si však, že sú potrebné úpravy a vylepšenia pokiaľ ide o navrhované opatrenia.

| 3.2 | EHSV opakovane vyslovuje svoju požiadavku zlepšiť konkurencieschopnosť európskych výrobcov vína na vnútornom trhu a na vývozných trhoch, posilniť význam EÚ ako producenta vína, podporiť snahy pokiaľ ide o kvalitu a viacej sa orientovať podľa vývoja na trhu a želaní zákazníkov. Komisia v predloženom návrhu dokumentu tieto požiadavky dostatočne nezohľadňuje. |
| --- | --- |

3.2

EHSV opakovane vyslovuje svoju požiadavku zlepšiť konkurencieschopnosť európskych výrobcov vína na vnútornom trhu a na vývozných trhoch, posilniť význam EÚ ako producenta vína, podporiť snahy pokiaľ ide o kvalitu a viacej sa orientovať podľa vývoja na trhu a želaní zákazníkov. Komisia v predloženom návrhu dokumentu tieto požiadavky dostatočne nezohľadňuje.

| 3.3 | EHSV okrem toho považuje za dôležité, aby sa ekonomické ciele skonkretizovali a doplnili o sociálne ciele a ciele v oblasti zamestnanosti. Patrí sem zlepšenie príjmovej situácie vinohradníckych podnikov, lepšie možnosti rozvoja pre mladých vinárov, trvalo udržateľné možnosti zamestnávania a primerané odmeňovanie zamestnancov na plný úväzok i sezónnych pracovníkov. |
| --- | --- |

3.3

EHSV okrem toho považuje za dôležité, aby sa ekonomické ciele skonkretizovali a doplnili o sociálne ciele a ciele v oblasti zamestnanosti. Patrí sem zlepšenie príjmovej situácie vinohradníckych podnikov, lepšie možnosti rozvoja pre mladých vinárov, trvalo udržateľné možnosti zamestnávania a primerané odmeňovanie zamestnancov na plný úväzok i sezónnych pracovníkov.

| 3.4 | EHSV má aj naďalej kritický postoj k prenosu kompetencií z Rady na Komisiu, napr. pri schvaľovaní novších postupov výroby vína, pretože Komisia pri rokovaniach o dvojstranných dohodách nedostatočne zastupovala záujmy európskych výrobcov vína. |
| --- | --- |

3.4

EHSV má aj naďalej kritický postoj k prenosu kompetencií z Rady na Komisiu, napr. pri schvaľovaní novších postupov výroby vína, pretože Komisia pri rokovaniach o dvojstranných dohodách nedostatočne zastupovala záujmy európskych výrobcov vína.

| 3.5 | EHSV potvrdzuje svoj názor, že súčasné finančné prostriedky sa musia navýšiť, aby sa zohľadnil vstup dvoch nových krajín, ktoré sú výrobcami vína, do EÚ. |
| --- | --- |

3.5

EHSV potvrdzuje svoj názor, že súčasné finančné prostriedky sa musia navýšiť, aby sa zohľadnil vstup dvoch nových krajín, ktoré sú výrobcami vína, do EÚ.

| 3.6 | EHSV opätovne žiada lepšie a rozsiahlejšie sledovanie trhu, aby sa získali lepšie údaje o výrobe, obchode a spotrebe ako základ organizácie trhu s vínom. Doteraz používané celkové údaje sú dôležité, ale nedostatočné. Nevyhnutné sú aj aktuálne informácie o zmenách štruktúry výroby, zmenách odbytových kanálov a správania spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.6

EHSV opätovne žiada lepšie a rozsiahlejšie sledovanie trhu, aby sa získali lepšie údaje o výrobe, obchode a spotrebe ako základ organizácie trhu s vínom. Doteraz používané celkové údaje sú dôležité, ale nedostatočné. Nevyhnutné sú aj aktuálne informácie o zmenách štruktúry výroby, zmenách odbytových kanálov a správania spotrebiteľov.

| 3.7 | EHSV podporuje názor Komisie, že nová organizácia trhu s vínom musí začať platiť čo najskôr. Považuje však za potrebné prechodné obdobie, aby sa podnikom podľa potreby umožnilo postupne sa prispôsobiť novým rámcovým podmienkam. |
| --- | --- |

3.7

EHSV podporuje názor Komisie, že nová organizácia trhu s vínom musí začať platiť čo najskôr. Považuje však za potrebné prechodné obdobie, aby sa podnikom podľa potreby umožnilo postupne sa prispôsobiť novým rámcovým podmienkam.

| 3.8 | EHSV víta to, že Komisia zmenila svoj návrh programu klčovania. Považuje však za vhodné, aby sa tieto opatrenia vykonávali v rámci regionálnych resp. národných štruktúrnych programov, aby sa zamedzilo negatívnym účinkom ojedinelého klčovania (napr. plochy ležiace úhorom obkolesené vinohradmi) a aby sa zaručila ich usmerňovaná realizácia. |
| --- | --- |

3.8

EHSV víta to, že Komisia zmenila svoj návrh programu klčovania. Považuje však za vhodné, aby sa tieto opatrenia vykonávali v rámci regionálnych resp. národných štruktúrnych programov, aby sa zamedzilo negatívnym účinkom ojedinelého klčovania (napr. plochy ležiace úhorom obkolesené vinohradmi) a aby sa zaručila ich usmerňovaná realizácia.

| 3.9 | EHSV opätovne odmieta úplnú liberalizáciu pravidiel výsadby, pretože to ohrozuje ekonomické, sociálne a ekologické ciele reformy trhu s vínom, ako aj ciele zachovania rázu krajiny. |
| --- | --- |

3.9

EHSV opätovne odmieta úplnú liberalizáciu pravidiel výsadby, pretože to ohrozuje ekonomické, sociálne a ekologické ciele reformy trhu s vínom, ako aj ciele zachovania rázu krajiny.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Hlava II: Podporné opatrenia. Kapitola I: Podporné programy

| 4.1.1 | EHSV víta skutočnosť, že jeho požiadavka viacej zohľadňovať regionálne rozdiely a dôslednejšie uplatňovať princíp subsidiarity v sektore vína bude v zásade zohľadnená zavedením národného finančného rámca. Ponúkané podporné opatrenia však považuje za nedostatočné. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV víta skutočnosť, že jeho požiadavka viacej zohľadňovať regionálne rozdiely a dôslednejšie uplatňovať princíp subsidiarity v sektore vína bude v zásade zohľadnená zavedením národného finančného rámca. Ponúkané podporné opatrenia však považuje za nedostatočné.

| 4.1.2 | EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že sa musí zachovať dôsledný a primeraný rámec Spoločenstva. Tento rámec má zahŕňať kompetencie členských štátov pri určovaní opatrení pre ich vinohradnícke oblasti. Pritom sa môže pripisovať veľký význam organizáciám výrobcov, odvetvovým združeniam, regulačným organizáciám a iným inštitúciám s príslušným cieľom. |
| --- | --- |

4.1.2

EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že sa musí zachovať dôsledný a primeraný rámec Spoločenstva. Tento rámec má zahŕňať kompetencie členských štátov pri určovaní opatrení pre ich vinohradnícke oblasti. Pritom sa môže pripisovať veľký význam organizáciám výrobcov, odvetvovým združeniam, regulačným organizáciám a iným inštitúciám s príslušným cieľom.

| 4.1.3 | EHSV sa prihovára za rozsiahlejší katalóg opatrení na dosiahnutie cieľov organizácie trhu. Odkazuje na svoje staršie stanoviská k reforme spoločnej organizácie trhu s vínom (2), v ktorých už okrem iného žiadal programy na podporu kvalitných vinohradníckych a vinárskych výrobkov, podporu pri ich uvádzaní na trh a pri informovaní spotrebiteľov, opatrenia v prospech znevýhodnených oblastí, ako aj o možnosť priamej podpory na plochu. |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV sa prihovára za rozsiahlejší katalóg opatrení na dosiahnutie cieľov organizácie trhu. Odkazuje na svoje staršie stanoviská k reforme spoločnej organizácie trhu s vínom (2), v ktorých už okrem iného žiadal programy na podporu kvalitných vinohradníckych a vinárskych výrobkov, podporu pri ich uvádzaní na trh a pri informovaní spotrebiteľov, opatrenia v prospech znevýhodnených oblastí, ako aj o možnosť priamej podpory na plochu.

| 4.1.4 | EHSV opakovane požaduje zosúladené a integrované opatrenia na dosiahnutie čo najväčšieho účinku. Preto musia byť tieto opatrenia začlenené do rozsiahlych plánov pre celý výrobný reťazec, počnúc vinohradníctvom, cez spracovanie, až po uvádzanie výrobkov na trh. Patria sem aj opatrenia na preniknutie na alternatívne odbytiská pre všetky výrobky z hrozna. |
| --- | --- |

4.1.4

EHSV opakovane požaduje zosúladené a integrované opatrenia na dosiahnutie čo najväčšieho účinku. Preto musia byť tieto opatrenia začlenené do rozsiahlych plánov pre celý výrobný reťazec, počnúc vinohradníctvom, cez spracovanie, až po uvádzanie výrobkov na trh. Patria sem aj opatrenia na preniknutie na alternatívne odbytiská pre všetky výrobky z hrozna.

| 4.1.5 | EHSV opätovne dôrazne žiada osobitný program na podporu znevýhodnených vinohradníckych oblastí, napr. na strmých svahoch a na svahoch vôbec, ako aj oblastí s extrémnymi klimatickými podmienkami. |
| --- | --- |

4.1.5

EHSV opätovne dôrazne žiada osobitný program na podporu znevýhodnených vinohradníckych oblastí, napr. na strmých svahoch a na svahoch vôbec, ako aj oblastí s extrémnymi klimatickými podmienkami.

| 4.1.6 | EHSV víta to, že Komisia v rámci národného rámca financovania priznala podstatný význam opatreniam na podporu vývozu. Okrem toho sú potrebné opatrenia na informovanie spotrebiteľov na vnútornom trhu o vinohradníctve a vinárstve a je potrebné ich oboznámiť predovšetkým s výhodami umiernenej konzumácie vína a s nebezpečenstvom jeho zneužívania. Opakuje svoju požiadavku podporovať zavedenie sledovania trhu na európskej úrovni. |
| --- | --- |

4.1.6

EHSV víta to, že Komisia v rámci národného rámca financovania priznala podstatný význam opatreniam na podporu vývozu. Okrem toho sú potrebné opatrenia na informovanie spotrebiteľov na vnútornom trhu o vinohradníctve a vinárstve a je potrebné ich oboznámiť predovšetkým s výhodami umiernenej konzumácie vína a s nebezpečenstvom jeho zneužívania. Opakuje svoju požiadavku podporovať zavedenie sledovania trhu na európskej úrovni.

| 4.1.7 | EHSV považuje okamžité zrušenie intervenčných opatrení za nevhodné. Odporúča preto, aby sa v rámci národného finančného rámca v prechodnom období rokov 2008 – 2010 mohla poskytovať pomoc pri „destilátoch na výrobu pálenkových nápojov a na súkromné uskladňovanie“. |
| --- | --- |

4.1.7

EHSV považuje okamžité zrušenie intervenčných opatrení za nevhodné. Odporúča preto, aby sa v rámci národného finančného rámca v prechodnom období rokov 2008 – 2010 mohla poskytovať pomoc pri „destilátoch na výrobu pálenkových nápojov a na súkromné uskladňovanie“.

| 4.1.8 | EHSV zastáva názor, že národný finančný rámec musí počítať aj s opatreniami na zvládanie krízových situácií založenými na spoluzodpovednosti výrobcov. Doterajšie plánované opatrenia (poistenie úrody a vzájomné fondy) sú na zvládnutie kríz konjunktúry nedostatočné. Malo by sa preto overiť, či sa doterajšie krízové destilovanie osvedčilo a či môže byť zohľadnené v národnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

4.1.8

EHSV zastáva názor, že národný finančný rámec musí počítať aj s opatreniami na zvládanie krízových situácií založenými na spoluzodpovednosti výrobcov. Doterajšie plánované opatrenia (poistenie úrody a vzájomné fondy) sú na zvládnutie kríz konjunktúry nedostatočné. Malo by sa preto overiť, či sa doterajšie krízové destilovanie osvedčilo a či môže byť zohľadnené v národnom finančnom rámci.

| 4.1.9 | Platný zákaz úplného vylisovania hrozna, rmutu a sedimentov sa osvedčil pri zaručovaní kvality vinárskych produktov a pri zabraňovaní prípadnému zneužívaniu. Zákaz by sa preto mal zachovať. Členským štátom by sa mala udeliť právomoc zvyšovať v určitých rokoch percentuálne hodnoty pri výrobe. |
| --- | --- |

4.1.9

Platný zákaz úplného vylisovania hrozna, rmutu a sedimentov sa osvedčil pri zaručovaní kvality vinárskych produktov a pri zabraňovaní prípadnému zneužívaniu. Zákaz by sa preto mal zachovať. Členským štátom by sa mala udeliť právomoc zvyšovať v určitých rokoch percentuálne hodnoty pri výrobe.

| 4.1.10 | EHSV berie na vedomie, že Komisia vypracovala návrh týkajúci sa rozdelenia rozpočtu pre národný finančný rámec. Pre nové členské štáty EÚ, pri ktorých nie sú historické referencie, by sa mal stanoviť vlastný finančný kľúč zodpovedajúci podielom plôch vinohradov. |
| --- | --- |

4.1.10

EHSV berie na vedomie, že Komisia vypracovala návrh týkajúci sa rozdelenia rozpočtu pre národný finančný rámec. Pre nové členské štáty EÚ, pri ktorých nie sú historické referencie, by sa mal stanoviť vlastný finančný kľúč zodpovedajúci podielom plôch vinohradov.

4.2   Kapitola II: Prevod finančných prostriedkov

| 4.2.1 | EHSV v rozličných stanoviskách zdôrazňoval význam 2. piliera pri budúcom rozvoji vidieckych oblastí, ku ktorým patria aj európske vinohradnícke oblasti. Ale aj pri zohľadnení tohto zásadného smerovania sa v záujme riešenia špeciálnych problémov vinohradníctva a vinárstva vyslovuje za to, aby sa opatrenia diskutované v rámci reformy trhu s vínom celkovo financovali z rozpočtu pre tento sektor. Preto sa tento rozpočet nesmie zmenšovať ani krátením ani prevodom prostriedkov. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV v rozličných stanoviskách zdôrazňoval význam 2. piliera pri budúcom rozvoji vidieckych oblastí, ku ktorým patria aj európske vinohradnícke oblasti. Ale aj pri zohľadnení tohto zásadného smerovania sa v záujme riešenia špeciálnych problémov vinohradníctva a vinárstva vyslovuje za to, aby sa opatrenia diskutované v rámci reformy trhu s vínom celkovo financovali z rozpočtu pre tento sektor. Preto sa tento rozpočet nesmie zmenšovať ani krátením ani prevodom prostriedkov.

4.3   Hlava III: Regulačné opatrenia. Kapitola II: Enologické postupy a obmedzenia

| 4.3.1 | EHSV považuje za bezpodmienečne nevyhnutnú medzinárodne uznávanú definíciu výrobku označovaného ako „víno“. Vyžaduje si to aj stanovenie uznávaných postupov výroby. Malo by sa objasniť, že takzvané ovocné vína nie sú predmetom organizácie trhu s vínom. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV považuje za bezpodmienečne nevyhnutnú medzinárodne uznávanú definíciu výrobku označovaného ako „víno“. Vyžaduje si to aj stanovenie uznávaných postupov výroby. Malo by sa objasniť, že takzvané ovocné vína nie sú predmetom organizácie trhu s vínom.

| 4.3.2 | EHSV sa vyslovuje za to, aby sa postupy výroby vína, ktoré dodržiavajú normy Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno (OIV) dôslednejšie zapracovávali do strategického smerovania dvojstranných a medzinárodných obchodných zmlúv. Schválenie akýchkoľvek postupov pri dovozových vínach, ktoré sú niekde vo svete akceptované, odporuje intenzívnejšiemu dodržiavaniu noriem OIV pri európskych vínach a spôsobilo by ďalšie narušenie hospodárskej súťaže. Rovnako je EHSV proti návrhu, aby boli pri vývoze vína prípustné enologické postupy, ktoré sú pri uvádzaní na vnútorný trh zakázané. |
| --- | --- |

4.3.2

EHSV sa vyslovuje za to, aby sa postupy výroby vína, ktoré dodržiavajú normy Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno (OIV) dôslednejšie zapracovávali do strategického smerovania dvojstranných a medzinárodných obchodných zmlúv. Schválenie akýchkoľvek postupov pri dovozových vínach, ktoré sú niekde vo svete akceptované, odporuje intenzívnejšiemu dodržiavaniu noriem OIV pri európskych vínach a spôsobilo by ďalšie narušenie hospodárskej súťaže. Rovnako je EHSV proti návrhu, aby boli pri vývoze vína prípustné enologické postupy, ktoré sú pri uvádzaní na vnútorný trh zakázané.

| 4.3.3 | EHSV sa vyslovuje za vytvorenie zoznamu povolených enologických postupov, ktorý by bol prílohou k nariadeniu a Rada by si mala zachovať kompetencie na aktualizáciu týchto postupov a schvaľovanie nových postupov. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV sa vyslovuje za vytvorenie zoznamu povolených enologických postupov, ktorý by bol prílohou k nariadeniu a Rada by si mala zachovať kompetencie na aktualizáciu týchto postupov a schvaľovanie nových postupov.

| 4.3.4 | EHSV víta, že Komisia upustila od plánovaného umožnenia výroby vína v Európe z dovážaného hroznového muštu alebo muštového koncentrátu a od dovolenia miešať výrobky z tretích krajín s európskymi výrobkami. |
| --- | --- |

4.3.4

EHSV víta, že Komisia upustila od plánovaného umožnenia výroby vína v Európe z dovážaného hroznového muštu alebo muštového koncentrátu a od dovolenia miešať výrobky z tretích krajín s európskymi výrobkami.

| 4.3.5 | EHSV vyzýva Komisiu, aby pri svojich návrhoch pravidiel výroby zohľadňovala rozdielne danosti lokalít a klimatické a poveternostné podmienky v Európskej únii. Poukazuje na to, že táto tematika je veľmi citlivá a nesmie spôsobiť rozkol v európskom sektore vína alebo dokonca viesť k zablokovaniu reformných návrhov. EHSV sa pripája k požiadavke väčšej kontroly všetkých enologických postupov, aby sa podporila a zabezpečila akosť vín. |
| --- | --- |

4.3.5

EHSV vyzýva Komisiu, aby pri svojich návrhoch pravidiel výroby zohľadňovala rozdielne danosti lokalít a klimatické a poveternostné podmienky v Európskej únii. Poukazuje na to, že táto tematika je veľmi citlivá a nesmie spôsobiť rozkol v európskom sektore vína alebo dokonca viesť k zablokovaniu reformných návrhov. EHSV sa pripája k požiadavke väčšej kontroly všetkých enologických postupov, aby sa podporila a zabezpečila akosť vín.

| 4.3.6 | EHSV preto pri hodnotení návrhov Komisie zohľadňuje svoje doterajšie stanoviská, predložené analýzy Komisie, navrhovanú liberalizáciu postupov výroby vína, uznanie postupov výroby vína v dvojstranných zmluvách, ako aj zmysel cieľov reformy, osobitne zvyšovania konkurencieschopnosti a znižovania výrobných nákladov. Po zohľadnení kladov a záporov návrhu Komisie sa vyslovuje za zásadné zachovanie platných pravidiel používania sacharózy a za pomoc pri muštových koncentrátoch. |
| --- | --- |

4.3.6

EHSV preto pri hodnotení návrhov Komisie zohľadňuje svoje doterajšie stanoviská, predložené analýzy Komisie, navrhovanú liberalizáciu postupov výroby vína, uznanie postupov výroby vína v dvojstranných zmluvách, ako aj zmysel cieľov reformy, osobitne zvyšovania konkurencieschopnosti a znižovania výrobných nákladov. Po zohľadnení kladov a záporov návrhu Komisie sa vyslovuje za zásadné zachovanie platných pravidiel používania sacharózy a za pomoc pri muštových koncentrátoch.

4.4   Kapitola III: Označenia pôvodu a zemepisné označenia

| 4.4.1 | EHSV víta skutočnosť, že Komisia spresnila svoje návrhy na označovanie vína podľa jeho pôvodu. Rovnako ako Komisia zastáva názor, že koncepcia akostných vín Spoločenstva sa okrem iného zakladá na osobitých charakteristikách vína, ktoré sa pripisujú jeho zemepisnému pôvodu. Ochrana označení pôvodu i zemepisných označení má vysokú prioritu. Preto by aj používanie určitého označenia pôvodu alebo zemepisného označenia malo byť viazané na víno vyrobené na určitom zemepisne obmedzenom území. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV víta skutočnosť, že Komisia spresnila svoje návrhy na označovanie vína podľa jeho pôvodu. Rovnako ako Komisia zastáva názor, že koncepcia akostných vín Spoločenstva sa okrem iného zakladá na osobitých charakteristikách vína, ktoré sa pripisujú jeho zemepisnému pôvodu. Ochrana označení pôvodu i zemepisných označení má vysokú prioritu. Preto by aj používanie určitého označenia pôvodu alebo zemepisného označenia malo byť viazané na víno vyrobené na určitom zemepisne obmedzenom území.

| 4.4.2 | EHSV víta to, že Komisia medzičasom svoje návrhy vysvetlila a spresnila v tom zmysle, že osvedčené systémy zachovávania akosti, ktoré nie sú založené výlučne na zásade označenia pôvodu, sa môžu naďalej používať. Osobitne sa v mnohých krajinách pre výrobcov, ale najmä pre spotrebiteľov, osvedčilo overovanie akostných vín. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV víta to, že Komisia medzičasom svoje návrhy vysvetlila a spresnila v tom zmysle, že osvedčené systémy zachovávania akosti, ktoré nie sú založené výlučne na zásade označenia pôvodu, sa môžu naďalej používať. Osobitne sa v mnohých krajinách pre výrobcov, ale najmä pre spotrebiteľov, osvedčilo overovanie akostných vín.

| 4.4.3 | Napriek tomu zostávajú mnohé otázky týkajúce sa súladu s nariadením Komisie (ES) č. 753/2002 z 29. apríla 2001, ktorým sa stanovujú určité pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999, pokiaľ ide o popis, označovanie, prezentáciu a ochranu určitých vinárskych výrobkov (3). EHSV preto žiada predložiť korelačnú tabuľku, aby sa mohli určiť účinky zemepisných a tradičných označení. |
| --- | --- |

4.4.3

Napriek tomu zostávajú mnohé otázky týkajúce sa súladu s nariadením Komisie (ES) č. 753/2002 z 29. apríla 2001, ktorým sa stanovujú určité pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999, pokiaľ ide o popis, označovanie, prezentáciu a ochranu určitých vinárskych výrobkov (3). EHSV preto žiada predložiť korelačnú tabuľku, aby sa mohli určiť účinky zemepisných a tradičných označení.

4.5   Kapitola IV: Označovanie

| 4.5.1 | EHSV hodnotí návrhy ako veľmi komplexné a očakáva od Európskej komisie presný popis očakávaných dôsledkov navrhovaných zmien. |
| --- | --- |

4.5.1

EHSV hodnotí návrhy ako veľmi komplexné a očakáva od Európskej komisie presný popis očakávaných dôsledkov navrhovaných zmien.

| 4.5.2 | EHSV poukazuje na to, že právo označovania bolo zmenené len nedávno po dlhoročných diskusiách. Vyzýva Európsku komisiu, aby vysvetlila, aké nové hľadiská sa objavili, t. j. hľadiská, ktoré ešte neboli prerokované počas diskusií, ktoré sa len nedávno skončili. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV poukazuje na to, že právo označovania bolo zmenené len nedávno po dlhoročných diskusiách. Vyzýva Európsku komisiu, aby vysvetlila, aké nové hľadiská sa objavili, t. j. hľadiská, ktoré ešte neboli prerokované počas diskusií, ktoré sa len nedávno skončili.

| 4.5.3 | EHSV víta zjednodušenia pravidiel označovania etiketami, ak slúžia na lepšie informovanie spotrebiteľov. Takéto zmeny však nesmú viesť k tomu, že bude rásť nebezpečenstvo narušenia hospodárskej súťaže alebo zavádzania spotrebiteľov, ktoré spôsobí vlnu súdnych sporov. Z tohto hľadiska treba považovať aj návrh Európskej komisie na nepovinné označovanie druhu viniča (odrody) a ročníka vín bez označenia pôvodu, resp. zemepisného údaju za problematický. Tento návrh je možné akceptovať iba vtedy, ak sa v zmysle ochrany spotrebiteľov a na zamedzenie zavádzania spotrebiteľov a nekalej konkurencii zabezpečí kontrolný a certifikačných systém na zaistenie zistenia pôvodu týchto vín. |
| --- | --- |

4.5.3

EHSV víta zjednodušenia pravidiel označovania etiketami, ak slúžia na lepšie informovanie spotrebiteľov. Takéto zmeny však nesmú viesť k tomu, že bude rásť nebezpečenstvo narušenia hospodárskej súťaže alebo zavádzania spotrebiteľov, ktoré spôsobí vlnu súdnych sporov. Z tohto hľadiska treba považovať aj návrh Európskej komisie na nepovinné označovanie druhu viniča (odrody) a ročníka vín bez označenia pôvodu, resp. zemepisného údaju za problematický. Tento návrh je možné akceptovať iba vtedy, ak sa v zmysle ochrany spotrebiteľov a na zamedzenie zavádzania spotrebiteľov a nekalej konkurencii zabezpečí kontrolný a certifikačných systém na zaistenie zistenia pôvodu týchto vín.

| 4.5.4 | EHSV poukazuje na to, že pri stále sa zväčšujúcej Európskej únii rastie rečová rozmanitosť, z čoho môžu vyplynúť obchodné prekážky, ako to bolo v prípade uvádzania sulfitov. Preto treba pri uvádzaní povinných údajov na etiketách vytvoriť možnosť ich uvádzania všeobecne zrozumiteľnými symbolmi. |
| --- | --- |

4.5.4

EHSV poukazuje na to, že pri stále sa zväčšujúcej Európskej únii rastie rečová rozmanitosť, z čoho môžu vyplynúť obchodné prekážky, ako to bolo v prípade uvádzania sulfitov. Preto treba pri uvádzaní povinných údajov na etiketách vytvoriť možnosť ich uvádzania všeobecne zrozumiteľnými symbolmi.

4.6   Hlava V: Výrobný potenciál

| 4.6.1 | EHSV víta skutočnosť, že Komisia zmenila svoje návrhy týkajúce sa pravidiel klčovania a že plánovaný rozpočet skrátila. Uznáva význam klčovania ako nástroja organizácie trhu, ktorý sa má ako súčasť regionálnych alebo národných štrukturálnych programov v celkovom rámci Spoločenstva ponúkať s časovým obmedzením na tri až päť rokov. Klčovanie by sa malo ponúkať ako dobrovoľné opatrenie na odstraňovanie viniča na plochách, ktoré na jeho pestovanie nie sú vhodné, a na sociálnu podporu pri skončení činnosti podnikov, ktoré nemajú budúcnosť. |
| --- | --- |

4.6.1

EHSV víta skutočnosť, že Komisia zmenila svoje návrhy týkajúce sa pravidiel klčovania a že plánovaný rozpočet skrátila. Uznáva význam klčovania ako nástroja organizácie trhu, ktorý sa má ako súčasť regionálnych alebo národných štrukturálnych programov v celkovom rámci Spoločenstva ponúkať s časovým obmedzením na tri až päť rokov. Klčovanie by sa malo ponúkať ako dobrovoľné opatrenie na odstraňovanie viniča na plochách, ktoré na jeho pestovanie nie sú vhodné, a na sociálnu podporu pri skončení činnosti podnikov, ktoré nemajú budúcnosť.

| 4.6.2 | EHSV víta, že Komisia zmenila svoje pôvodné časové plány liberalizácie pravidiel výsadby. Výbor však naďalej odmieta aj prípadnú neskoršiu úplnú liberalizáciu, pretože ohrozuje ekonomické, sociálne a ekologické ciele reformy trhu s vínom, ako aj ciele zachovania rázu krajiny. Vzhľadom na celkovú zodpovednosť za zamestnanosť, ekonomiku a infraštruktúru vinohradníckych oblastí, za sociálnu štruktúru, životné prostredie a ochranu prírody nie je možné podporovať presun vinohradníckej činnosti z kultúrne hodnotných vinohradníckych oblastí na plochy, na ktorých je pestovanie nákladovo výhodnejšie. |
| --- | --- |

4.6.2

EHSV víta, že Komisia zmenila svoje pôvodné časové plány liberalizácie pravidiel výsadby. Výbor však naďalej odmieta aj prípadnú neskoršiu úplnú liberalizáciu, pretože ohrozuje ekonomické, sociálne a ekologické ciele reformy trhu s vínom, ako aj ciele zachovania rázu krajiny. Vzhľadom na celkovú zodpovednosť za zamestnanosť, ekonomiku a infraštruktúru vinohradníckych oblastí, za sociálnu štruktúru, životné prostredie a ochranu prírody nie je možné podporovať presun vinohradníckej činnosti z kultúrne hodnotných vinohradníckych oblastí na plochy, na ktorých je pestovanie nákladovo výhodnejšie.

| 4.6.3 | Ak sa nemá pokračovať v uplatňovaní európskych pravidiel výsadby spojených so zákazom vysádzania nových plôch, musí sa vytvoriť kompetenčný rámec, aby vinohradnícke regióny mohli svoje práva výsadby a pravidlá pestovania ďalej uplatňovať v zmysle cieľov európskej organizácie trhu s vínom alebo ich s týmito cieľmi zosúladiť. |
| --- | --- |

4.6.3

Ak sa nemá pokračovať v uplatňovaní európskych pravidiel výsadby spojených so zákazom vysádzania nových plôch, musí sa vytvoriť kompetenčný rámec, aby vinohradnícke regióny mohli svoje práva výsadby a pravidlá pestovania ďalej uplatňovať v zmysle cieľov európskej organizácie trhu s vínom alebo ich s týmito cieľmi zosúladiť.

4.7   Nová hlava: Podpora odbytu a informovanosti

| 4.7.1 | EHSV považuje návrhy Komisie za nedostatočné na znovuzískanie podielov na vnútornom trhu v porovnaní s vínami z tretích krajín, predovšetkým z Nového sveta. |
| --- | --- |

4.7.1

EHSV považuje návrhy Komisie za nedostatočné na znovuzískanie podielov na vnútornom trhu v porovnaní s vínami z tretích krajín, predovšetkým z Nového sveta.

| 4.7.2 | EHSV vyzýva Komisiu, aby v národnom finančnom rámci počítala s podporou opatrení na informovanie spotrebiteľov a podporou odbytu nielen na vývozných trhoch, ale aj na vnútornom trhu. Pritom sa osobitná pozornosť musí venovať rozsiahlemu informovaniu o výhodách umiernenej konzumácie vína ako súčasti zdravého stravovania a moderného spôsobu života. |
| --- | --- |

4.7.2

EHSV vyzýva Komisiu, aby v národnom finančnom rámci počítala s podporou opatrení na informovanie spotrebiteľov a podporou odbytu nielen na vývozných trhoch, ale aj na vnútornom trhu. Pritom sa osobitná pozornosť musí venovať rozsiahlemu informovaniu o výhodách umiernenej konzumácie vína ako súčasti zdravého stravovania a moderného spôsobu života.

| 4.7.3 | EHSV zdôrazňuje, že opatrenia informovanosti a podpory odbytu majú zohľadňovať všetky výrobky získavané spracovaním hrozna. |
| --- | --- |

4.7.3

EHSV zdôrazňuje, že opatrenia informovanosti a podpory odbytu majú zohľadňovať všetky výrobky získavané spracovaním hrozna.

| 4.7.4 | EHSV odporúča, aby sa komunikačné opatrenia pre vínne produkty spájali s cestovným ruchom, gastronómiou a inými výrobkami vinohradníckych regiónov. |
| --- | --- |

4.7.4

EHSV odporúča, aby sa komunikačné opatrenia pre vínne produkty spájali s cestovným ruchom, gastronómiou a inými výrobkami vinohradníckych regiónov.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006, s. 29.

1

(2)  Ú. v. ES C 101, 12.4.1999, s. 60-64 + pozri poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 118, 4.5.2002, s. 1-54.

3

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli zamietnuté:

Bod 4.3.6

Vyškrtnúť poslednú vetu bodu a nahradiť ju týmto znením:

„Po zohľadnení kladov a záporov návrhu Komisie sa vyslovuje za zásadné
  zachovanie platných pravidiel používania sacharózy a za pomoc pri muštových koncentrátoch.
  Po zvážení kladov a záporov návrhu Komisie zastáva EHSV názor, že je potrebné zachovať možnosť používania sacharózy legálnym a tradičným spôsobom v krajinách, v ktorých sa tento postup už uplatňuje. Aby sa však zaručila rovnoprávnosť všetkých výrobcov vína v EÚ, musí úprava dotácií pre rektifikované muštové koncentráty zostať zachovaná a prispôsobená novým trhovým podmienkam pri zohľadnení nižších cien cukru. Táto výpomoc, ktorá je potrebná, aby sa aj naďalej zabezpečili rovnaké náklady, nesmie ovplyvniť štátne dotácie, ale mala by tvoriť samostatnú položku rozpočtu pre vinohradníctvo.“

Zdôvodnenie

Medzičasom zavedená reforma spoločnej organizácie trhu s cukrom na jednej strane a celková reforma SOT s vínom na strane druhej vedie k zásadnej zmene štruktúry nákladov na výrobu vína. Ak má byť skutočne zachovaný „status quo ante“ a dodržaná zásada nenarušovania hospodárskej súťaže – vzhľadom na to, že cukor a mušt si pri obohacovaní vín vlastne konkurujú, tak je potrebné jednak prispôsobiť dotácie pre mušt, jednak ich vyčleniť z vnútroštátnych dotácií.

Výsledky hlasovania

Hlasy za: 25 Hlasy proti: 54 Zdržali sa hlasovania: 8

Nový bod 4.3.7

Doplniť nový bod.

| „4.3.7 | Vzhľadom na skutočnosť, že používanie sacharózy na obohacovanie vína znamená pridanie produktu, ktorý nevzniká transformáciou hrozna, sa EHSV nazdáva, že tento enologický postup musí byť uvedený na etiketách vín obohatených týmto spôsobom. To je zároveň v súlade so zámerom výboru venovať ako inštitúcia pozornosť otázkam transparentnosti označovania a ochrany spotrebiteľov.“ |
| --- | --- |

„4.3.7

Zdôvodnenie

Medzi neodlučiteľné a elementárne úlohy EHSV patrí neprestajne sa zasadzovať o čo najväčšiu transparentnosť pri informovaní užívateľov tovarov a potravinárskych výrobkov.

Výsledky hlasovania

Hlasy za: 30 Hlasy proti: 70 Zdržali sa hlasovania: 21

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/47

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Perspektívy poľnohospodárstva v osobitne znevýhodnených prírodných oblastiach (horské oblasti, ostrovy a najvzdialenejšie oblasti)“

(2008/C 120/11)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 rozhodol na základe článku 29 bod A vykonávacích predpisov vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému:

„Perspektívy poľnohospodárstva v osobitne znevýhodnených prírodných oblastiach (horské oblasti, ostrovy a najvzdialenejšie oblasti)“

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska v danej veci prijala svoje stanovisko 27. novembra 2007. Spravodajcom bol pán Gilbert Bros.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) prijal 127 hlasmi za, pričom 1 bol proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV prijal 13. septembra 2006 stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému „Perspektívy poľnohospodárstva v osobitne znevýhodnených prírodných oblastiach (horské oblasti, ostrovy a najvzdialenejšie oblasti)“ (1). |
| --- | --- |

1.1

EHSV prijal 13. septembra 2006 stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému „Perspektívy poľnohospodárstva v osobitne znevýhodnených prírodných oblastiach (horské oblasti, ostrovy a najvzdialenejšie oblasti)“ (1).

| 1.1.1 | V tomto stanovisku EHSV venoval celú 4. kapitolu problematike horských regiónov, pričom okrem iného zdôraznil potrebu






  — | osobitnej politiky EÚ v prospech horských oblastí, |
| --- | --- | --- |

1.1.1

V tomto stanovisku EHSV venoval celú 4. kapitolu problematike horských regiónov, pričom okrem iného zdôraznil potrebu

—

osobitnej politiky EÚ v prospech horských oblastí,

| — | jednotnej definície v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

jednotnej definície v Európskej únii,

| — | prioritného prístupu k horským oblastiam pri udeľovaní prostriedkov z druhého piliera, |
| --- | --- |

—

prioritného prístupu k horským oblastiam pri udeľovaní prostriedkov z druhého piliera,

| — | konsolidácie opatrení týkajúcich sa príspevkov pre poľnohospodárov v horských oblastiach, |
| --- | --- |

—

konsolidácie opatrení týkajúcich sa príspevkov pre poľnohospodárov v horských oblastiach,

| — | prepojenia poľnohospodárskej a regionálnej politiky s cieľom zvýšiť ich úžitok pre horské regióny. |
| --- | --- |

—

prepojenia poľnohospodárskej a regionálnej politiky s cieľom zvýšiť ich úžitok pre horské regióny.

| 1.2 | Pri príležitosti schôdze o politickom dialógu dňa 7. decembra 2006, ktorá uzavrela plenárne zasadnutie Výboru regiónov, sa predseda Európskej komisie José Manuel BARROSO vyjadril kladne k vypracovaniu Zelenej knihy o budúcnosti politík pre horské oblasti. |
| --- | --- |

1.2

Pri príležitosti schôdze o politickom dialógu dňa 7. decembra 2006, ktorá uzavrela plenárne zasadnutie Výboru regiónov, sa predseda Európskej komisie José Manuel BARROSO vyjadril kladne k vypracovaniu Zelenej knihy o budúcnosti politík pre horské oblasti.

| 1.3 | Z tohto dôvodu EHSV považuje za vhodné vypracovať doplňujúce stanovisko, aby mohol zaujať stanovisko k zásadám realizácie takejto zelenej knihy. |
| --- | --- |

1.3

Z tohto dôvodu EHSV považuje za vhodné vypracovať doplňujúce stanovisko, aby mohol zaujať stanovisko k zásadám realizácie takejto zelenej knihy.

| 1.4 | Všetci občania Európy majú v skutočnosti k dispozícii verejné a hospodárske výhody a služby, ktoré poskytujú horské oblasti. To zahŕňa hlavne:






  — | zníženie prírodných rizík (z čoho majú osoh tak obyvatelia horských oblastí, ako aj ostatní obyvatelia, napríklad ochranou dopravných koridorov) |
| --- | --- | --- |

1.4

Všetci občania Európy majú v skutočnosti k dispozícii verejné a hospodárske výhody a služby, ktoré poskytujú horské oblasti. To zahŕňa hlavne:

—

zníženie prírodných rizík (z čoho majú osoh tak obyvatelia horských oblastí, ako aj ostatní obyvatelia, napríklad ochranou dopravných koridorov)

| — | oblasti pre voľný čas a turizmus (čo je dôležité pre občanov z urbanizovaného kontinentu a pre európsku konkurencieschopnosť), |
| --- | --- |

—

oblasti pre voľný čas a turizmus (čo je dôležité pre občanov z urbanizovaného kontinentu a pre európsku konkurencieschopnosť),

| — | značnú biodiverzitu; |
| --- | --- |

—

značnú biodiverzitu;

| — | jedinečné zásoby vody, |
| --- | --- |

—

jedinečné zásoby vody,

| — | vysokokvalitné produkty, hlavne potravinové. |
| --- | --- |

—

vysokokvalitné produkty, hlavne potravinové.

| 1.5 | Bez primeranej správy horských oblastí ľuďmi, ktorí v nich žijú, je produkcia týchto výhod a služieb ohrozená. |
| --- | --- |

1.5

Bez primeranej správy horských oblastí ľuďmi, ktorí v nich žijú, je produkcia týchto výhod a služieb ohrozená.

| 1.6 | V súčasnosti musíme čeliť novým dôležitým súčasným aj budúcim výzvam, ako je posilnenie hospodárskej konkurencie, demografické presuny, klimatické zmeny, atď. Tieto výzvy sa týkajú všetkých území, ich vplyv na horské oblasti je však výraznejší a vyžaduje si preto osobitné reakcie. |
| --- | --- |

1.6

V súčasnosti musíme čeliť novým dôležitým súčasným aj budúcim výzvam, ako je posilnenie hospodárskej konkurencie, demografické presuny, klimatické zmeny, atď. Tieto výzvy sa týkajú všetkých území, ich vplyv na horské oblasti je však výraznejší a vyžaduje si preto osobitné reakcie.

| 1.7 | Väčšina politík v oblasti horských oblastí má však sektorový charakter a často sa uplatňuje aj mimo týchto zón, pričom primerane neberie do úvahy osobitosti týchto regiónov. Verejné politiky venované horským oblastiam sa často banalizujú a rozširujú na iné oblasti a menej zohľadňujú ich osobitosti. Európske a vnútroštátne verejné politiky sa zároveň stále viac a viac zameriavajú na komparatívne výhody území, či už ide o ich podporu alebo rozvoj. |
| --- | --- |

1.7

Väčšina politík v oblasti horských oblastí má však sektorový charakter a často sa uplatňuje aj mimo týchto zón, pričom primerane neberie do úvahy osobitosti týchto regiónov. Verejné politiky venované horským oblastiam sa často banalizujú a rozširujú na iné oblasti a menej zohľadňujú ich osobitosti. Európske a vnútroštátne verejné politiky sa zároveň stále viac a viac zameriavajú na komparatívne výhody území, či už ide o ich podporu alebo rozvoj.

| 1.8 | Napriek ich významu na európskej úrovni sa horské oblasti často presúvajú na okraj európskych politík a dostatočne sa neuznáva ich významný potenciál pre rast v Európe a pre jej rôznorodosť, ktorý majú hlavne vďaka svojmu novátorskému prístupu. |
| --- | --- |

1.8

Napriek ich významu na európskej úrovni sa horské oblasti často presúvajú na okraj európskych politík a dostatočne sa neuznáva ich významný potenciál pre rast v Európe a pre jej rôznorodosť, ktorý majú hlavne vďaka svojmu novátorskému prístupu.

| 1.9 | EHSV sa preto vyjadruje za súdržnejší a oveľa celistvejší politický prístup. Horské oblasti si vyžadujú viacodborový a územný prístup k trvalo udržateľnému rozvoju. |
| --- | --- |

1.9

EHSV sa preto vyjadruje za súdržnejší a oveľa celistvejší politický prístup. Horské oblasti si vyžadujú viacodborový a územný prístup k trvalo udržateľnému rozvoju.

| 1.10 | Európska zelená kniha o budúcnosti politiky pre horské oblasti by umožnila zracionalizovať a upevniť existujúce politiky a iniciatívy na európskej úrovni, čím by ich zefektívnila v osobitnom kontexte horských oblastí. To je mimoriadne podstatné pre poľnohospodárstvo horských oblastí, ako sa spomína v tomto stanovisku. V skutočnosti vo väčšine európskych horských regiónov je poľnohospodárstvo základom, na ktorom sa rozvíjajú ostatné sociálno-ekonomické, poľnohospodársko-priemyselné a turistické činnosti, atď., a na ktorom sa vytvára príťažlivosť území. Spoločná poľnohospodárska politika zohráva teda významnú úlohu a mala by byť zahrnutá do bilancie európskych politík o horských oblastiach, požadovaných v zelenej knihe. |
| --- | --- |

1.10

Európska zelená kniha o budúcnosti politiky pre horské oblasti by umožnila zracionalizovať a upevniť existujúce politiky a iniciatívy na európskej úrovni, čím by ich zefektívnila v osobitnom kontexte horských oblastí. To je mimoriadne podstatné pre poľnohospodárstvo horských oblastí, ako sa spomína v tomto stanovisku. V skutočnosti vo väčšine európskych horských regiónov je poľnohospodárstvo základom, na ktorom sa rozvíjajú ostatné sociálno-ekonomické, poľnohospodársko-priemyselné a turistické činnosti, atď., a na ktorom sa vytvára príťažlivosť území. Spoločná poľnohospodárska politika zohráva teda významnú úlohu a mala by byť zahrnutá do bilancie európskych politík o horských oblastiach, požadovaných v zelenej knihe.

| 1.11 | EHSV teda požaduje, aby bola zelená kniha o budúcnosti politiky pre horské oblasti čo najskôr začlenená do pracovného programu Európskej komisie s cieľom upresniť strategicky významné témy pre horské oblasti v členských štátoch Európskej únie, objasniť úlohy týkajúce sa rôznych úrovní moci a odvetví hospodárstva, ako aj koordinácie medzi nimi, konsolidovať osobitné štatistické údaje, o ktoré sa môžu oprieť politiky v týchto oblastiach, preskúmať sprievodné a podporné opatrenia, ktoré treba v týchto oblastiach zaviesť s ohľadom na strategické ciele Európskej únie a pokračovať v návrhoch, ktoré môžu rozvinúť európske a vnútroštátne verejné politiky. |
| --- | --- |

1.11

EHSV teda požaduje, aby bola zelená kniha o budúcnosti politiky pre horské oblasti čo najskôr začlenená do pracovného programu Európskej komisie s cieľom upresniť strategicky významné témy pre horské oblasti v členských štátoch Európskej únie, objasniť úlohy týkajúce sa rôznych úrovní moci a odvetví hospodárstva, ako aj koordinácie medzi nimi, konsolidovať osobitné štatistické údaje, o ktoré sa môžu oprieť politiky v týchto oblastiach, preskúmať sprievodné a podporné opatrenia, ktoré treba v týchto oblastiach zaviesť s ohľadom na strategické ciele Európskej únie a pokračovať v návrhoch, ktoré môžu rozvinúť európske a vnútroštátne verejné politiky.

| 1.12 | Zelená kniha o budúcnosti politiky pre horské oblasti uľahčí využitie komparatívnych výhod horských oblastí, čím sa stane súčasťou obnovenej lisabonskej stratégie a göteborgskej stratégie. Takto prispeje k cieľu rastu a zamestnanosti a pomôže Európskej únii stať sa ekonomikou založenou na vedomostiach, ktorá sa stane v nasledujúcich rokoch najkonkurencieschopnejšou na svete. Horské oblasti môžu významne obohatiť celú Európu a bolo by vhodné čo najlepšie využiť ich potenciál inovácie a rastu. |
| --- | --- |

1.12

Zelená kniha o budúcnosti politiky pre horské oblasti uľahčí využitie komparatívnych výhod horských oblastí, čím sa stane súčasťou obnovenej lisabonskej stratégie a göteborgskej stratégie. Takto prispeje k cieľu rastu a zamestnanosti a pomôže Európskej únii stať sa ekonomikou založenou na vedomostiach, ktorá sa stane v nasledujúcich rokoch najkonkurencieschopnejšou na svete. Horské oblasti môžu významne obohatiť celú Európu a bolo by vhodné čo najlepšie využiť ich potenciál inovácie a rastu.

| 1.13 | Pani Danuta HÜBNER, členka Európskej komisie zodpovedná za regionálnu politiku, na plenárnom zasadnutí EHSV 11. a 12. júla 2007 pripomenula „územnú agendu EÚ“ a na rok 2008 ohlásila správu o územnej súdržnosti, v ktorej sa preskúmajú následky hlavných budúcich výziev na tieto oblasti a prostriedky a ako si s nimi poradiť. EHSV žiada, aby sa územné osobitosti horských oblastí, ako aj ostrovov a najvzdialenejších oblastí, primerane zobrali do úvahy pri prebiehajúcom definovaní politiky súdržnosti Európskej únie a pri vytváraní územnej agendy. |
| --- | --- |

1.13

Pani Danuta HÜBNER, členka Európskej komisie zodpovedná za regionálnu politiku, na plenárnom zasadnutí EHSV 11. a 12. júla 2007 pripomenula „územnú agendu EÚ“ a na rok 2008 ohlásila správu o územnej súdržnosti, v ktorej sa preskúmajú následky hlavných budúcich výziev na tieto oblasti a prostriedky a ako si s nimi poradiť. EHSV žiada, aby sa územné osobitosti horských oblastí, ako aj ostrovov a najvzdialenejších oblastí, primerane zobrali do úvahy pri prebiehajúcom definovaní politiky súdržnosti Európskej únie a pri vytváraní územnej agendy.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 93.

1

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/49

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 998/2003 o veterinárnych požiadavkách uplatniteľných na nekomerčné premiestňovanie spoločenských zvierat, pokiaľ ide o predĺženie prechodného obdobia“

KOM(2007) 572 v konečnom znení 2007/0202 (COD)

(2008/C 120/12)

Rada sa 23. októbra 2007 rozhodla podľa článkov 37 a 152 ods. 4 písm. b) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom:

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 998/2003 o veterinárnych požiadavkách uplatniteľných na nekomerčné premiestňovanie spoločenských zvierat, pokiaľ ide o predĺženie prechodného obdobia.“

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku CESE 1411/2000, prijatom 29. novembra 2000 (1), na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) rozhodol 131 hlasmi za, pričom sa 4 členovia hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 12. decembra 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 116, 20.4.2001. p. 54-56.

1

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/50

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému

| — | „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 76/768/EHS, 88/378/EHS, 1999/13/ES a smernice 2000/53/ES, 2002/96/ES a 2004/42/ES s cieľom prispôsobiť ich nariadeniu (ES) ... o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“ a |
| --- | --- |

—

„Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 76/768/EHS, 88/378/EHS, 1999/13/ES a smernice 2000/53/ES, 2002/96/ES a 2004/42/ES s cieľom prispôsobiť ich nariadeniu (ES) ... o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“ a

| — | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 648/2004 s cieľom prispôsobiť ho nariadeniu (ES) ... o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“ |
| --- | --- |

—

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 648/2004 s cieľom prispôsobiť ho nariadeniu (ES) ... o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“

KOM(2007) 611 v konečnom znení – 2007/0212 (COD)

KOM(2007) 613 v konečnom znení – 2007/0213 (COD)

(2008/C 120/13)

Rada sa 13. novembra 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 76/768/EHS, 88/378/EHS, 1999/13/ES a smernice 2000/53/ES, 2002/96/ES a 2004/42/ES s cieľom prispôsobiť ich nariadeniu (ES) ... o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“a

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 648/2004 s cieľom prispôsobiť ho nariadeniu (ES) ... o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“.

Európsky hospodársky a sociálny výbor súhlasí s obsahom týchto návrhov a konštatuje, že si z jeho strany nevyžadujú žiadne pripomienky.

Výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) prijal 139 hlasmi za, pričom 3 členovia sa hlasovania zdržali, toto súhlasné stanovisko k uvedeným návrhom.

Výbor vyjadrí svoje názory na obsah návrhu Komisie týkajúceho sa klasifikácie, označovania a balenia látok a zmesí (1) v stanovisku (2), ktoré sa v súčasnosti vypracováva a so schválením ktorého sa počíta na plenárnom zasadnutí v marci 2008.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006, KOM(2007) 355 v konečnom znení.

1

(2)  NAT/367 – Spravodajca: pán Sears.

2

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vplyv územného princípu daňového práva na priemyselné zmeny“

(2008/C 120/14)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. februára 2007 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko na tému:

„Vplyv územného princípu daňového práva na priemyselné zmeny“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 13. novembra 2007. Spravodajcom bol pán SCHADECK a pomocným spravodajcom bol pán GAY.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 13. decembra 2007) prijal 102 hlasmi za, pričom 7 členovia hlasovali proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Prvá časť – Závery a odporúčania

| A. | Európska ekonomika je vo veľkej miere súčasťou svetového hospodárstva. Stupeň začlenenia sa líši v závislosti od odvetví, pričom obzvlášť vysoký je pri odvetviach hospodárskej činnosti, ktoré sú najviac otvorené voči globalizácii. Preto je potrebné, aby sa aj hospodárska a daňová politika Európskej únie (EÚ) definovali vo vzťahu k celosvetovému vývoju. Hoci toto stanovisko posudzuje vplyv územného princípu daňového práva na priemyselné zmeny v EÚ, Únia by sa nemala vnímať mimo svetového kontextu. |
| --- | --- |

A.

Európska ekonomika je vo veľkej miere súčasťou svetového hospodárstva. Stupeň začlenenia sa líši v závislosti od odvetví, pričom obzvlášť vysoký je pri odvetviach hospodárskej činnosti, ktoré sú najviac otvorené voči globalizácii. Preto je potrebné, aby sa aj hospodárska a daňová politika Európskej únie (EÚ) definovali vo vzťahu k celosvetovému vývoju. Hoci toto stanovisko posudzuje vplyv územného princípu daňového práva na priemyselné zmeny v EÚ, Únia by sa nemala vnímať mimo svetového kontextu.

| B. | EÚ a každý členský štát sú zodpovedné za riadenie hospodárskej, finančnej, sociálnej a environmentálnej politiky, ktorých požiadavky presahujú dynamiku trhu. Treba preto dbať na to, aby územný princíp daňového práva pozitívne ovplyvňoval priemyselné zmeny v európskom meradle, ktoré síce musia reagovať na meniace sa podmienky trhu, no zároveň im prospieva, ak sa vyvíjajú v širšom kontexte vyššie uvedených politík. Lisabonský proces je vo svojej podstate založený na rovnováhe medzi jeho jednotlivými zložkami (konkurencieschopnosť, sociálny rozmer, ochrana životného prostredia), ktoré sa musia starostlivo rozvíjať, a to aj v súvislosti s daňovou súťažou medzi členskými štátmi (1). |
| --- | --- |

B.

EÚ a každý členský štát sú zodpovedné za riadenie hospodárskej, finančnej, sociálnej a environmentálnej politiky, ktorých požiadavky presahujú dynamiku trhu. Treba preto dbať na to, aby územný princíp daňového práva pozitívne ovplyvňoval priemyselné zmeny v európskom meradle, ktoré síce musia reagovať na meniace sa podmienky trhu, no zároveň im prospieva, ak sa vyvíjajú v širšom kontexte vyššie uvedených politík. Lisabonský proces je vo svojej podstate založený na rovnováhe medzi jeho jednotlivými zložkami (konkurencieschopnosť, sociálny rozmer, ochrana životného prostredia), ktoré sa musia starostlivo rozvíjať, a to aj v súvislosti s daňovou súťažou medzi členskými štátmi (1).

| C. | Výbor konštatuje, že daňová súťaž je jednou zo skutočností vnútorného trhu, ktorá môže viesť k vytváraniu prekážok hospodárskej súťaže. Mala by sa riadiť transparentnými pravidlami a takisto by sa mali odhaľovať prípady ich nedodržiavania a škodlivé postupy (2). Takisto by mali existovať príslušné ukazovatele, ktoré by slúžili ako referenčné údaje pri hodnotení stavu daňovej konkurencie. EHSV napriek tomu poznamenáva, že pre malé a stredné podniky nie sú daňové podmienky rozhodujúcim faktorom pri rozhodovaní o investíciách. Oveľa väčšiu úlohu zohrávajú v prípade nadnárodných spoločností, ktoré sú mobilnejšie. |
| --- | --- |

C.

Výbor konštatuje, že daňová súťaž je jednou zo skutočností vnútorného trhu, ktorá môže viesť k vytváraniu prekážok hospodárskej súťaže. Mala by sa riadiť transparentnými pravidlami a takisto by sa mali odhaľovať prípady ich nedodržiavania a škodlivé postupy (2). Takisto by mali existovať príslušné ukazovatele, ktoré by slúžili ako referenčné údaje pri hodnotení stavu daňovej konkurencie. EHSV napriek tomu poznamenáva, že pre malé a stredné podniky nie sú daňové podmienky rozhodujúcim faktorom pri rozhodovaní o investíciách. Oveľa väčšiu úlohu zohrávajú v prípade nadnárodných spoločností, ktoré sú mobilnejšie.

| D. | Daňová súťaž sa netýka len zdaňovania podnikov. S narastajúcou mobilitou finančných aktív sa táto súťaž týka aj príjmov z kapitálu fyzických osôb a zdaňovania majetku. |
| --- | --- |

D.

Daňová súťaž sa netýka len zdaňovania podnikov. S narastajúcou mobilitou finančných aktív sa táto súťaž týka aj príjmov z kapitálu fyzických osôb a zdaňovania majetku.

| E. | Výbor zastáva názor, že koordinácia daňových predpisov v rámci rozličných správ by mohla vyvolať pákový efekt a posilniť fungovanie vnútorného trhu. Zároveň by mohla odstrániť prekážky a náklady na prispôsobovanie sa rozličným daňovým pravidlám, najmä v pohraničných regiónoch. EHSV opakuje odporúčania, ktoré uviedol vo svojom nedávnom stanovisku na tému Fiscalis 2013 (3). |
| --- | --- |

E.

Výbor zastáva názor, že koordinácia daňových predpisov v rámci rozličných správ by mohla vyvolať pákový efekt a posilniť fungovanie vnútorného trhu. Zároveň by mohla odstrániť prekážky a náklady na prispôsobovanie sa rozličným daňovým pravidlám, najmä v pohraničných regiónoch. EHSV opakuje odporúčania, ktoré uviedol vo svojom nedávnom stanovisku na tému Fiscalis 2013 (3).

| F. | Chýbajúca koordinácia priamych vnútroštátnych daní medzi členskými krajinami vedie podľa výboru k nezdaneniu (4), zneužívaniu situácie, či narúšaniu fungovania jednotného trhu. Takýto stav globálne destabilizuje, či dokonca znižuje celkové daňové príjmy EÚ. |
| --- | --- |

F.

Chýbajúca koordinácia priamych vnútroštátnych daní medzi členskými krajinami vedie podľa výboru k nezdaneniu (4), zneužívaniu situácie, či narúšaniu fungovania jednotného trhu. Takýto stav globálne destabilizuje, či dokonca znižuje celkové daňové príjmy EÚ.

| G. | Neobmedzená daňová súťaž vo vnútri Spoločenstva by na jednej strane mohla zaťažiť faktory daňového základu najmenej mobilných daňových subjektov (malé podniky alebo služby, ktoré nemožno relokovať) a na druhej strane by mohla viesť k prerozdeleniu daňového bremena smerom na daňových poplatníkov a spotrebiteľov, aby bolo možné pokryť verejné výdavky a sociálne transfery. Posledná možnosť by mala za následok narušenie sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

G.

Neobmedzená daňová súťaž vo vnútri Spoločenstva by na jednej strane mohla zaťažiť faktory daňového základu najmenej mobilných daňových subjektov (malé podniky alebo služby, ktoré nemožno relokovať) a na druhej strane by mohla viesť k prerozdeleniu daňového bremena smerom na daňových poplatníkov a spotrebiteľov, aby bolo možné pokryť verejné výdavky a sociálne transfery. Posledná možnosť by mala za následok narušenie sociálnej súdržnosti.

| H. | MSP a podniky poskytujúce služby sú najslabšie vybavené na to, aby dokázali využiť daňovú súťaž vo svoj prospech. Výbor navrhuje, aby boli na pomoc týmto podnikom na ich ceste na medzinárodné trhy vytvorené asistenčné služby, programy odbornej prípravy pre riadiacich pracovníkov takýchto podnikov (ako aj pre úradníkov verejnej správy) a vhodné databázy, najmä pre pohraničné a okrajové regióny EÚ. |
| --- | --- |

H.

MSP a podniky poskytujúce služby sú najslabšie vybavené na to, aby dokázali využiť daňovú súťaž vo svoj prospech. Výbor navrhuje, aby boli na pomoc týmto podnikom na ich ceste na medzinárodné trhy vytvorené asistenčné služby, programy odbornej prípravy pre riadiacich pracovníkov takýchto podnikov (ako aj pre úradníkov verejnej správy) a vhodné databázy, najmä pre pohraničné a okrajové regióny EÚ.

| I. | Výbor sa nazdáva, že boj proti daňovým podvodom by mal byť prioritou a pripomína závery zo svojho nedávneho stanoviska v tejto oblasti (5). |
| --- | --- |

I.

Výbor sa nazdáva, že boj proti daňovým podvodom by mal byť prioritou a pripomína závery zo svojho nedávneho stanoviska v tejto oblasti (5).

| J. | Kvôli presunu daňového bremena na výrobné faktory s najnižšou mobilitou sa môže znížiť konkurencieschopnosť dotknutých podnikov a ich pracovných miest voči zahraničným konkurentom. Uvedený presun povedie k poklesu miery rastu HDP jednotlivých štátov, a ak sa nenájdu nové rozpočtové zdroje, môže zároveň vyvolať pokles objemu verejných investícií. |
| --- | --- |

J.

Kvôli presunu daňového bremena na výrobné faktory s najnižšou mobilitou sa môže znížiť konkurencieschopnosť dotknutých podnikov a ich pracovných miest voči zahraničným konkurentom. Uvedený presun povedie k poklesu miery rastu HDP jednotlivých štátov, a ak sa nenájdu nové rozpočtové zdroje, môže zároveň vyvolať pokles objemu verejných investícií.

| K. | Daňová súťaž núti každý štát lepšie spravovať svoje verejné výdavky. Výbor žiada, aby sa tieto kroky neuskutočňovali na úkor ponuky či kvality verejných služieb príslušného štátu. Verejné služby sú nevyhnutné na udržanie a prilákanie nových výrobných aktivít, vďaka ktorým sa vytvárajú finančné zdroje, pracovné miesta, a napokon aj daňový základ. Daňová súťaž nesmie ohroziť financovanie alebo rozsah kolektívnej sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

K.

Daňová súťaž núti každý štát lepšie spravovať svoje verejné výdavky. Výbor žiada, aby sa tieto kroky neuskutočňovali na úkor ponuky či kvality verejných služieb príslušného štátu. Verejné služby sú nevyhnutné na udržanie a prilákanie nových výrobných aktivít, vďaka ktorým sa vytvárajú finančné zdroje, pracovné miesta, a napokon aj daňový základ. Daňová súťaž nesmie ohroziť financovanie alebo rozsah kolektívnej sociálnej ochrany.

| L. | Výbor podporuje snahu členských štátov vykoreniť škodlivú daňovú konkurenciu, ako aj ich úsilie odstrániť do roku 2010 rad škodlivých daňových režimov, podľa ich charakteristiky uvedenej v kódexe prijatom v roku 1997 (6). Vyzýva Komisiu, aby pokračovala v úsilí, ktoré vyvíja od toho istého roku. |
| --- | --- |

L.

Výbor podporuje snahu členských štátov vykoreniť škodlivú daňovú konkurenciu, ako aj ich úsilie odstrániť do roku 2010 rad škodlivých daňových režimov, podľa ich charakteristiky uvedenej v kódexe prijatom v roku 1997 (6). Vyzýva Komisiu, aby pokračovala v úsilí, ktoré vyvíja od toho istého roku.

| M. | Výbor takisto podporuje prístup Komisie zameraný na to, aby sa štátna pomoc, vrátane daňových výhod selektívne udeľovaných podnikom, využívala na plnenie dlhodobých cieľov v oblasti priemyselných zmien a územného rozvoja a zároveň bola v súlade s politikou hospodárskej súťaže v EÚ. |
| --- | --- |

M.

Výbor takisto podporuje prístup Komisie zameraný na to, aby sa štátna pomoc, vrátane daňových výhod selektívne udeľovaných podnikom, využívala na plnenie dlhodobých cieľov v oblasti priemyselných zmien a územného rozvoja a zároveň bola v súlade s politikou hospodárskej súťaže v EÚ.

| N. | Výbor žiada, aby sa zaviedol spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) (7) vychádzajúci zo zásady zjednodušenia, spravodlivosti a transparentnosti daňových postupov v členských krajinách. To by umožnilo maximálne využiť potenciál vnútorného trhu, pričom by ostala zachovaná zvrchovanosť členských štátov v rozpočtovej a daňovej oblasti a štáty by sa vyhli riziku porušenia Zmluvy. Keďže by sa spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb zaviedol pravdepodobne na základe posilnenej spolupráce, výbor by si želal, aby ho schválil čo najvyšší počet štátov. |
| --- | --- |

N.

Výbor žiada, aby sa zaviedol spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) (7) vychádzajúci zo zásady zjednodušenia, spravodlivosti a transparentnosti daňových postupov v členských krajinách. To by umožnilo maximálne využiť potenciál vnútorného trhu, pričom by ostala zachovaná zvrchovanosť členských štátov v rozpočtovej a daňovej oblasti a štáty by sa vyhli riziku porušenia Zmluvy. Keďže by sa spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb zaviedol pravdepodobne na základe posilnenej spolupráce, výbor by si želal, aby ho schválil čo najvyšší počet štátov.

| O. | Výbor žiada viac informácií o obsahu, podmienkach a vývoji projektu v oblasti CCCTB, aby mohol prepracovať svoje stanovisko na túto zložitú tému strategického významu. Zatiaľ pripomína svoje prieskumné stanovisko z roku 2006, vypracované na žiadosť člena Komisie Kovácsa (8). |
| --- | --- |

O.

Výbor žiada viac informácií o obsahu, podmienkach a vývoji projektu v oblasti CCCTB, aby mohol prepracovať svoje stanovisko na túto zložitú tému strategického významu. Zatiaľ pripomína svoje prieskumné stanovisko z roku 2006, vypracované na žiadosť člena Komisie Kovácsa (8).

| P. | Napriek tomu by chcel výbor k CCCTB vysloviť viacero otázok a pripomienok. Považuje za vhodné, aby sa do tohto dobrovoľného projektu zapojilo čo najviac štátov (aj keď sa budú musieť vytvoriť prechodné opatrenia) a aby po uplynutí obdobia, počas ktorého by boli v platnosti oba systémy, členské štáty nakoniec začali uplatňovať jediný systém daňového základu na všetkých poplatníkov. Okrem toho by bolo potrebné posúdiť, či spoločný základ uplatňovaný na podniky pôsobiace na vonkajších trhoch bude mať na starosti nadnárodný orgán. Napokon sa treba zamyslieť nad tým, ako by takýto základ mohol ovplyvniť výšku sadzieb, keďže tie by sa mohli ešte väčšmi rozptýliť. V takomto prípade by sa mohla stanoviť určitá maximálna sadzba, ktorá by sa nachádzala tesne pod hodnotou aktuálnej priemernej sadzby členských krajín. |
| --- | --- |

P.

Napriek tomu by chcel výbor k CCCTB vysloviť viacero otázok a pripomienok. Považuje za vhodné, aby sa do tohto dobrovoľného projektu zapojilo čo najviac štátov (aj keď sa budú musieť vytvoriť prechodné opatrenia) a aby po uplynutí obdobia, počas ktorého by boli v platnosti oba systémy, členské štáty nakoniec začali uplatňovať jediný systém daňového základu na všetkých poplatníkov. Okrem toho by bolo potrebné posúdiť, či spoločný základ uplatňovaný na podniky pôsobiace na vonkajších trhoch bude mať na starosti nadnárodný orgán. Napokon sa treba zamyslieť nad tým, ako by takýto základ mohol ovplyvniť výšku sadzieb, keďže tie by sa mohli ešte väčšmi rozptýliť. V takomto prípade by sa mohla stanoviť určitá maximálna sadzba, ktorá by sa nachádzala tesne pod hodnotou aktuálnej priemernej sadzby členských krajín.

| Q. | Výbor odporúča Komisii, aby intenzívnejšie sledovala daňové praktiky v niektorých „daňových rajoch“, ktoré sa usilujú získať zdaniteľné zdroje z daňových systémov členských krajín. |
| --- | --- |

Q.

Výbor odporúča Komisii, aby intenzívnejšie sledovala daňové praktiky v niektorých „daňových rajoch“, ktoré sa usilujú získať zdaniteľné zdroje z daňových systémov členských krajín.

Druhá časť – Zdôvodnenie

1.   Predmet stanoviska

| 1.1 | Daňové podmienky (úroveň daňového zaťaženia a výška odvádzaných daní) sa často uvádzajú ako jedno z kritérií pri hodnotení príťažlivosti určitého územia ako miesta pre priemyselnú, finančnú a obchodnú činnosť. Avšak neexistuje zhoda pokiaľ ide o relatívny význam tohto kritéria vo vzťahu k ostatným podmienkam, ako je napríklad vzdialenosť od obchodného potenciálu, náklady na výrobu, dostatok kvalifikovanej pracovnej sily, infraštruktúra a vybavenosť, štátna pomoc atď. |
| --- | --- |

1.1

Daňové podmienky (úroveň daňového zaťaženia a výška odvádzaných daní) sa často uvádzajú ako jedno z kritérií pri hodnotení príťažlivosti určitého územia ako miesta pre priemyselnú, finančnú a obchodnú činnosť. Avšak neexistuje zhoda pokiaľ ide o relatívny význam tohto kritéria vo vzťahu k ostatným podmienkam, ako je napríklad vzdialenosť od obchodného potenciálu, náklady na výrobu, dostatok kvalifikovanej pracovnej sily, infraštruktúra a vybavenosť, štátna pomoc atď.

| 1.2 | Daňové systémy sú zložité a nie je jednoduché ich navzájom porovnávať. Napriek tomu je potrebné vedieť určiť, či daňové stimuly jednotlivých orgánov skutočne dosahujú stanovené ciele a dokázať odhadnúť vplyv rozhodnutí, ktoré majú podporiť pozitívne priemyselné zmeny, na príslušnú oblasť a porovnať ich s odhadovanými nákladmi. |
| --- | --- |

1.2

Daňové systémy sú zložité a nie je jednoduché ich navzájom porovnávať. Napriek tomu je potrebné vedieť určiť, či daňové stimuly jednotlivých orgánov skutočne dosahujú stanovené ciele a dokázať odhadnúť vplyv rozhodnutí, ktoré majú podporiť pozitívne priemyselné zmeny, na príslušnú oblasť a porovnať ich s odhadovanými nákladmi.

| 1.3 | Stanovisko výboru by chcelo navrhnúť smerovanie pre predvídanie a riadenie priemyselných zmien, pre ďalšie zvyšovanie európskej konkurencieschopnosti (v rámci plnenia cieľov Lisabonskej stratégie) a pre vytvorenie skutočného vnútorného trhu charakterizovaného zdravou a nenarušenou, alebo prinajmenšom „prijateľnou“, hospodárskou súťažou, ktorá je v súlade s pravidlami vnútorného trhu). |
| --- | --- |

1.3

Stanovisko výboru by chcelo navrhnúť smerovanie pre predvídanie a riadenie priemyselných zmien, pre ďalšie zvyšovanie európskej konkurencieschopnosti (v rámci plnenia cieľov Lisabonskej stratégie) a pre vytvorenie skutočného vnútorného trhu charakterizovaného zdravou a nenarušenou, alebo prinajmenšom „prijateľnou“, hospodárskou súťažou, ktorá je v súlade s pravidlami vnútorného trhu).

2.   Daňová súťaž a mobilita hospodárskych faktorov

| 2.1 | Mobilita hospodárskych faktorov sa vo vnútri EÚ zvyšuje z nasledujúcich dôvodov:






  — | veľké podniky považujú európsky vnútorný trh za celistvý priestor, za svoj domáci trh, |
| --- | --- | --- |

2.1

Mobilita hospodárskych faktorov sa vo vnútri EÚ zvyšuje z nasledujúcich dôvodov:

—

veľké podniky považujú európsky vnútorný trh za celistvý priestor, za svoj domáci trh,

| — | elektronický obchod nepozná štátne hranice, |
| --- | --- |

—

elektronický obchod nepozná štátne hranice,

| — | výrobné a distribučné faktory čoraz väčšmi segmentujú svoje hodnotové reťazce a ich jednotlivé časti sú stále mobilnejšie (9), |
| --- | --- |

—

výrobné a distribučné faktory čoraz väčšmi segmentujú svoje hodnotové reťazce a ich jednotlivé časti sú stále mobilnejšie (9),

| — | zlepšenie dopravnej infraštruktúry a zníženie výdavkov vďaka zoskupovaniu prepravovaného nákladu podporujú priestorové rozmiestnenie podnikov a ich pobočiek, |
| --- | --- |

—

zlepšenie dopravnej infraštruktúry a zníženie výdavkov vďaka zoskupovaniu prepravovaného nákladu podporujú priestorové rozmiestnenie podnikov a ich pobočiek,

| — | čoraz častejšie dochádza k nadnárodným akvizíciám a fúziám podnikov, |
| --- | --- |

—

čoraz častejšie dochádza k nadnárodným akvizíciám a fúziám podnikov,

| — | mobilite hospodárskych investícií, osôb a kapitálu napomáha aj rozšírenie EÚ, |
| --- | --- |

—

mobilite hospodárskych investícií, osôb a kapitálu napomáha aj rozšírenie EÚ,

| — | zvyšovanie úrovne vedomostí a znalostí jazykov vedie k nárastu mobility osôb. |
| --- | --- |

—

zvyšovanie úrovne vedomostí a znalostí jazykov vedie k nárastu mobility osôb.

| 2.2 | Každý členský štát využíva všetky prvky svojho daňového systému, či už špecifické alebo štrukturálne, na získavanie investícií a aktivít pre svoje územie, čím sa usiluje zvýšiť počet pracovných miest a základ pre svoje daňové príjmy.
  Na druhej strane daňoví poplatníci (právnické a fyzické osoby) hľadajú mimo svojej krajiny možnosti, ako si zlepšiť hospodársku situáciu. Neoddeliteľnou súčasťou stratégií sú aj daňové odvody využívajúce rozdiely medzi daňovými systémami jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

2.2

Každý členský štát využíva všetky prvky svojho daňového systému, či už špecifické alebo štrukturálne, na získavanie investícií a aktivít pre svoje územie, čím sa usiluje zvýšiť počet pracovných miest a základ pre svoje daňové príjmy.

Na druhej strane daňoví poplatníci (právnické a fyzické osoby) hľadajú mimo svojej krajiny možnosti, ako si zlepšiť hospodársku situáciu. Neoddeliteľnou súčasťou stratégií sú aj daňové odvody využívajúce rozdiely medzi daňovými systémami jednotlivých štátov.

| 2.3 | Takáto daňová konkurencia pri získavaní investícií je realitou, s ktorou sa stretávame aj vo vnútri každého štátu. |
| --- | --- |

2.3

Takáto daňová konkurencia pri získavaní investícií je realitou, s ktorou sa stretávame aj vo vnútri každého štátu.

| 2.4 | Odhadnúť jej silu a skutočný vplyv na mobilitu výrobných faktorov a kapitálu nie je jednoduché. Na túto tému vzniklo množstvo štúdií, no napriek tomu neexistujú žiadne jednoznačné závery okrem tvrdenia, že daňové podmienky sú len jedným z určujúcich kritérií pri umiestňovaní mobilných investícií. Tento bod rozvinieme nižšie. |
| --- | --- |

2.4

Odhadnúť jej silu a skutočný vplyv na mobilitu výrobných faktorov a kapitálu nie je jednoduché. Na túto tému vzniklo množstvo štúdií, no napriek tomu neexistujú žiadne jednoznačné závery okrem tvrdenia, že daňové podmienky sú len jedným z určujúcich kritérií pri umiestňovaní mobilných investícií. Tento bod rozvinieme nižšie.

| 2.5 | Únia sa po zvýšení počtu členských krajín z 15 na 27 stala nepochybne pestrejšou. Každý z nových členských štátov má vlastné geografické, historické, kultúrne, spoločenské, politické a hospodárske podmienky. Do Únie prináša svoju osobitnú hospodársku štruktúru, ako aj vlastnú daňovú legislatívu. |
| --- | --- |

2.5

Únia sa po zvýšení počtu členských krajín z 15 na 27 stala nepochybne pestrejšou. Každý z nových členských štátov má vlastné geografické, historické, kultúrne, spoločenské, politické a hospodárske podmienky. Do Únie prináša svoju osobitnú hospodársku štruktúru, ako aj vlastnú daňovú legislatívu.

3.   Vplyv daňových podmienok na priemyselné zmeny

a)   Zdaňovanie práce a zdaňovanie investovaného kapitálu

| 3.1 | Úhrnný objem daňových príjmov a sociálnych odvodov v Európskej únii dosahuje v priemere 39 % európskeho HDP. Celkovo možno všetky odvody rozdeliť nasledovne (10):






  Daň zo zisku právnických osôb | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Daň z príjmu fyzických osôb | 25 % |
| Sociálne odvody | 26 % |
| Nepriame dane | 30 % |
| Iné dane | 9 % |
| Daňové a sociálne odvody SPOLU | 100 % |

3.1

Úhrnný objem daňových príjmov a sociálnych odvodov v Európskej únii dosahuje v priemere 39 % európskeho HDP. Celkovo možno všetky odvody rozdeliť nasledovne (10):

Daň zo zisku právnických osôb

10 %

Daň z príjmu fyzických osôb

25 %

Sociálne odvody

26 %

Nepriame dane

30 %

Iné dane

9 %

Daňové a sociálne odvody SPOLU

100 %

| 3.2 | K nepriamym daniam patria hlavne všeobecné dane v oblasti spotreby, najmä daň z pridanej hodnoty (DPH), ktorá je na úrovni EÚ zosúladená, ďalej niektoré dane a clá na tovary a služby, ako aj spotrebné dane, ktoré sú v Únii čiastočne harmonizované. Nakoľko nepriame dane zohrávajú pri lokalizácii podnikov iba druhoradú úlohu, toto stanovisko sa zameriava najmä na dane z práce (bod 3.2.1) a dane týkajúce sa kapitálu investovaného fyzickými osobami (3.2.2). |
| --- | --- |

3.2

K nepriamym daniam patria hlavne všeobecné dane v oblasti spotreby, najmä daň z pridanej hodnoty (DPH), ktorá je na úrovni EÚ zosúladená, ďalej niektoré dane a clá na tovary a služby, ako aj spotrebné dane, ktoré sú v Únii čiastočne harmonizované. Nakoľko nepriame dane zohrávajú pri lokalizácii podnikov iba druhoradú úlohu, toto stanovisko sa zameriava najmä na dane z práce (bod 3.2.1) a dane týkajúce sa kapitálu investovaného fyzickými osobami (3.2.2).

| 3.2.1 | Daň z príjmov zamestnancov a všetky sociálne odvody
  predstavujú približne polovicu všetkých daňových a iných odvodov. Tieto odvody sa priamo spájajú s prácou, a preto sa nimi zvyšujú náklady na pracovnú silu. Keďže cena pracovnej sily je finančným údajom, ktorý má pre hospodárske subjekty prvoradý význam, možno povedať, že dane a iné odvody (vrátane sociálnych odvodov), ktoré zaťažujú príjem zamestnancov, môžu priamo či nepriamo ovplyvniť konkurencieschopnosť podnikov v EÚ. Ak verejné orgány vyberajú dane alebo zamestnanecké sociálne odvody od podnikov, ide o priamy vplyv. Ak tieto dane alebo sociálne odvody platia zamestnanci, v prvom rade sa tým znižuje čistý príjem zamestnancov. Neskôr to môže mať nepriamy vplyv na vyjednávania o ich hrubom príjme, či dokonca spôsobiť presun do iných regiónov a zabrániť tomu, aby sa rozvíjali iné činnosti ako výroba s nízkymi nákladmi na platy. |
| --- | --- |

3.2.1

Daň z príjmov zamestnancov a všetky sociálne odvody
  predstavujú približne polovicu všetkých daňových a iných odvodov. Tieto odvody sa priamo spájajú s prácou, a preto sa nimi zvyšujú náklady na pracovnú silu. Keďže cena pracovnej sily je finančným údajom, ktorý má pre hospodárske subjekty prvoradý význam, možno povedať, že dane a iné odvody (vrátane sociálnych odvodov), ktoré zaťažujú príjem zamestnancov, môžu priamo či nepriamo ovplyvniť konkurencieschopnosť podnikov v EÚ. Ak verejné orgány vyberajú dane alebo zamestnanecké sociálne odvody od podnikov, ide o priamy vplyv. Ak tieto dane alebo sociálne odvody platia zamestnanci, v prvom rade sa tým znižuje čistý príjem zamestnancov. Neskôr to môže mať nepriamy vplyv na vyjednávania o ich hrubom príjme, či dokonca spôsobiť presun do iných regiónov a zabrániť tomu, aby sa rozvíjali iné činnosti ako výroba s nízkymi nákladmi na platy.

| 3.2.1.1 | Ak sa cena práce zvyšuje, podniky sa prirodzene snažia zvyšovať produktivitu práce, a preto zvyšujú intenzitu vloženého kapitálu. Tento postup sa obzvlášť často vyskytuje v členských štátoch, kde je cena práce najvyššia. A naopak, relatívna cena faktora práce je premennou (jednou z mnohých), ktorá vedie podniky k tomu, aby svoje investície náročné na pracovnú silu umiestňovali skôr do členských krajín, kde je cena pracovnej sily najnižšia. Nakoľko daňové zaťaženie a sociálne odvody bývajú vyššie v členských štátoch, kde je odmeňovanie zamestnancov (vrátane zamestnaneckých sociálnych odvodov a daňového zaťaženia) vyššie ako európsky priemer, výškou daňového zaťaženia práce sa prehlbujú rozdiely v cene pracovnej sily, a teda napomáha vytváraniu pracovných miest predovšetkým v členských krajinách, kde je štruktúra nákladov konkurencieschopnejšia. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Ak sa cena práce zvyšuje, podniky sa prirodzene snažia zvyšovať produktivitu práce, a preto zvyšujú intenzitu vloženého kapitálu. Tento postup sa obzvlášť často vyskytuje v členských štátoch, kde je cena práce najvyššia. A naopak, relatívna cena faktora práce je premennou (jednou z mnohých), ktorá vedie podniky k tomu, aby svoje investície náročné na pracovnú silu umiestňovali skôr do členských krajín, kde je cena pracovnej sily najnižšia. Nakoľko daňové zaťaženie a sociálne odvody bývajú vyššie v členských štátoch, kde je odmeňovanie zamestnancov (vrátane zamestnaneckých sociálnych odvodov a daňového zaťaženia) vyššie ako európsky priemer, výškou daňového zaťaženia práce sa prehlbujú rozdiely v cene pracovnej sily, a teda napomáha vytváraniu pracovných miest predovšetkým v členských krajinách, kde je štruktúra nákladov konkurencieschopnejšia.

| 3.2.1.2 | Z pohľadu spotrebiteľa ovplyvňujú konečnú cenu priemyselných výrobkov samozrejme všetky typy nákladov, vrátane daní. Nepriame dane sa pri predaji spotrebiteľovi uplatňujú na výrobok jednotne. DPH sa vždy a v rovnakej výške platí v členskom štáte spotrebiteľa, bez ohľadu na to, či bol výrobok vyrobený v podniku nachádzajúcom sa v danom či inom členskom štáte alebo mimo EÚ. Naproti tomu dane uplatňované v Únii v rozličných štádiách výroby, najmä dane a iné odvody zaťažujúce cenu práce, sú čisto vnútroštátnej povahy a vzťahujú sa na výrobok v mieste jeho výroby. Z toho vyplýva, že spotrebiteľ si môže vybrať medzi výrobkami s vyšším alebo nižším daňovým zaťažením v závislosti od členského štátu, v ktorom boli vyrobené. Okrem toho, aj keby boli sociálne a daňové odvody zaťažujúce prácu v rámci Únie zosúladené, spotrebiteľ by mal vždy možnosť rozhodnúť sa medzi výrobkami z EÚ (zaťaženými vyššími či nižšími daňami a sociálnymi odvodmi) a produktmi pochádzajúcimi z krajín mimo EÚ, na ktoré sa vzťahuje iné, či dokonca výrazne nižšie zaťaženie. Je teda potrebné nielen skoordinovať štruktúru daňových a sociálnych odvodov z práce vo vnútri Únie, ale do analýzy treba začleniť aj hľadiská spojené s obchodom medzi EÚ a zvyškom sveta. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Z pohľadu spotrebiteľa ovplyvňujú konečnú cenu priemyselných výrobkov samozrejme všetky typy nákladov, vrátane daní. Nepriame dane sa pri predaji spotrebiteľovi uplatňujú na výrobok jednotne. DPH sa vždy a v rovnakej výške platí v členskom štáte spotrebiteľa, bez ohľadu na to, či bol výrobok vyrobený v podniku nachádzajúcom sa v danom či inom členskom štáte alebo mimo EÚ. Naproti tomu dane uplatňované v Únii v rozličných štádiách výroby, najmä dane a iné odvody zaťažujúce cenu práce, sú čisto vnútroštátnej povahy a vzťahujú sa na výrobok v mieste jeho výroby. Z toho vyplýva, že spotrebiteľ si môže vybrať medzi výrobkami s vyšším alebo nižším daňovým zaťažením v závislosti od členského štátu, v ktorom boli vyrobené. Okrem toho, aj keby boli sociálne a daňové odvody zaťažujúce prácu v rámci Únie zosúladené, spotrebiteľ by mal vždy možnosť rozhodnúť sa medzi výrobkami z EÚ (zaťaženými vyššími či nižšími daňami a sociálnymi odvodmi) a produktmi pochádzajúcimi z krajín mimo EÚ, na ktoré sa vzťahuje iné, či dokonca výrazne nižšie zaťaženie. Je teda potrebné nielen skoordinovať štruktúru daňových a sociálnych odvodov z práce vo vnútri Únie, ale do analýzy treba začleniť aj hľadiská spojené s obchodom medzi EÚ a zvyškom sveta.

| 3.2.1.3 | Výbor odporúča Komisii, aby intenzívnejšie sledovala daňové praktiky v niektorých „daňových rajoch“, ktoré by sa mohli usilovať získať zdaniteľné zdroje z daňových systémov členských krajín. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Výbor odporúča Komisii, aby intenzívnejšie sledovala daňové praktiky v niektorých „daňových rajoch“, ktoré by sa mohli usilovať získať zdaniteľné zdroje z daňových systémov členských krajín.

| 3.2.2 | Zdaňovanie investovaného kapitálu
  sa analyzuje najprv na úrovni podnikov a následne aj na úrovni investorov, teda predovšetkým akcionárov. |
| --- | --- |

3.2.2

Zdaňovanie investovaného kapitálu
  sa analyzuje najprv na úrovni podnikov a následne aj na úrovni investorov, teda predovšetkým akcionárov.

| 3.2.2.1 | Daň zo zisku právnických osôb sa vyrubuje v nominálnych sadzbách (11), ktoré sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia (pozri tabuľku v prílohe 2). Belgicko, Nemecko, Španielsko a Malta majú sadzby od 34 % do 38 %, pričom Cyprus, Írsko, Litva a Lotyšsko uplatňujú sadzby od 10 % do 15 %.
  Vo všeobecnosti sú daňové sadzby v nových členských štátoch podstatne nižšie než v starých členských krajinách: priemer pre 15 krajín EÚ dosahuje 29,5 %, no pre nových 10 krajín je to 20,3 % (12). |
| --- | --- |

3.2.2.1

Daň zo zisku právnických osôb sa vyrubuje v nominálnych sadzbách (11), ktoré sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia (pozri tabuľku v prílohe 2). Belgicko, Nemecko, Španielsko a Malta majú sadzby od 34 % do 38 %, pričom Cyprus, Írsko, Litva a Lotyšsko uplatňujú sadzby od 10 % do 15 %.

Vo všeobecnosti sú daňové sadzby v nových členských štátoch podstatne nižšie než v starých členských krajinách: priemer pre 15 krajín EÚ dosahuje 29,5 %, no pre nových 10 krajín je to 20,3 % (12).

| 3.2.2.2 | Napriek tomu sú nominálne daňové sadzby len neúplným ukazovateľom daňového zaťaženia. Pri hodnotení skutočného daňového bremena treba totiž prihliadnuť aj na spôsob výpočtu zdaniteľného príjmu a na rozličné technické operácie, ktoré sa vykonávajú pri určovaní výšky daňových odvodov. Preto je užitočné prihliadnuť aj na výšku implicitnej dane z kapitálu, pri ktorej sa porovnávajú dane platené podnikmi s hrubým prevádzkovým ziskom podnikov (13). (pozri tabuľku v prílohe 3). |
| --- | --- |

3.2.2.2

Napriek tomu sú nominálne daňové sadzby len neúplným ukazovateľom daňového zaťaženia. Pri hodnotení skutočného daňového bremena treba totiž prihliadnuť aj na spôsob výpočtu zdaniteľného príjmu a na rozličné technické operácie, ktoré sa vykonávajú pri určovaní výšky daňových odvodov. Preto je užitočné prihliadnuť aj na výšku implicitnej dane z kapitálu, pri ktorej sa porovnávajú dane platené podnikmi s hrubým prevádzkovým ziskom podnikov (13). (pozri tabuľku v prílohe 3).

| 3.2.2.3 | Rozdiel medzi uvedenými dvomi spôsobmi merania je zarážajúci:






  — | Niektoré členské štáty udávajú veľmi vysokú nominálnu daňovú sadzbu, no zdá sa, že v skutočnosti uplatňujú na svoje podniky relatívne nízke daňové zaťaženie. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3

Rozdiel medzi uvedenými dvomi spôsobmi merania je zarážajúci:

—

Niektoré členské štáty udávajú veľmi vysokú nominálnu daňovú sadzbu, no zdá sa, že v skutočnosti uplatňujú na svoje podniky relatívne nízke daňové zaťaženie.

| — | Iné členské štáty udávajú „atraktívnu“ (veľmi nízku) nominálnu daňovú sadzbu, no zdá sa, že v skutočnosti uplatňujú na príjem podnikov relatívne vysoké daňové zaťaženie. |
| --- | --- |

—

Iné členské štáty udávajú „atraktívnu“ (veľmi nízku) nominálnu daňovú sadzbu, no zdá sa, že v skutočnosti uplatňujú na príjem podnikov relatívne vysoké daňové zaťaženie.

| — | Zo situácie jasne vyplýva, že niektoré členské krajiny uplatňujú vysokú daň na úzky daňový základ, pričom iné uplatňujú nižšiu sadzbu na širší základ. Reálne daňové zaťaženie závisí od uvedených dvoch premenných, takže pri analýze nie je možné posudzovať len oficiálne daňové sadzby. Túto tézu potvrdzujú napríklad aj údaje týkajúce sa Írska a Nemecka (14). |
| --- | --- |

—

Zo situácie jasne vyplýva, že niektoré členské krajiny uplatňujú vysokú daň na úzky daňový základ, pričom iné uplatňujú nižšiu sadzbu na širší základ. Reálne daňové zaťaženie závisí od uvedených dvoch premenných, takže pri analýze nie je možné posudzovať len oficiálne daňové sadzby. Túto tézu potvrdzujú napríklad aj údaje týkajúce sa Írska a Nemecka (14).

| 3.2.2.4 | Už len tieto samotné štatistické údaje ilustrujú zložitosť problematiky daňovníctva (15). Nechceme vyvodzovať predčasné závery, a preto sa obmedzíme na konštatovanie existujúcich rozdielov medzi členskými štátmi, ktoré môžu v konkrétnej situácii pre daný podnik vyvíjajúci hospodársku činnosť na európskom trhu znamenať daňové zaťaženie (vrátane sociálnych odvodov), ktoré sa značne odlišuje v závislosti od jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Už len tieto samotné štatistické údaje ilustrujú zložitosť problematiky daňovníctva (15). Nechceme vyvodzovať predčasné závery, a preto sa obmedzíme na konštatovanie existujúcich rozdielov medzi členskými štátmi, ktoré môžu v konkrétnej situácii pre daný podnik vyvíjajúci hospodársku činnosť na európskom trhu znamenať daňové zaťaženie (vrátane sociálnych odvodov), ktoré sa značne odlišuje v závislosti od jednotlivých členských štátov.

b)   Hodnotový reťazec podniku

| 3.3 | Malé a stredné podniky (MSP), predovšetkým podniky v pohraničných a okrajových regiónoch EÚ, sa čoraz viac otvárajú voči globalizácii trhov – či už sa na nej zúčastňujú aktívne alebo sú len vystavené jej vplyvom. Často ide o podniky s osobným a rodinným kapitálom, ktoré väčšinou neprofitujú z daňovej súťaže do takej miery ako veľké nadnárodné spoločnosti. V podstate nemajú potrebnú organizáciu, spôsob riadenia a ani prostriedky a poznatky na to, aby z tejto konkurencie dokázali ťažiť. Zosúlaďovanie daňových priznaní v jednotlivých krajinách, rozdiely v daňových základoch a sadzbách, rozličné výnimky a pravidlá pre odpisovanie atď. v jednotlivých krajinách spôsobujú pre tieto MSP naopak ďalšie náklady, ktoré im sťažujú prístup na vonkajšie trhy. Napriek tomu však táto časť MSP, ktoré majú (alebo ešte plánujú získať) medzinárodný rozmer, predstavuje jednu z najlepších možností rastu pokiaľ ide o vytváranie majetku, pridanej hodnoty, inovácií a prirodzene pracovných miest v súlade s Lisabonským procesom. Na pomoc týmto podnikom v ich aktivitách by sa preto mal vytvoriť osobitný útvar. V tejto súvislosti by sa mala riadiacim pracovníkom v podnikoch, ako aj zamestnancom verejnej správy poskytnúť odborná príprava, aby dokázali zvládnuť príslušné zmeny. |
| --- | --- |

3.3

Malé a stredné podniky (MSP), predovšetkým podniky v pohraničných a okrajových regiónoch EÚ, sa čoraz viac otvárajú voči globalizácii trhov – či už sa na nej zúčastňujú aktívne alebo sú len vystavené jej vplyvom. Často ide o podniky s osobným a rodinným kapitálom, ktoré väčšinou neprofitujú z daňovej súťaže do takej miery ako veľké nadnárodné spoločnosti. V podstate nemajú potrebnú organizáciu, spôsob riadenia a ani prostriedky a poznatky na to, aby z tejto konkurencie dokázali ťažiť. Zosúlaďovanie daňových priznaní v jednotlivých krajinách, rozdiely v daňových základoch a sadzbách, rozličné výnimky a pravidlá pre odpisovanie atď. v jednotlivých krajinách spôsobujú pre tieto MSP naopak ďalšie náklady, ktoré im sťažujú prístup na vonkajšie trhy. Napriek tomu však táto časť MSP, ktoré majú (alebo ešte plánujú získať) medzinárodný rozmer, predstavuje jednu z najlepších možností rastu pokiaľ ide o vytváranie majetku, pridanej hodnoty, inovácií a prirodzene pracovných miest v súlade s Lisabonským procesom. Na pomoc týmto podnikom v ich aktivitách by sa preto mal vytvoriť osobitný útvar. V tejto súvislosti by sa mala riadiacim pracovníkom v podnikoch, ako aj zamestnancom verejnej správy poskytnúť odborná príprava, aby dokázali zvládnuť príslušné zmeny.

| 3.4 | Mnoho podnikov, ktoré majú značný vplyv na obchod vo vnútri Spoločenstva, a teda aj podniky pôsobiace v medzinárodnom obchode mimo EÚ, väčšinou pracujú na základe iného hospodárskeho modelu:






  — | tieto podniky majú formu kapitálovej spoločnosti a akcionári nemusia mať bydlisko v regióne či dokonca členskom štáte, v ktorom sa nachádza hlavné sídlo podniku, |
| --- | --- | --- |

3.4

Mnoho podnikov, ktoré majú značný vplyv na obchod vo vnútri Spoločenstva, a teda aj podniky pôsobiace v medzinárodnom obchode mimo EÚ, väčšinou pracujú na základe iného hospodárskeho modelu:

—

tieto podniky majú formu kapitálovej spoločnosti a akcionári nemusia mať bydlisko v regióne či dokonca členskom štáte, v ktorom sa nachádza hlavné sídlo podniku,

| — | väčšinou sa skladajú z materských spoločností a pobočiek a vytvárajú viac či menej zomknutú skupinu, |
| --- | --- |

—

väčšinou sa skladajú z materských spoločností a pobočiek a vytvárajú viac či menej zomknutú skupinu,

| — | jednotlivé subjekty skupiny pôsobia vo viacerých členských štátoch, |
| --- | --- |

—

jednotlivé subjekty skupiny pôsobia vo viacerých členských štátoch,

| — | jednotlivé časti skupiny majú špecifické úlohy, každá z nich sa podieľa na vytváraní hodnoty a hodnotový reťazec je rozdelený medzi viaceré spoločnosti, pričom každá z nich má svoju úlohu v rámci celku. |
| --- | --- |

—

jednotlivé časti skupiny majú špecifické úlohy, každá z nich sa podieľa na vytváraní hodnoty a hodnotový reťazec je rozdelený medzi viaceré spoločnosti, pričom každá z nich má svoju úlohu v rámci celku.

| 3.5 | Moderné priemyselné skupiny zabezpečujú množstvo úzko prepojených hospodárskych funkcií (riadenie hodnotových a dodávateľských reťazcov, organizácia jednotlivých štádií výroby, zhodnocovanie nehmotných aktív ako napr. know-how, patentov a značiek), ktoré majú za cieľ zabezpečiť odbyt podľa stratégie vypracovanej na základe systematickej analýzy trhov. Rozhodnutia o tom, kam umiestniť jednotlivé hospodárske funkcie, sa riadia logikou celku, v ktorej zohrávajú úlohu aj daňové podmienky. |
| --- | --- |

3.5

Moderné priemyselné skupiny zabezpečujú množstvo úzko prepojených hospodárskych funkcií (riadenie hodnotových a dodávateľských reťazcov, organizácia jednotlivých štádií výroby, zhodnocovanie nehmotných aktív ako napr. know-how, patentov a značiek), ktoré majú za cieľ zabezpečiť odbyt podľa stratégie vypracovanej na základe systematickej analýzy trhov. Rozhodnutia o tom, kam umiestniť jednotlivé hospodárske funkcie, sa riadia logikou celku, v ktorej zohrávajú úlohu aj daňové podmienky.

| 3.6 | V rámci takejto skupinovej štruktúry treba analyzovať každý právny subjekt a zároveň aj celú skupinu. Skupina prideľuje hospodárske funkcie svojim subjektom v závislosti od hospodárskych údajov o trhu, pričom sa usiluje dosiahnuť optimálnu efektívnosť a rentabilitu celku z globálneho pohľadu. Je legitímne, ak členské štáty dolaďujú svoje daňové systémy tak, aby stimulovali hospodársku aktivitu. Takisto je však legitímne, ak sa podniky vyrovnávajú s daňovým zaťažením rovnako ako s inými nákladmi. |
| --- | --- |

3.6

V rámci takejto skupinovej štruktúry treba analyzovať každý právny subjekt a zároveň aj celú skupinu. Skupina prideľuje hospodárske funkcie svojim subjektom v závislosti od hospodárskych údajov o trhu, pričom sa usiluje dosiahnuť optimálnu efektívnosť a rentabilitu celku z globálneho pohľadu. Je legitímne, ak členské štáty dolaďujú svoje daňové systémy tak, aby stimulovali hospodársku aktivitu. Takisto je však legitímne, ak sa podniky vyrovnávajú s daňovým zaťažením rovnako ako s inými nákladmi.

| 3.7 | Každý právny subjekt podlieha daňovému právu platnému v mieste jeho pôsobenia a údaje o daňovom systéme sú súčasťou logiky riadenia celej skupiny, rovnako ako ostatné prvky ovplyvňujúce rozhodovanie. |
| --- | --- |

3.7

Každý právny subjekt podlieha daňovému právu platnému v mieste jeho pôsobenia a údaje o daňovom systéme sú súčasťou logiky riadenia celej skupiny, rovnako ako ostatné prvky ovplyvňujúce rozhodovanie.

| 3.8 | Skutočná situácia priemyselných skupín pôsobiacich na trhoch v Únii je teda veľmi zložitá. Skôr než hovoriť o lokalizácii, delokalizácii alebo relokácii skupiny, by realitu väčšmi vystihla funkčná analýza priemyselnej štruktúry a určenie faktorov ovplyvňujúcich lokalizáciu, ktoré sa uplatňujú v rámci rozličných hospodárskych funkcií v členských štátoch, na úrovni EÚ či dokonca mimo nej. Niektoré hospodárske funkcie sú mobilnejšie než ostatné a pri niektorých mobilných funkciách sú daňové podmienky dôležitejšie pre rozhodnutie o lokalizácii podniku než pri iných. Hoci sú daňové podmienky očividne jednou z premenných pri rozhodovaní, bolo by nesprávne preceňovať ich význam pri voľbe umiestnenia činnosti podnikov. |
| --- | --- |

3.8

Skutočná situácia priemyselných skupín pôsobiacich na trhoch v Únii je teda veľmi zložitá. Skôr než hovoriť o lokalizácii, delokalizácii alebo relokácii skupiny, by realitu väčšmi vystihla funkčná analýza priemyselnej štruktúry a určenie faktorov ovplyvňujúcich lokalizáciu, ktoré sa uplatňujú v rámci rozličných hospodárskych funkcií v členských štátoch, na úrovni EÚ či dokonca mimo nej. Niektoré hospodárske funkcie sú mobilnejšie než ostatné a pri niektorých mobilných funkciách sú daňové podmienky dôležitejšie pre rozhodnutie o lokalizácii podniku než pri iných. Hoci sú daňové podmienky očividne jednou z premenných pri rozhodovaní, bolo by nesprávne preceňovať ich význam pri voľbe umiestnenia činnosti podnikov.

4.   Usmerňovanie konkurencie medzi členskými štátmi v oblasti zdaňovania podnikov

| 4.1 | Daňová súťaž vo vnútri EÚ sa momentálne riadi tromi súbormi opatrení:






  — | kódex v oblasti daní a systém oznamovania zmien v daňovej legislatíve, zavedené v roku 1997, priniesli aktívny dialóg medzi ministerstvami financií v snahe dosiahnuť, aby legislatívne opatrenia nepodnecovali škodlivú daňovú súťaž (body 4.2 až 4.4), |
| --- | --- | --- |

4.1

Daňová súťaž vo vnútri EÚ sa momentálne riadi tromi súbormi opatrení:

—

kódex v oblasti daní a systém oznamovania zmien v daňovej legislatíve, zavedené v roku 1997, priniesli aktívny dialóg medzi ministerstvami financií v snahe dosiahnuť, aby legislatívne opatrenia nepodnecovali škodlivú daňovú súťaž (body 4.2 až 4.4),

| — | európske právo hospodárskej súťaže, a najmä legislatíva v oblasti štátnej pomoci, ktorá má za cieľ zabrániť, aby následkom zavedenia určitých daňových režimov alebo uplatňovania daňového práva v konkrétnych situáciách niektoré štáty získali štátnu pomoc v rozpore s fungovaním spoločného trhu (body 4.5 až 4.7), |
| --- | --- |

—

európske právo hospodárskej súťaže, a najmä legislatíva v oblasti štátnej pomoci, ktorá má za cieľ zabrániť, aby následkom zavedenia určitých daňových režimov alebo uplatňovania daňového práva v konkrétnych situáciách niektoré štáty získali štátnu pomoc v rozpore s fungovaním spoločného trhu (body 4.5 až 4.7),

| — | väčšina členských štátov prijala legislatívne opatrenia na to, aby zabránili vzniku umelých a škodlivých štruktúr, vďaka ktorým by podniky mohli profitovať zo zvýhodnených daňových režimov (bod 4.8). |
| --- | --- |

—

väčšina členských štátov prijala legislatívne opatrenia na to, aby zabránili vzniku umelých a škodlivých štruktúr, vďaka ktorým by podniky mohli profitovať zo zvýhodnených daňových režimov (bod 4.8).

| 4.2 | Kódex správania, ktorý nie je právne záväzný, žiada členské štáty, aby dodržiavali zásady zdravej daňovej súťaže. Vďaka tomuto procesu bol určený rad daňových opatrení legislatívnej a administratívnej povahy, ktoré majú (alebo by mohli mať) významný vplyv na umiestňovanie ekonomických aktivít podnikov v EÚ. Dotknuté členské štáty s ním súhlasili a prijali konkrétne záväzky smerujúce k zmene uvedených režimov tak, aby z nich boli najneskôr do roku 2010, okrem výnimiek (16), odstránené prvky škodlivej daňovej súťaže. |
| --- | --- |

4.2

Kódex správania, ktorý nie je právne záväzný, žiada členské štáty, aby dodržiavali zásady zdravej daňovej súťaže. Vďaka tomuto procesu bol určený rad daňových opatrení legislatívnej a administratívnej povahy, ktoré majú (alebo by mohli mať) významný vplyv na umiestňovanie ekonomických aktivít podnikov v EÚ. Dotknuté členské štáty s ním súhlasili a prijali konkrétne záväzky smerujúce k zmene uvedených režimov tak, aby z nich boli najneskôr do roku 2010, okrem výnimiek (16), odstránené prvky škodlivej daňovej súťaže.

| 4.3 | Výbor víta výsledky, ktoré sa dosiahli vďaka tomuto kódexu správania, pretože odstránením škodlivých postupov v daňovej oblasti (17) posilnia členské štáty zdravú daňovú súťaž v EÚ a prispejú k dokončeniu vnútorného trhu.
  Výbor vyzýva Komisiu, aby pokračovala v tejto iniciatíve, rozšírila rozsah kódexu a posúdila niektoré osobitné daňové režimy zavedené v posledných rokoch. |
| --- | --- |

4.3

Výbor víta výsledky, ktoré sa dosiahli vďaka tomuto kódexu správania, pretože odstránením škodlivých postupov v daňovej oblasti (17) posilnia členské štáty zdravú daňovú súťaž v EÚ a prispejú k dokončeniu vnútorného trhu.

Výbor vyzýva Komisiu, aby pokračovala v tejto iniciatíve, rozšírila rozsah kódexu a posúdila niektoré osobitné daňové režimy zavedené v posledných rokoch.

| 4.4 | Zároveň bol zriadený komunikačný systém medzi členskými štátmi a Komisiou, prostredníctvom ktorého sa kontroluje, či sú zmeny v daňovom práve v súlade s politikou Únie. Členské štáty sa zaviazali, že nezavedú nové daňové opatrenia, ktoré by poškodzovali záujmy Únie. |
| --- | --- |

4.4

Zároveň bol zriadený komunikačný systém medzi členskými štátmi a Komisiou, prostredníctvom ktorého sa kontroluje, či sú zmeny v daňovom práve v súlade s politikou Únie. Členské štáty sa zaviazali, že nezavedú nové daňové opatrenia, ktoré by poškodzovali záujmy Únie.

| 4.5 | Už Rímska zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré členským štátom zakazujú udeľovať podnikom pomoc, vrátane daňových výhod, ktorá narúša alebo by mohla narušiť hospodársku súťaž na spoločnom trhu a udeľujú Komisii zodpovednosť zabezpečiť dohľad a dozor v tejto veci. V roku 1997 ministri financií iniciovali prípravu kódexu správania a na schôdzi rady Ecofin výslovne poverili Komisiu, aby sa aj naďalej zaoberala štátnou pomocou a pokračovala v boji proti daňovej legislatíve členských štátov, ktorá je v rozpore s vyššie uvedenými ustanoveniami Zmluvy. |
| --- | --- |

4.5

Už Rímska zmluva obsahuje ustanovenia, ktoré členským štátom zakazujú udeľovať podnikom pomoc, vrátane daňových výhod, ktorá narúša alebo by mohla narušiť hospodársku súťaž na spoločnom trhu a udeľujú Komisii zodpovednosť zabezpečiť dohľad a dozor v tejto veci. V roku 1997 ministri financií iniciovali prípravu kódexu správania a na schôdzi rady Ecofin výslovne poverili Komisiu, aby sa aj naďalej zaoberala štátnou pomocou a pokračovala v boji proti daňovej legislatíve členských štátov, ktorá je v rozpore s vyššie uvedenými ustanoveniami Zmluvy.

| 4.6 | Komisia za posledných desať rokov postupne rozširovala svoje pôsobenie v tejto oblasti. V spolupráci s členskými štátmi začala túto otázku skúmať, a napokon spresnila podmienky svojho konania vo viacerých oblastiach a takisto sa podujala na konkrétne kroky v súvislosti s osobitnými daňovými opatreniami niektorých členských štátov. |
| --- | --- |

4.6

Komisia za posledných desať rokov postupne rozširovala svoje pôsobenie v tejto oblasti. V spolupráci s členskými štátmi začala túto otázku skúmať, a napokon spresnila podmienky svojho konania vo viacerých oblastiach a takisto sa podujala na konkrétne kroky v súvislosti s osobitnými daňovými opatreniami niektorých členských štátov.

| 4.7 | Na rozdiel od kódexu správania, ktorý má politický a nezáväzný charakter, je právo v oblasti štátnej pomoci právne záväzné. Komisia tu má rozsiahle právomoci a môže zakázať, aby do platnosti vstúpilo rozhodnutie o štátnej pomoci, ktorá nie je v súlade s pravidlami, môže nariadiť jeho úpravu, či dokonca prinútiť daný členský štát, aby si vyžiadal vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola udelená v rozpore s pravidlami spoločného trhu, ak jej udelenie nebolo vopred oznámené. Podniky, ktoré dané prostriedky získali, sú v takomto prípade povinné nahradiť finančné výhody, ktoré im boli udelené. |
| --- | --- |

4.7

Na rozdiel od kódexu správania, ktorý má politický a nezáväzný charakter, je právo v oblasti štátnej pomoci právne záväzné. Komisia tu má rozsiahle právomoci a môže zakázať, aby do platnosti vstúpilo rozhodnutie o štátnej pomoci, ktorá nie je v súlade s pravidlami, môže nariadiť jeho úpravu, či dokonca prinútiť daný členský štát, aby si vyžiadal vrátenie štátnej pomoci, ktorá bola udelená v rozpore s pravidlami spoločného trhu, ak jej udelenie nebolo vopred oznámené. Podniky, ktoré dané prostriedky získali, sú v takomto prípade povinné nahradiť finančné výhody, ktoré im boli udelené.

| 4.8 | Vo väčšine členských štátov existujú daňové opatrenia na zabránenie daňovým únikom a presunu činnosti na územia s výhodnejšími daňovými podmienkami. Všetky členské štáty si totiž želajú prilákať na svoje územie hospodársku činnosť, poberať v súvislosti s ňou daňové príjmy a zabrániť presunu daňových základov do cudziny. |
| --- | --- |

4.8

Vo väčšine členských štátov existujú daňové opatrenia na zabránenie daňovým únikom a presunu činnosti na územia s výhodnejšími daňovými podmienkami. Všetky členské štáty si totiž želajú prilákať na svoje územie hospodársku činnosť, poberať v súvislosti s ňou daňové príjmy a zabrániť presunu daňových základov do cudziny.

| 4.8.1 | Napriek tomu, že sa takéto daňové opatrenia v jednotlivých štátoch líšia, vzniká tu niekedy otázka, či sú tieto postupy zlučiteľné s vnútorným trhom a voľným pohybom v rámci Únie, ak má byť platné daňové právo vo všetkých členských štátoch v súlade s právom Spoločenstva. Súdny dvor Európskych spoločenstiev vo svojom stanovisku k tejto otázke uviedol, že vo svojej podstate sú opatrenia zamerané na predchádzanie daňovým únikom a presun príjmov na územia s výhodnejšími daňovými podmienkami nezlučiteľné so zásadou voľného pohybu vo vnútri EÚ. Takéto opatrenia však možno odôvodniť len vtedy, keď sa obmedzujú na boj proti vytváraniu umelých a škodlivých štruktúr v primeranom rozsahu. |
| --- | --- |

4.8.1

Napriek tomu, že sa takéto daňové opatrenia v jednotlivých štátoch líšia, vzniká tu niekedy otázka, či sú tieto postupy zlučiteľné s vnútorným trhom a voľným pohybom v rámci Únie, ak má byť platné daňové právo vo všetkých členských štátoch v súlade s právom Spoločenstva. Súdny dvor Európskych spoločenstiev vo svojom stanovisku k tejto otázke uviedol, že vo svojej podstate sú opatrenia zamerané na predchádzanie daňovým únikom a presun príjmov na územia s výhodnejšími daňovými podmienkami nezlučiteľné so zásadou voľného pohybu vo vnútri EÚ. Takéto opatrenia však možno odôvodniť len vtedy, keď sa obmedzujú na boj proti vytváraniu umelých a škodlivých štruktúr v primeranom rozsahu.

| 4.9 | Výbor sa nazdáva, že boj proti daňovým podvodom musí byť prioritou a pripomína závery zo svojho nedávneho stanoviska v tejto oblasti (18). |
| --- | --- |

4.9

Výbor sa nazdáva, že boj proti daňovým podvodom musí byť prioritou a pripomína závery zo svojho nedávneho stanoviska v tejto oblasti (18).

| 4.10 | V Rímskej zmluve sa v článku 93 uvádza, že Rada prijme jednomyseľne „pravidlá na zosúlaďovanie právnych predpisov týkajúcich sa dane z obratu (...), aby sa tým zabezpečilo vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu“. |
| --- | --- |

4.10

V Rímskej zmluve sa v článku 93 uvádza, že Rada prijme jednomyseľne „pravidlá na zosúlaďovanie právnych predpisov týkajúcich sa dane z obratu (...), aby sa tým zabezpečilo vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu“.

| 4.11 | Európska komisia prišla s viacerými zaujímavými iniciatívami na dokončenie vnútorného trhu pomocou opatrení týkajúcich sa zdaňovania podnikov. Komisia predovšetkým 3. mája 2007 potvrdila, že pokračuje v činnosti zameranej na zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb (CCCTB). Komisár zodpovedný za dane plánuje predstaviť v prvej polovici roku 2008 návrh smernice o uplatňovaní CCCTB od roku 2010. Výbor súhlasí s názorom Komisie, že CCCTB by mohol veľkou mierou prispieť k úspešnému vybudovaniu vnútorného trhu, aj keď tento krok prinesie väčšiu transparentnosť, a teda aj aktívnejšiu daňovú súťaž. Výbor vyzýva Komisiu, aby aj napriek zložitým problémom nepoľavovala v tejto práci. V súčasnej fáze sa však zdá byť predčasné vyjadrovať sa k tomuto návrhu podrobnejšie, keďže Komisia ešte nepredstavila presnejšiu definíciu spoločného konsolidovaného základu ani spôsob zavedenia konsolidovaného systému zdaňovania pre 27 členských štátov EÚ. Napriek tomu by chcel výbor k návrhu CCCTB v oblasti zdaňovania podnikov vyjadriť viacero úvah a otázok do budúcnosti. |
| --- | --- |

4.11

Európska komisia prišla s viacerými zaujímavými iniciatívami na dokončenie vnútorného trhu pomocou opatrení týkajúcich sa zdaňovania podnikov. Komisia predovšetkým 3. mája 2007 potvrdila, že pokračuje v činnosti zameranej na zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb (CCCTB). Komisár zodpovedný za dane plánuje predstaviť v prvej polovici roku 2008 návrh smernice o uplatňovaní CCCTB od roku 2010. Výbor súhlasí s názorom Komisie, že CCCTB by mohol veľkou mierou prispieť k úspešnému vybudovaniu vnútorného trhu, aj keď tento krok prinesie väčšiu transparentnosť, a teda aj aktívnejšiu daňovú súťaž. Výbor vyzýva Komisiu, aby aj napriek zložitým problémom nepoľavovala v tejto práci. V súčasnej fáze sa však zdá byť predčasné vyjadrovať sa k tomuto návrhu podrobnejšie, keďže Komisia ešte nepredstavila presnejšiu definíciu spoločného konsolidovaného základu ani spôsob zavedenia konsolidovaného systému zdaňovania pre 27 členských štátov EÚ. Napriek tomu by chcel výbor k návrhu CCCTB v oblasti zdaňovania podnikov vyjadriť viacero úvah a otázok do budúcnosti.

5.   Úvahy a otázky výboru k návrhu spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb (CCCTB)

| 5.1 | Keďže spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb by mohol byť pre členské štáty dobrovoľný (pravdepodobne by bol zavedený na základe posilnenej spolupráce), výbor by si želal, aby ho schválil čo najvyšší počet štátov, aj keď sa budú musieť vytvoriť prechodné opatrenia. |
| --- | --- |

5.1

Keďže spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb by mohol byť pre členské štáty dobrovoľný (pravdepodobne by bol zavedený na základe posilnenej spolupráce), výbor by si želal, aby ho schválil čo najvyšší počet štátov, aj keď sa budú musieť vytvoriť prechodné opatrenia.

| 5.2 | Ak bude návrh CCCTB pre podniky dobrovoľný, možnosť voľby povedie k tomu, že úrady v členských štátoch, ktoré na tento systém pristúpia, budú musieť spravovať dva systémy priznávania daní a daňových sadzieb. Je vhodné o tejto možnosti reálne uvažovať v čase, keď sa väčšina členských štátov usiluje zvyšovať produktivitu svojej štátnej služby? |
| --- | --- |

5.2

Ak bude návrh CCCTB pre podniky dobrovoľný, možnosť voľby povedie k tomu, že úrady v členských štátoch, ktoré na tento systém pristúpia, budú musieť spravovať dva systémy priznávania daní a daňových sadzieb. Je vhodné o tejto možnosti reálne uvažovať v čase, keď sa väčšina členských štátov usiluje zvyšovať produktivitu svojej štátnej služby?

| 5.3 | Ak na CCCTB pristúpia nadnárodné spoločnosti, neexistuje tu riziko, že štát, ktorý podporuje uplatňovanie CCCTB, nebude s podnikmi na svojom území zaobchádzať rovnako (formality, účtovný a daňový režim)? |
| --- | --- |

5.3

Ak na CCCTB pristúpia nadnárodné spoločnosti, neexistuje tu riziko, že štát, ktorý podporuje uplatňovanie CCCTB, nebude s podnikmi na svojom území zaobchádzať rovnako (formality, účtovný a daňový režim)?

| 5.4 | Nemali by sme si s ohľadom na predchádzajúce dva body želať, aby sa postupne uplatňoval na všetkých daňových poplatníkov v danom štáte jednotný systém? |
| --- | --- |

5.4

Nemali by sme si s ohľadom na predchádzajúce dva body želať, aby sa postupne uplatňoval na všetkých daňových poplatníkov v danom štáte jednotný systém?

| 5.5 | Ak má projekt CCCTB priniesť vyššiu transparentnosť, mal by spoločný základ spravovať nadnárodný orgán? |
| --- | --- |

5.5

Ak má projekt CCCTB priniesť vyššiu transparentnosť, mal by spoločný základ spravovať nadnárodný orgán?

| 5.6 | So zavedením CCCTB sa rozdiely medzi daňovými systémami skryté vo vypočítavaní daňového základu premietnu do sadzieb v členských štátoch, ktoré tento systém prijmú. Nepovedie uplatňovanie spoločného daňového základu k ešte väčším rozdielom medzi daňovými sadzbami (prinajmenšom nominálnymi)? Existuje tu riziko, že sa oživí daňová súťaž v oblasti uvádzaných sadzieb. Zo štúdie Komisie z roku 2001 vyplýva, že za narušenia trhu spôsobené daňovou súťažou sú predovšetkým zodpovedné rozdiely v nominálnych sadzbách! |
| --- | --- |

5.6

So zavedením CCCTB sa rozdiely medzi daňovými systémami skryté vo vypočítavaní daňového základu premietnu do sadzieb v členských štátoch, ktoré tento systém prijmú. Nepovedie uplatňovanie spoločného daňového základu k ešte väčším rozdielom medzi daňovými sadzbami (prinajmenšom nominálnymi)? Existuje tu riziko, že sa oživí daňová súťaž v oblasti uvádzaných sadzieb. Zo štúdie Komisie z roku 2001 vyplýva, že za narušenia trhu spôsobené daňovou súťažou sú predovšetkým zodpovedné rozdiely v nominálnych sadzbách!

| 5.7 | Ak by rozdiely v daňových sadzbách medzi členskými štátmi uplatňujúcimi CCCTB ostali zachované (oproti nedávnemu trendu približovania sadzieb) alebo ak by sa dokonca zväčšili, nemožno uvažovať o zavedení minimálnej daňovej sadzby v týchto krajinách? Jej hodnota by mohla byť napríklad tesne pod úrovňou sadzby, ktorú prijali nové členské štáty. Situácia týchto krajín v oblasti dovozu kapitálu zo zahraničia by ostala nezmenená. Ostatné členské štáty by mohli prijať vyššie daňové sadzby bez obáv pred vonkajšou daňovou politikou, ktorá by bola príliš agresívna voči ich hospodárskemu kapitálu. |
| --- | --- |

5.7

Ak by rozdiely v daňových sadzbách medzi členskými štátmi uplatňujúcimi CCCTB ostali zachované (oproti nedávnemu trendu približovania sadzieb) alebo ak by sa dokonca zväčšili, nemožno uvažovať o zavedení minimálnej daňovej sadzby v týchto krajinách? Jej hodnota by mohla byť napríklad tesne pod úrovňou sadzby, ktorú prijali nové členské štáty. Situácia týchto krajín v oblasti dovozu kapitálu zo zahraničia by ostala nezmenená. Ostatné členské štáty by mohli prijať vyššie daňové sadzby bez obáv pred vonkajšou daňovou politikou, ktorá by bola príliš agresívna voči ich hospodárskemu kapitálu.

V Bruseli 13. decembra 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „Daňová súťaž nastáva, ak rozhodnutia určitých správnych orgánov [na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni] priamo ovplyvňujú možnosti iných správnych orgánov a ak trhové mechanizmy nedokážu tieto vzťahy regulovať.“ (Zdroj: OECD), viac podrobností v prílohe 1.

1

(2)  Škodlivé daňové opatrenia sú široko definované v kódexe daňových postupov v podnikaní ako opatrenia, ktoré významne ovplyvňujú alebo môžu ovplyvniť výber miesta pre podnikateľskú činnosť v Spoločenstve. V kódexe sa ako „potenciálne škodlivé“ označujú opatrenia, ktoré zavádzajú výrazne nižšie skutočné zdanenie (vrátane nulového zdanenia) než sadzby, ktoré sa všeobecne uplatňujú v príslušných členských štátoch.

2

(pozri http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_en.htm).

(3)  Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007.

3

(4)  Dvojité nezdanenie môže byť výsledkom nedostatočnej koordinácie medzi vnútroštátnymi daňovými systémami.„Nesúlad môže vzniknúť aj napríklad vo vzťahu k vymedzeniu dlhu a vlastného kapitálu zo strany členských štátov. Jeden členský štát môže považovať transakciu za vklad vlastného kapitálu a nie za úver, a preto nepovažuje príjem z kapitálu za zdaniteľný, zatiaľ čo iný členský štát môže považovať úver za dlh a a povoliť spoločnosti platiacej úroky odpočet zaplatených úrokov. Môže to viesť k odpočtu v jednom členskom štáte bez zodpovedajúceho zdanenia v inom členskom štáte. Ďalšia oblasť sa týka využívania hybridných subjektov, t.j. subjektov, ktoré jeden štát považuje za právnickú osobu (nepriehľadnú) a iný členský štát za osobu inú než právnickú (transparentnú); tento rozdiel vo vymedzení zo strany členských štátov môže viesť k dvojitému oslobodeniu alebo dvojitým odpočtom.“ (Zdroj: Oznámenie komisie na tému Koordinácia daňových systémov členských štátov na vnútornom trhu (KOM(2006) 823 v konečnom znení).

4

(5)  Stanovisko na tému Oznámenie Komisie o potrebe rozvinúť koordinovanú stratégiu s cieľom zlepšiť boj proti daňovým podvodom (Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, p. 8).

5

(6)  Kódex sa nachádza na internetovej stránke: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/index_en.htm#code_conduct. Pozri aj prílohu 4.

6

(7)  Pozri nedávno vydané oznámenie Komisie s názvom „Vykonávanie programu Spoločenstva pre vyšší rast a zamestnanosť a zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov v EÚ: Ďalší pokrok v roku 2006 a nasledujúce kroky smerom k návrhu o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmu právnických osôb (CCCTB)“, (KOM(2007) 223 v konečnom znení, 2.5.2007).

7

(8)  ECO/165 – CESE 241/2006, Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006.

8

(9)  Pozri stanovisko výboru na tému „Vývoj hodnotového a dodávateľského reťazca v európskom a globálnom kontexte“ (CCMI/037 – Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, p. 1).

9

(10)  Zdroj: OECD, Štatistika verejných príjmov, 1965-2005, vydanie z roku 2006. Údaje sa vzťahujú na EÚ s 15 členskými krajinami.

10

(11)  Zákonná daň je sadzba určená podľa zákona.

11

Zákonná daň

Reálna daň je výška dane, ktorú odvedie jednotlivec alebo podnik po zohľadnení všetkých ďalších daňových protinárokov zo strany štátu alebo platieb, vydelená celkovým príjmom alebo zdaniteľným príjmom jednotlivca alebo podniku.

Reálna daň

Implicitná daň sa definuje zvlášť pre každú hospodársku funkciu. Vypočítava sa ako podiel celkových daňových príjmov danej kategórie (spotreba, práca a kapitál) k príslušnému úhrnnému daňovému základu definovanému na základe účtov pre oblasť výroby a príjmov z národných účtov.

Implicitná daň

Celková implicitná daň z kapitálu sa vypočítava ako podiel príjmu zo všetkých kapitálových daní a (v zásade) všetkého potenciálne zdaniteľného kapitálu a príjmu podnikov v hospodárstve. Mala by predstavovať priemerné daňové zaťaženie kapitálového príjmu.

Celková implicitná daň z kapitálu

(Zdroj vyššie uvedených definícií: Európska komisia, GR TAXUD – pozri „Štruktúry daňových systémov v EÚ“ – Structures of the taxation systems in the EU, 1995-2004, Európska komisia).

Structures of the taxation systems in the EU, 1995-2004

V prílohách 2 a 3 sa nachádzajú porovnávacie tabuľky nominálnych a implicitných sadzieb z kapitálu v EÚ. Kvôli rozdielom v metóde výpočtu reálnej dane nie je možné poskytnúť ekvivalenčnú tabuľku pre uvedené sadzby.

(12)  Zdroj: Európska komisia, „Štruktúry daňových systémov v EÚ“ – Structures of the taxation systems in the European Union: 1995-2004, s. 83 (doc. TAXUD E4/2006/DOC/3201). Údaje za Bulharsko a Rumunsko ešte nie sú k dispozícii.

12

Structures of the taxation systems in the European Union

(13)  Presnejšia metodologická analýza a podrobná prezentácia údajov – pozri op.cit, s. 84-87.

13

op.cit,

(14)  Čo sa týka Nemecka a Írska, aj ďalší ukazovateľ by mohol potvrdiť spomenutý paradox. Daň z kapitálu v Nemecku totiž predstavuje 15 % celkového daňového zaťaženia, kým v Írsku tento podiel dosahuje 28 %. (Zdroj: „Structures of the taxation systems in the EU, 1995-2004“, Európska komisia, tabuľka C.3_T).

14

(15)  V rámci tohto stanoviska nebude možné analyzovať uvedené údaje pre každý členský štát ani hľadať pre každú krajinu presné vysvetlenia či rozoberať štatistické ukazovatele z iných databáz.

15

(16)  Pri niektorých režimoch boli odsúhlasené neskoršie termíny, až do roku 2016.

16

(17)  Pozri definíciu uvedenú v poznámke č. 2.

17

(18)  Stanovisko na tému oznámenie Komisie o potrebe rozvinúť koordinovanú stratégiu s cieľom zlepšiť boj proti daňovým podvodom (ECO/187 – Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, p. 8).

18

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/57

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vplyv európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia na priemyselné zmeny“

(2008/C 120/15)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. februára 2007 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej na tému:

„Vplyv európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia na priemyselné zmeny“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 13. novembra 2007. Spravodajcom bol pán PEZZINI a pomocným spravodajcom pán NOWICKI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) 137 hlasmi za, pričom 1 člen hlasovali proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Politika životného prostredia je v súčasnosti jednou z hlavných sociálnych výziev pre orgány verejnej správy a zodpovedných pracovníkov v oblasti hospodárstva. Váhavý prístup k otázkam životného prostredia na celosvetovej úrovni už nemôže byť zámienkou na odkladanie zmien v predpisoch a v správaní, ktoré sú potrebné na zabezpečenie základného cieľa EÚ, ktorým je dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.1

Politika životného prostredia je v súčasnosti jednou z hlavných sociálnych výziev pre orgány verejnej správy a zodpovedných pracovníkov v oblasti hospodárstva. Váhavý prístup k otázkam životného prostredia na celosvetovej úrovni už nemôže byť zámienkou na odkladanie zmien v predpisoch a v správaní, ktoré sú potrebné na zabezpečenie základného cieľa EÚ, ktorým je dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja.

| 1.2 | Európsky priemysel má dostatočný potenciál na to, aby sa stal trvalo udržateľným hospodárstvom, ale jeho úspech bude stále viacej závisieť od inovačnej schopnosti, ktorú dokáže vložiť do priemyselných zmien, ktoré sú dôsledkom otvorenia trhov, procesu globalizácie a technických a kognitívnych zmien v oblasti technológií a v postojoch, ktoré urýchľuje zvyšujúce sa povedomie o zásadách ochrany životného prostredia a prírodných zdrojov. |
| --- | --- |

1.2

Európsky priemysel má dostatočný potenciál na to, aby sa stal trvalo udržateľným hospodárstvom, ale jeho úspech bude stále viacej závisieť od inovačnej schopnosti, ktorú dokáže vložiť do priemyselných zmien, ktoré sú dôsledkom otvorenia trhov, procesu globalizácie a technických a kognitívnych zmien v oblasti technológií a v postojoch, ktoré urýchľuje zvyšujúce sa povedomie o zásadách ochrany životného prostredia a prírodných zdrojov.

| 1.3 | Výbor zastáva názor, že všetky hospodárske a sociálne subjekty, tak verejné ako aj súkromné, ako aj politici a orgány verejnej správy si musia byť v plnej miere vedomí toho, že čelíme novej hospodárskej revolúcii, ktorá posúva do popredia rozvoja kvalitu života a životného prostredia a vyžaduje nový integrovaný prístup k plánovaniu, výrobe a spotrebe, k zachovaniu a spravovaniu prírodných zdrojov. |
| --- | --- |

1.3

Výbor zastáva názor, že všetky hospodárske a sociálne subjekty, tak verejné ako aj súkromné, ako aj politici a orgány verejnej správy si musia byť v plnej miere vedomí toho, že čelíme novej hospodárskej revolúcii, ktorá posúva do popredia rozvoja kvalitu života a životného prostredia a vyžaduje nový integrovaný prístup k plánovaniu, výrobe a spotrebe, k zachovaniu a spravovaniu prírodných zdrojov.

| 1.4 | Výbor zastáva názor, že je nutné urýchlene zmeniť defenzívny a reaktívny postoj za presvedčivý a proaktívny postoj, ktorý by pripravil budúcnosť na úrovni EÚ a členských štátov vydaním jasného a stabilného rámca pozitívnych opatrení na trvalo udržateľnom základe, ktoré by urýchlili:






  — | rozvoj a uplatnenie čistých procesných a výrobných technológií v praxi, |
| --- | --- | --- |

1.4

Výbor zastáva názor, že je nutné urýchlene zmeniť defenzívny a reaktívny postoj za presvedčivý a proaktívny postoj, ktorý by pripravil budúcnosť na úrovni EÚ a členských štátov vydaním jasného a stabilného rámca pozitívnych opatrení na trvalo udržateľnom základe, ktoré by urýchlili:

—

rozvoj a uplatnenie čistých procesných a výrobných technológií v praxi,

| — | podporu pravého podnikateľského myslenia so záujmom o ekologickú priemyselnú výrobu, |
| --- | --- |

—

podporu pravého podnikateľského myslenia so záujmom o ekologickú priemyselnú výrobu,

| — | odbornú prípravu odborného technického personálu. |
| --- | --- |

—

odbornú prípravu odborného technického personálu.

| 1.5 | Podľa názoru EHSV je dôležité, aby tento nový proaktívny prístup bol založený skôr na prevencii než na následných nápravných opatreniach, ako aj na jednotných postupoch pre všetky subjekty v rámci európskeho kódexu životného prostredia, ktorý je užitočný pre zákonodarcu, zainteresované subjekty a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.5

Podľa názoru EHSV je dôležité, aby tento nový proaktívny prístup bol založený skôr na prevencii než na následných nápravných opatreniach, ako aj na jednotných postupoch pre všetky subjekty v rámci európskeho kódexu životného prostredia, ktorý je užitočný pre zákonodarcu, zainteresované subjekty a spotrebiteľov.

| 1.6 | Výbor je presvedčený, že za technologický rozvoj a inováciu by mali byť zodpovední v prvom rade podnikatelia a orgány verejnej moci: podnikateľov a orgány verejnej moci však musia motivovať, povzbudzovať a podporovať vhodné politické opatrenia na európskej, národnej a miestnej úrovni ako aj verejno-súkromné partnerstvá, ktoré zjednodušia a uvoľnia zdroje, ktoré sú dôležité pre zvládnutie týchto výziev. |
| --- | --- |

1.6

Výbor je presvedčený, že za technologický rozvoj a inováciu by mali byť zodpovední v prvom rade podnikatelia a orgány verejnej moci: podnikateľov a orgány verejnej moci však musia motivovať, povzbudzovať a podporovať vhodné politické opatrenia na európskej, národnej a miestnej úrovni ako aj verejno-súkromné partnerstvá, ktoré zjednodušia a uvoľnia zdroje, ktoré sú dôležité pre zvládnutie týchto výziev.

| 1.7 | Výbor pokladá za dôležité, aby sa novým a udržateľným priemyselným iniciatívam na úrovni EÚ dostalo podpory zo strany štrukturálnych fondov, inovačných, výskumných a vzdelávacích programov Spoločenstva a príslušných finančných nástrojov. |
| --- | --- |

1.7

Výbor pokladá za dôležité, aby sa novým a udržateľným priemyselným iniciatívam na úrovni EÚ dostalo podpory zo strany štrukturálnych fondov, inovačných, výskumných a vzdelávacích programov Spoločenstva a príslušných finančných nástrojov.

| 1.8 | Výbor upozorňuje Komisiu a členské štáty, že je potrebné urýchlene prijať konkrétne opatrenia na zjednodušenie postupov, aby sa odstránili zbytočné úkony a znížili narastajúce náklady vyplývajúce z úradných a technických postupov terajších právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ktoré bude potrebné racionalizovať a konsolidovať a pritom ich zosúladiť. |
| --- | --- |

1.8

Výbor upozorňuje Komisiu a členské štáty, že je potrebné urýchlene prijať konkrétne opatrenia na zjednodušenie postupov, aby sa odstránili zbytočné úkony a znížili narastajúce náklady vyplývajúce z úradných a technických postupov terajších právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ktoré bude potrebné racionalizovať a konsolidovať a pritom ich zosúladiť.

| 1.8.1 | Okrem uplatňovania environmentálnej politiky, ktorá by bola čo možno najjasnejšia, prospešná pre užívateľa a neznamenala by ďalšiu finančnú záťaž, hlavne pre malé a stredné podniky, je potrebná úzka koordinácia na rôznych úrovniach a je potrebné vypracovať politické opatrenia a vytvoriť vhodné nástroje. Zásada „menej právnych predpisov ale lepšej kvality“ sa musí prejaviť konsolidovanými a koherentnými environmentálnymi normami, ktoré dodajú právnu istotu a transparentnosť procesu prispôsobovania priemyselných zmien a budú lepšie chrániť zdroje a životné prostredie a budú podporovať uplatňovanie trvalo udržateľných technológii, ktoré budú konkurencieschopné na svetových trhoch. SME musia mať kapacitu na vyrovnanie sa s nákladmi na súlad s právnymi predpismi bez toho, aby bola oslabená ich konkurenčná výhoda. |
| --- | --- |

1.8.1

Okrem uplatňovania environmentálnej politiky, ktorá by bola čo možno najjasnejšia, prospešná pre užívateľa a neznamenala by ďalšiu finančnú záťaž, hlavne pre malé a stredné podniky, je potrebná úzka koordinácia na rôznych úrovniach a je potrebné vypracovať politické opatrenia a vytvoriť vhodné nástroje. Zásada „menej právnych predpisov ale lepšej kvality“ sa musí prejaviť konsolidovanými a koherentnými environmentálnymi normami, ktoré dodajú právnu istotu a transparentnosť procesu prispôsobovania priemyselných zmien a budú lepšie chrániť zdroje a životné prostredie a budú podporovať uplatňovanie trvalo udržateľných technológii, ktoré budú konkurencieschopné na svetových trhoch. SME musia mať kapacitu na vyrovnanie sa s nákladmi na súlad s právnymi predpismi bez toho, aby bola oslabená ich konkurenčná výhoda.

| 1.9 | Výbor zdôrazňuje význam urýchleného prijatia dlhodobej integrovanej stratégie Spoločenstva, ktorá umožní tým, ktorí rozhodujú vo verejnej a súkromnej sfére, s istotou prevziať zodpovednosť za technologické a organizačné úpravy nutné pre dodržiavanie kvalitných noriem v oblasti ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

1.9

Výbor zdôrazňuje význam urýchleného prijatia dlhodobej integrovanej stratégie Spoločenstva, ktorá umožní tým, ktorí rozhodujú vo verejnej a súkromnej sfére, s istotou prevziať zodpovednosť za technologické a organizačné úpravy nutné pre dodržiavanie kvalitných noriem v oblasti ochrany životného prostredia.

| 1.10 | Pakt stability a rastu by sa prípadne mohol prepracovať, aby lepšie transponoval ciele lisabonskej a göteborskej stratégie v oblasti trvalej udržateľnosti životného prostredia, aby jasne a transparentne bez narušovania hospodárskej súťaže dlhodobo stimuloval potrebné verejné investície, ktoré by sa mali vyčleniť z definície „rozpočtového deficitu.“ |
| --- | --- |

1.10

Pakt stability a rastu by sa prípadne mohol prepracovať, aby lepšie transponoval ciele lisabonskej a göteborskej stratégie v oblasti trvalej udržateľnosti životného prostredia, aby jasne a transparentne bez narušovania hospodárskej súťaže dlhodobo stimuloval potrebné verejné investície, ktoré by sa mali vyčleniť z definície „rozpočtového deficitu.“

| 1.11 | Členské štáty by mali do svojich ročných správ o lisabonskom procese zahrnúť informácie o ročných investičných plánoch, ktoré podporujú v oblasti životného prostredia, ako aj výsledky hodnotení ex post ich opatrení v oblasti právnych predpisov a financií. Tieto údaje by mali bližšie špecifikovať oblasť životného prostredia, ktorá by mala byť súčasťou súhrnnej správy, ktorú by Komisia predkladala každý rok Európskej rade na jej jarnom zasadnutí, Parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

1.11

Členské štáty by mali do svojich ročných správ o lisabonskom procese zahrnúť informácie o ročných investičných plánoch, ktoré podporujú v oblasti životného prostredia, ako aj výsledky hodnotení ex post ich opatrení v oblasti právnych predpisov a financií. Tieto údaje by mali bližšie špecifikovať oblasť životného prostredia, ktorá by mala byť súčasťou súhrnnej správy, ktorú by Komisia predkladala každý rok Európskej rade na jej jarnom zasadnutí, Parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

| 1.12 | Podľa výboru je dôležité, aby národné politiky zdôraznili pozitívny vplyv jednotlivých hospodárskych nástrojov a daňových stimulov na životné prostredie. Platí to hlavne pre zdanenie (kde by sa riešenia mali hľadať na úrovni EÚ (1)), ktoré má vplyv:






  — | na výrobné činnosti a zamestnanosť, |
| --- | --- | --- |

1.12

Podľa výboru je dôležité, aby národné politiky zdôraznili pozitívny vplyv jednotlivých hospodárskych nástrojov a daňových stimulov na životné prostredie. Platí to hlavne pre zdanenie (kde by sa riešenia mali hľadať na úrovni EÚ (1)), ktoré má vplyv:

—

na výrobné činnosti a zamestnanosť,

| — | na využívanie prírodných zdrojov, |
| --- | --- |

—

na využívanie prírodných zdrojov,

| — | na úroveň znečistenia životného prostredia, |
| --- | --- |

—

na úroveň znečistenia životného prostredia,

| — | na rozhodnutia týkajúce sa vysokej úrovne ochrany životného prostredia, |
| --- | --- |

—

na rozhodnutia týkajúce sa vysokej úrovne ochrany životného prostredia,

| — | na environmentálnu technologickú inováciu procesov, produktov a organizácie. |
| --- | --- |

—

na environmentálnu technologickú inováciu procesov, produktov a organizácie.

| 1.13 | Treba urýchlene stanoviť kvantifikovateľné spoločné ciele, aby bolo možné reagovať na ambiciózne rozhodnutia jarného zasadnutia Európskej rady a následného zasadnutia Rady ministrov životného prostredia. |
| --- | --- |

1.13

Treba urýchlene stanoviť kvantifikovateľné spoločné ciele, aby bolo možné reagovať na ambiciózne rozhodnutia jarného zasadnutia Európskej rady a následného zasadnutia Rady ministrov životného prostredia.

| 1.14 | Výbor opätovne zdôrazňuje základnú úlohu sociálnych partnerov a zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti v medzisektorovej a sektorovej oblasti na rôznych úrovniach, počínajúc európskou, pri riešení problémov hospodárskej súťaže, energie a životného prostredia, ktoré výrazne vplývajú na mnohé priemyselné odvetvia, vyžadujú významné štrukturálne úpravy hlavne vo výrobnom sektore a potrebujú úzku koordináciu a integrované uplatňovanie, ktoré pôjdu ruka v ruke s neustávajúcim úsilím o zjednodušenie a zoštíhlenie byrokratických štruktúr. |
| --- | --- |

1.14

Výbor opätovne zdôrazňuje základnú úlohu sociálnych partnerov a zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti v medzisektorovej a sektorovej oblasti na rôznych úrovniach, počínajúc európskou, pri riešení problémov hospodárskej súťaže, energie a životného prostredia, ktoré výrazne vplývajú na mnohé priemyselné odvetvia, vyžadujú významné štrukturálne úpravy hlavne vo výrobnom sektore a potrebujú úzku koordináciu a integrované uplatňovanie, ktoré pôjdu ruka v ruke s neustávajúcim úsilím o zjednodušenie a zoštíhlenie byrokratických štruktúr.

| 1.15 | V súvislosti s problémami životného prostredia, trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov a vytvárania nových trhových príležitostí šetrných k životnému prostrediu a nových kvalifikovaných pracovných miest s vedomím zodpovednosti voči životnému prostrediu by bolo potrebné podľa názoru výboru vytvoriť prostredie, ktoré by bolo priaznivé pre podniky a zamestnancov a podporilo by inovačné schopnosti podnikov ako aj ich hospodárske, sociálne, kultúrne a vzdelávacie úsilie, ktoré sa v záujme ich konkurencieschopnosti na trhu od nich neustále vyžaduje. |
| --- | --- |

1.15

V súvislosti s problémami životného prostredia, trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov a vytvárania nových trhových príležitostí šetrných k životnému prostrediu a nových kvalifikovaných pracovných miest s vedomím zodpovednosti voči životnému prostrediu by bolo potrebné podľa názoru výboru vytvoriť prostredie, ktoré by bolo priaznivé pre podniky a zamestnancov a podporilo by inovačné schopnosti podnikov ako aj ich hospodárske, sociálne, kultúrne a vzdelávacie úsilie, ktoré sa v záujme ich konkurencieschopnosti na trhu od nich neustále vyžaduje.

| 1.16 | Ako EHSV, Komisia, Rada a Európsky parlament už niekoľkokrát zdôraznili, je nevyhnutne potrebné znížiť administratívnu a byrokratickú záťaž podnikov, a tým uvoľniť ich hospodárske a sociálne sily a preorientovať ich na trvalo udržateľnú modernizáciu prostredia a výrobných a organizačných štruktúr. |
| --- | --- |

1.16

Ako EHSV, Komisia, Rada a Európsky parlament už niekoľkokrát zdôraznili, je nevyhnutne potrebné znížiť administratívnu a byrokratickú záťaž podnikov, a tým uvoľniť ich hospodárske a sociálne sily a preorientovať ich na trvalo udržateľnú modernizáciu prostredia a výrobných a organizačných štruktúr.

| 1.17 | Je potrebné nadviazať na integrovanú proaktívnu podnikovú politiku, ktorá by dokázala spojiť zaangažovanosť v prospech ochrany životného prostredia s posilnením konkurencieschopnosti a pritom zachovať kvalitu života a pracovných miest e zvýšiť úroveň zamestnanosti a zabezpečiť uvedomelé a kvalifikované pracovné sily: je potrebné posilniť programy programe pre výskum a technologický rozvoj a program pre konkurencieschopnosť a inováciu ako aj program LIFE+ tým, že sa uľahčí prístup k nástrojom pre štrukturálne opatrenia a územnú súdržnosť a zvýši ich kompatibilita. |
| --- | --- |

1.17

Je potrebné nadviazať na integrovanú proaktívnu podnikovú politiku, ktorá by dokázala spojiť zaangažovanosť v prospech ochrany životného prostredia s posilnením konkurencieschopnosti a pritom zachovať kvalitu života a pracovných miest e zvýšiť úroveň zamestnanosti a zabezpečiť uvedomelé a kvalifikované pracovné sily: je potrebné posilniť programy programe pre výskum a technologický rozvoj a program pre konkurencieschopnosť a inováciu ako aj program LIFE+ tým, že sa uľahčí prístup k nástrojom pre štrukturálne opatrenia a územnú súdržnosť a zvýši ich kompatibilita.

| 1.18 | Pokiaľ ide o programy odbornej prípravy a vzdelávania, úsilie o rozvoj spoločnosti založenej na vedomostiach je potrebné nasmerovať na začlenenie ekologických aspektov do učebných osnov počínajúc základnou školou až po odborné vzdelávanie a prípravu vedúcich a vedeckých pracovníkov. |
| --- | --- |

1.18

Pokiaľ ide o programy odbornej prípravy a vzdelávania, úsilie o rozvoj spoločnosti založenej na vedomostiach je potrebné nasmerovať na začlenenie ekologických aspektov do učebných osnov počínajúc základnou školou až po odborné vzdelávanie a prípravu vedúcich a vedeckých pracovníkov.

| 1.19 | Sociálne, hospodárske a ekologické aspekty musia byť vnímané koherentne v rámci ich vnútorných a medzinárodných dôsledkov, aby podniky na báze rovnosti mohli súťažiť na svetovom trhu a aby sa pri uplatňovaní trvalo udržateľného rozvoja zohľadnila nová a väčšia vzájomná závislosť, ktorá sa vytvorila medzi krajinami a veľkými kontinentálnymi priemyselnými oblasťami. |
| --- | --- |

1.19

Sociálne, hospodárske a ekologické aspekty musia byť vnímané koherentne v rámci ich vnútorných a medzinárodných dôsledkov, aby podniky na báze rovnosti mohli súťažiť na svetovom trhu a aby sa pri uplatňovaní trvalo udržateľného rozvoja zohľadnila nová a väčšia vzájomná závislosť, ktorá sa vytvorila medzi krajinami a veľkými kontinentálnymi priemyselnými oblasťami.

| 1.20 | Európa musí byť schopná hovoriť pri bilaterálnych a multilaterálnych rokovaniach jedným spoločným hlasom, aby zabezpečila, že do dohôd v rámci MOP a do bilaterálnych dohôd sa aj začlenením vhodných ustanovení okrem sociálneho rozmeru dostane aj výrazný rozmer ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

1.20

Európa musí byť schopná hovoriť pri bilaterálnych a multilaterálnych rokovaniach jedným spoločným hlasom, aby zabezpečila, že do dohôd v rámci MOP a do bilaterálnych dohôd sa aj začlenením vhodných ustanovení okrem sociálneho rozmeru dostane aj výrazný rozmer ochrany životného prostredia.

2.   Úvod

| 2.1 | Európska rada 8. a 9. marca 2007 v Bruseli venovala osobitnú pozornosť problematike životného prostredia a klimatických zmien a navrhla konkrétne ciele. |
| --- | --- |

2.1

Európska rada 8. a 9. marca 2007 v Bruseli venovala osobitnú pozornosť problematike životného prostredia a klimatických zmien a navrhla konkrétne ciele.

| 2.1.1 | Navrhovaný cieľ predstavuje zníženie emisií CO2 v priemere o 20 až 30 % do roku 2020 a v priemere o 60 až 80 % do roku 2050, vzhľadom na úroveň roku 1990. |
| --- | --- |

2.1.1

Navrhovaný cieľ predstavuje zníženie emisií CO2 v priemere o 20 až 30 % do roku 2020 a v priemere o 60 až 80 % do roku 2050, vzhľadom na úroveň roku 1990.

| 2.2 | Už správa Komisie za rok 2007 o dosiahnutom pokroku v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť zdôraznila význam klimatických zmien, ekologických inovácií, obnoviteľných energetických zdrojov a trhov s energiou. |
| --- | --- |

2.2

Už správa Komisie za rok 2007 o dosiahnutom pokroku v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť zdôraznila význam klimatických zmien, ekologických inovácií, obnoviteľných energetických zdrojov a trhov s energiou.

| 2.2.1 | Správa zdôraznila, že zaangažovanosť v týchto sektoroch by mala viesť k účinným riešeniam problémov životného prostredia, trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov a vytvárania nových trhových príležitostí a nových pracovných príležitostí. |
| --- | --- |

2.2.1

Správa zdôraznila, že zaangažovanosť v týchto sektoroch by mala viesť k účinným riešeniam problémov životného prostredia, trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov a vytvárania nových trhových príležitostí a nových pracovných príležitostí.

| 2.3 | Zasadnutie Rady ministrov životného prostredia 20. februára 2007 zdôraznilo, že obnovená stratégia EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj a lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť sú komplementárne a že práve lisabonská stratégia významne prispieva k dosiahnutiu cieľa trvalo udržateľného rozvoja. Rada tiež zdôraznila aj význam zvýšenej ochrany životného prostredia, ktorú je potrebné považovať za jeden z troch základných pilierov trvalo udržateľného rozvoja, a nutnosť začlenenia environmentálnych aspektov do všetkých politík. |
| --- | --- |

2.3

Zasadnutie Rady ministrov životného prostredia 20. februára 2007 zdôraznilo, že obnovená stratégia EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj a lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť sú komplementárne a že práve lisabonská stratégia významne prispieva k dosiahnutiu cieľa trvalo udržateľného rozvoja. Rada tiež zdôraznila aj význam zvýšenej ochrany životného prostredia, ktorú je potrebné považovať za jeden z troch základných pilierov trvalo udržateľného rozvoja, a nutnosť začlenenia environmentálnych aspektov do všetkých politík.

| 2.4 | Dobre navrhnutá environmentálna politika, ktorá náležite zohľadní potrebné adaptačné obdobia a nechá sa inšpirovať princípmi tvorby lepších predpisov a zjednodušovania legislatívy a administratívnych postupov, môže pozitívne napomôcť hospodárskej súťaži, rastu a zamestnanosti aktívnou podporou eko-inovácie a efektívnosti zdrojov. Je potrebné vyhnúť sa honbe za novými právnymi predpismi, ktorá by podrobovala platnú legislatívu neustálym doplňovaniam a zmenám. |
| --- | --- |

2.4

Dobre navrhnutá environmentálna politika, ktorá náležite zohľadní potrebné adaptačné obdobia a nechá sa inšpirovať princípmi tvorby lepších predpisov a zjednodušovania legislatívy a administratívnych postupov, môže pozitívne napomôcť hospodárskej súťaži, rastu a zamestnanosti aktívnou podporou eko-inovácie a efektívnosti zdrojov. Je potrebné vyhnúť sa honbe za novými právnymi predpismi, ktorá by podrobovala platnú legislatívu neustálym doplňovaniam a zmenám.

| 2.5 | Rada požiadala Komisiu, aby urýchlene predložila zelenú knihu o trhových nástrojoch na uplatňovanie opatrení v oblasti životného prostredia. Táto zelená kniha bude musieť priniesť možné nové nákladovo efektívne nástroje environmentálnej politiky, ktoré budú používané spolu s predpismi a finančnými stimulmi v členských krajinách. Tieto opatrenia by mali zabrániť vzniku nečestných narušení trhu a mali by byť zamerané na environmentálnu účinnosť vo všetkých výrobných sektoroch a zachovať možnosť prispôsobiť riešenia konkrétnym problémom. |
| --- | --- |

2.5

Rada požiadala Komisiu, aby urýchlene predložila zelenú knihu o trhových nástrojoch na uplatňovanie opatrení v oblasti životného prostredia. Táto zelená kniha bude musieť priniesť možné nové nákladovo efektívne nástroje environmentálnej politiky, ktoré budú používané spolu s predpismi a finančnými stimulmi v členských krajinách. Tieto opatrenia by mali zabrániť vzniku nečestných narušení trhu a mali by byť zamerané na environmentálnu účinnosť vo všetkých výrobných sektoroch a zachovať možnosť prispôsobiť riešenia konkrétnym problémom.

| 2.5.1 | Ako zdôraznil výbor, „aby však v rámci stratégie trvalo udržateľného rozvoja mohol vzniknúť skutočný podnet, musí sa vykonávať na základe konkrétnych merateľných cieľov a úloh vychádzajúcich z podrobnej analýzy“. Dokument Rady o opätovnom preskúmaní Stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ„síce obsahuje mnoho cieľov a opatrení, neponúka však vysvetlenie, ako súvisia s kvantifikovanou analýzou údajov a vývoja či kvalitatívnou analýzou tematických okruhov a problémov“ (2). |
| --- | --- |

2.5.1

Ako zdôraznil výbor, „aby však v rámci stratégie trvalo udržateľného rozvoja mohol vzniknúť skutočný podnet, musí sa vykonávať na základe konkrétnych merateľných cieľov a úloh vychádzajúcich z podrobnej analýzy“. Dokument Rady o opätovnom preskúmaní Stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ„síce obsahuje mnoho cieľov a opatrení, neponúka však vysvetlenie, ako súvisia s kvantifikovanou analýzou údajov a vývoja či kvalitatívnou analýzou tematických okruhov a problémov“ (2).

| 2.6 | Preto je dôležité, aby sa Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) zaoberala širokou problematikou dôsledkov európskych predpisov o životnom prostredí na priemyselné zmeny a pritom vzala do úvahy skúsenosti, ktoré získal EHSV ako aj samotná CCMI pri vypracovaní mnohých stanovísk na túto tému. |
| --- | --- |

2.6

Preto je dôležité, aby sa Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) zaoberala širokou problematikou dôsledkov európskych predpisov o životnom prostredí na priemyselné zmeny a pritom vzala do úvahy skúsenosti, ktoré získal EHSV ako aj samotná CCMI pri vypracovaní mnohých stanovísk na túto tému.

| 2.7 | Rada ministrov pre hospodársku súťaž 4. decembra 2006 zdôraznila, že je dôležité podporiť ekologickú inováciu (osobitne v priemysle), hospodársku súťaž, výskum a rozvoj tým, že sa naplno využije potenciál vedúcich trhov v sektore, ako sú:






  — | trvalo udržateľné a bezpečné technológie s obmedzeným vplyvom na životné prostredie, |
| --- | --- | --- |

2.7

Rada ministrov pre hospodársku súťaž 4. decembra 2006 zdôraznila, že je dôležité podporiť ekologickú inováciu (osobitne v priemysle), hospodársku súťaž, výskum a rozvoj tým, že sa naplno využije potenciál vedúcich trhov v sektore, ako sú:

—

trvalo udržateľné a bezpečné technológie s obmedzeným vplyvom na životné prostredie,

| — | ekologická konštrukcia výrobkov, |
| --- | --- |

—

ekologická konštrukcia výrobkov,

| — | obnoviteľné zdroje energie, |
| --- | --- |

—

obnoviteľné zdroje energie,

| — | energetická účinnosť, šetrenie prírodných zdrojov a |
| --- | --- |

—

energetická účinnosť, šetrenie prírodných zdrojov a

| — | vodohospodárske služby. |
| --- | --- |

—

vodohospodárske služby.

K nim je potrebné pridať aj efektívne využívanie surovín (3).

| 2.7.1 | Cieľom je dosiahnuť, aby Európa bola predvojom ekologickej inovácie a stala sa oblasťou sveta s najefektívnejším využívaním energie. |
| --- | --- |

2.7.1

Cieľom je dosiahnuť, aby Európa bola predvojom ekologickej inovácie a stala sa oblasťou sveta s najefektívnejším využívaním energie.

| 2.8 | V posledných rokoch sa aktivitami zameranými na zvládnutie dopytu dôkladne zaoberala CCMI a to hlavne v stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo septembra 2003 na tému „Priemyselné zmeny: súčasný stav a vyhliadky do budúcnosti – globálny prístup“ a zo septembra 2006 na tému „Trvalo udržateľný rozvoj ako hnacia sila priemyselných zmien“ (4). Tieto stanoviská skúmali hlavne dynamiku „rozvoja, ktorý umožňuje uspokojovať súčasné potreby bez toho, aby ohrozil možnosti budúcich generácií uspokojiť ich potreby“ (5). |
| --- | --- |

2.8

V posledných rokoch sa aktivitami zameranými na zvládnutie dopytu dôkladne zaoberala CCMI a to hlavne v stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo septembra 2003 na tému „Priemyselné zmeny: súčasný stav a vyhliadky do budúcnosti – globálny prístup“ a zo septembra 2006 na tému „Trvalo udržateľný rozvoj ako hnacia sila priemyselných zmien“ (4). Tieto stanoviská skúmali hlavne dynamiku „rozvoja, ktorý umožňuje uspokojovať súčasné potreby bez toho, aby ohrozil možnosti budúcich generácií uspokojiť ich potreby“ (5).

| 2.9 | Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy by sa však chcelo podrobnejšie zaoberať tematikou z hľadiska ponuky environmentálne trvalo udržateľných druhov výroby a analyzovať európske predpisy o životnom prostredí, ktoré majú vplyv na modus operandi producentov a distribútorov s narastajúcim vplyvom na výrobky, procesy a ponúkané služby. |
| --- | --- |

2.9

Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy by sa však chcelo podrobnejšie zaoberať tematikou z hľadiska ponuky environmentálne trvalo udržateľných druhov výroby a analyzovať európske predpisy o životnom prostredí, ktoré majú vplyv na modus operandi producentov a distribútorov s narastajúcim vplyvom na výrobky, procesy a ponúkané služby.

| 2.10 | Keď bude integrovaná politika výrobkov (IPV) definovaná a budú posúdené jej operačné dôsledky, stane sa súčasťou stratégie Spoločenstva pre trvalo udržateľný rozvoj. Všetky výrobky vplývajú na životné prostredie: počas výroby, používania ako aj likvidácie. To platí aj pre služby. EÚ sa snaží okrem toho stimulovať účasť hospodárskych subjektov a občianskej spoločnosti na ochrane životného prostredia opatreniami ako ekologická značka, systém environmentálneho riadenia Spoločenstva a audity alebo dobrovoľné dohody. |
| --- | --- |

2.10

Keď bude integrovaná politika výrobkov (IPV) definovaná a budú posúdené jej operačné dôsledky, stane sa súčasťou stratégie Spoločenstva pre trvalo udržateľný rozvoj. Všetky výrobky vplývajú na životné prostredie: počas výroby, používania ako aj likvidácie. To platí aj pre služby. EÚ sa snaží okrem toho stimulovať účasť hospodárskych subjektov a občianskej spoločnosti na ochrane životného prostredia opatreniami ako ekologická značka, systém environmentálneho riadenia Spoločenstva a audity alebo dobrovoľné dohody.

| 2.11 | Účinná ochrana si vyžaduje presné zhodnotenie vplyvu, ktorý majú na životné prostredie rozhodnutia a konanie človeka. Dosah na životné prostredie sa môže skúmať buď preventívne pomocou systému hodnotenia vplyvu verejných a súkromných projektov na životné prostredie alebo dodatočnými kontrolami životného prostredia vykonávanými v členských krajinách za účasti všetkých zainteresovaných subjektov. |
| --- | --- |

2.11

Účinná ochrana si vyžaduje presné zhodnotenie vplyvu, ktorý majú na životné prostredie rozhodnutia a konanie človeka. Dosah na životné prostredie sa môže skúmať buď preventívne pomocou systému hodnotenia vplyvu verejných a súkromných projektov na životné prostredie alebo dodatočnými kontrolami životného prostredia vykonávanými v členských krajinách za účasti všetkých zainteresovaných subjektov.

| 2.11.1 | Rovnaká pozornosť sa musí venovať trvalo udržateľnej hospodárskej politike a trvalo udržateľnej spotrebe. |
| --- | --- |

2.11.1

Rovnaká pozornosť sa musí venovať trvalo udržateľnej hospodárskej politike a trvalo udržateľnej spotrebe.

| 2.12 | Okrem toho sa už trestajú sankciami škody spôsobené na chránených prírodných oblastiach, vodnom prostredí ako aj kontaminácia pôd. Zásada „znečisťovateľ platí“ sa stala skutočnosťou v roku 2004, keď bola prijatá smernica o environmentálnej zodpovednosti, na základe ktorej tomu, kto je zodpovedný za poškodenie životného prostredia, môže byť uložená povinnosť nahradiť spôsobené škody. Teraz už existujú aj európske predpisy o riadení odpadového hospodárstva, obaloch, hlučnosti, znečisťovaní vôd a ovzdušia, o určitých nebezpečných látkach (6). |
| --- | --- |

2.12

Okrem toho sa už trestajú sankciami škody spôsobené na chránených prírodných oblastiach, vodnom prostredí ako aj kontaminácia pôd. Zásada „znečisťovateľ platí“ sa stala skutočnosťou v roku 2004, keď bola prijatá smernica o environmentálnej zodpovednosti, na základe ktorej tomu, kto je zodpovedný za poškodenie životného prostredia, môže byť uložená povinnosť nahradiť spôsobené škody. Teraz už existujú aj európske predpisy o riadení odpadového hospodárstva, obaloch, hlučnosti, znečisťovaní vôd a ovzdušia, o určitých nebezpečných látkach (6).

| 2.13 | Systematické zohľadňovanie environmentálnych požiadaviek pri plánovaní výrobkov (7) s cieľom znížiť negatívny vplyv na životné prostredie počas celého životného cyklu predstavuje na čoraz globalizovanejšom trhu významný cieľ a je predmetom jasne formulovaných európskych predpisov. Táto otázka patrí medzi priority, ktoré vytýčil šiesty akčný program v oblasti životného prostredia (2002-2012) Európskej únie, ktorý predpokladal vypracovanie a publikovanie siedmych tematických stratégií (8), ku ktorým mal EHSV možnosť vyjadriť sa vo svojom stanovisku. Tieto stratégie sa týkajú systému výroby a distribúcie. |
| --- | --- |

2.13

Systematické zohľadňovanie environmentálnych požiadaviek pri plánovaní výrobkov (7) s cieľom znížiť negatívny vplyv na životné prostredie počas celého životného cyklu predstavuje na čoraz globalizovanejšom trhu významný cieľ a je predmetom jasne formulovaných európskych predpisov. Táto otázka patrí medzi priority, ktoré vytýčil šiesty akčný program v oblasti životného prostredia (2002-2012) Európskej únie, ktorý predpokladal vypracovanie a publikovanie siedmych tematických stratégií (8), ku ktorým mal EHSV možnosť vyjadriť sa vo svojom stanovisku. Tieto stratégie sa týkajú systému výroby a distribúcie.

| 2.14 | Plánovanie výrobkov, výrobných procesov a distribúcie, v rámci ktorého sa hneď od začiatku dodržiavajú predpisy o životnom prostredí, je cieľom, s ktorým v plnom rozsahu môže súhlasiť aj komisia CCMI: mal by byť súčasťou lisabonskej stratégie, aby európsky priemysel prechádzajúci obdobím transformácie opäť získal svoju konkurencieschopnosť, a to nielen z hľadiska trvalo udržateľného a súdržného rozvoja ale aj z hľadiska zjednodušovania a znižovania technickej a administratívnej záťaže podnikov, najmä menších podnikov. |
| --- | --- |

2.14

Plánovanie výrobkov, výrobných procesov a distribúcie, v rámci ktorého sa hneď od začiatku dodržiavajú predpisy o životnom prostredí, je cieľom, s ktorým v plnom rozsahu môže súhlasiť aj komisia CCMI: mal by byť súčasťou lisabonskej stratégie, aby európsky priemysel prechádzajúci obdobím transformácie opäť získal svoju konkurencieschopnosť, a to nielen z hľadiska trvalo udržateľného a súdržného rozvoja ale aj z hľadiska zjednodušovania a znižovania technickej a administratívnej záťaže podnikov, najmä menších podnikov.

| 2.15 | Stanoviť koherentný rámec pre zohľadnenie ekologických požiadaviek pri plánovaní, vývoji, distribúcii a likvidácii všetkých výrobkov spotrebujúcich energiu znamená pokryť vyše 70 % výrobkov voľne sa pohybujúcich na vnútornom trhu (9). Tento rámec nebude obmedzený na aspekty energetickej účinnosti, ale sa bude uplatňovať na všetky aspekty dosahu na životné prostredie (emisie pevných častíc, plynov, hluku, elektromagnetického vlnenia atď.). |
| --- | --- |

2.15

Stanoviť koherentný rámec pre zohľadnenie ekologických požiadaviek pri plánovaní, vývoji, distribúcii a likvidácii všetkých výrobkov spotrebujúcich energiu znamená pokryť vyše 70 % výrobkov voľne sa pohybujúcich na vnútornom trhu (9). Tento rámec nebude obmedzený na aspekty energetickej účinnosti, ale sa bude uplatňovať na všetky aspekty dosahu na životné prostredie (emisie pevných častíc, plynov, hluku, elektromagnetického vlnenia atď.).

| 2.16 | Na výrobný a distribučný systém vplýva aj veľká škála predpisov s dosahom na životné prostredie, ktoré do hĺbky zmenia spôsob výroby a poskytovania služieb v EÚ. Tento súbor právnych predpisov musí byť transparentný, zjednodušený a konsolidovaný. Úsilie Spoločenstva v oblasti životného prostredia vplýva prierezovo na všetky opatrenia prijaté v rámci ostatných politík: od technickej normalizácie po právnu úpravu chemických látok podľa nariadenia REACH, od opatrení v oblasti politiky práce po opatrenia zamerané na vnútorný trh a výmenu tovarov a služieb. |
| --- | --- |

2.16

Na výrobný a distribučný systém vplýva aj veľká škála predpisov s dosahom na životné prostredie, ktoré do hĺbky zmenia spôsob výroby a poskytovania služieb v EÚ. Tento súbor právnych predpisov musí byť transparentný, zjednodušený a konsolidovaný. Úsilie Spoločenstva v oblasti životného prostredia vplýva prierezovo na všetky opatrenia prijaté v rámci ostatných politík: od technickej normalizácie po právnu úpravu chemických látok podľa nariadenia REACH, od opatrení v oblasti politiky práce po opatrenia zamerané na vnútorný trh a výmenu tovarov a služieb.

| 2.17 | Pri uplatňovaní týchto politík sa musia zohľadniť vplyvy vedľajších účinkov na životné prostredie, ktoré často znižujú dosah hlavných cieľov (10) a majú vážne neželané následky na hospodárstvo, pokiaľ chýba komplexné hodnotenie začlenené do integrovaného rámca (11). |
| --- | --- |

2.17

Pri uplatňovaní týchto politík sa musia zohľadniť vplyvy vedľajších účinkov na životné prostredie, ktoré často znižujú dosah hlavných cieľov (10) a majú vážne neželané následky na hospodárstvo, pokiaľ chýba komplexné hodnotenie začlenené do integrovaného rámca (11).

3.   Súčasný rámec opatrení Spoločenstva v oblasti životného prostredia

| 3.1 | Politika životného prostredia je v súčasnosti jednou z hlavných sociálnych výziev pre orgány verejnej správy a zodpovedných pracovníkov v oblasti hospodárstva. Váhavý prístup k otázkam životného prostredia na celosvetovej úrovni už nemôže byť zámienkou na odkladanie zmien v predpisoch a v správaní, ktoré sú potrebné na zabezpečenie základného cieľa trvalo udržateľného rozvoja, ktorý predstavuje celosvetovú výzvu, ktorej musia čeliť aj naši partneri na celom svete. |
| --- | --- |

3.1

Politika životného prostredia je v súčasnosti jednou z hlavných sociálnych výziev pre orgány verejnej správy a zodpovedných pracovníkov v oblasti hospodárstva. Váhavý prístup k otázkam životného prostredia na celosvetovej úrovni už nemôže byť zámienkou na odkladanie zmien v predpisoch a v správaní, ktoré sú potrebné na zabezpečenie základného cieľa trvalo udržateľného rozvoja, ktorý predstavuje celosvetovú výzvu, ktorej musia čeliť aj naši partneri na celom svete.

| 3.2 | Trvalo udržateľný rozvoj musí viesť podľa názoru výboru (12) k prosperujúcejšej a spravodlivejšej európskej spoločnosti, ktorá bude garantom čistejšieho, bezpečnejšieho a zdravšieho životného prostredia, ktoré poskytne lepšiu kvalitu života a práce nám, našim deťom a vnukom: to však znamená väčšiu koherenciu medzi politikami a nástrojmi prijatými v EÚ s cieľom zabezpečiť proaktívne a nebyrokratické prostredie, ktoré bude rešpektovať hospodárske a sociálne rozmery priemyselných zmien a posilní schopnosť podnikov účinne súťažiť v celosvetovom kontexte. |
| --- | --- |

3.2

Trvalo udržateľný rozvoj musí viesť podľa názoru výboru (12) k prosperujúcejšej a spravodlivejšej európskej spoločnosti, ktorá bude garantom čistejšieho, bezpečnejšieho a zdravšieho životného prostredia, ktoré poskytne lepšiu kvalitu života a práce nám, našim deťom a vnukom: to však znamená väčšiu koherenciu medzi politikami a nástrojmi prijatými v EÚ s cieľom zabezpečiť proaktívne a nebyrokratické prostredie, ktoré bude rešpektovať hospodárske a sociálne rozmery priemyselných zmien a posilní schopnosť podnikov účinne súťažiť v celosvetovom kontexte.

| 3.3 | Pokrok vedy a technológií je nevyhnutný pre odstránenie protirečení medzi hospodárskym rastom a trvalou sociálnou a environmentálnou udržateľnosťou. Výbor v jednom zo svojich nedávnych stanovísk zdôraznil, že „Vedecké a technické výkony a ich premietnutie do konkurencieschopného hospodárstva sú rozhodujúcimi predpokladmi pre zabezpečenie – napríklad v oblasti energetickej problematiky a problematiky klimatických zmien – našej budúcnosti, zachovanie a zlepšenie nášho postavenia v celosvetovom meradle, pre to, aby sme neohrozili európsky sociálny model, ale naopak, aby sme ho mohli ďalej rozvíjať“ (13). |
| --- | --- |

3.3

Pokrok vedy a technológií je nevyhnutný pre odstránenie protirečení medzi hospodárskym rastom a trvalou sociálnou a environmentálnou udržateľnosťou. Výbor v jednom zo svojich nedávnych stanovísk zdôraznil, že „Vedecké a technické výkony a ich premietnutie do konkurencieschopného hospodárstva sú rozhodujúcimi predpokladmi pre zabezpečenie – napríklad v oblasti energetickej problematiky a problematiky klimatických zmien – našej budúcnosti, zachovanie a zlepšenie nášho postavenia v celosvetovom meradle, pre to, aby sme neohrozili európsky sociálny model, ale naopak, aby sme ho mohli ďalej rozvíjať“ (13).

| 3.4 | V siedmom rámcovom programe Spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností na roky 2007 až 2013 má zrejmú prioritu environmentálna tematika: v tejto súvislosti EHSV zdôraznil, že „pre kvalitu života a životné predpoklady dnešnej a budúcich generácií má ochrana životného prostredia zásadný význam. Rozpoznať a riešiť problémy s tým spojené – nech sú antropogénneho alebo prírodného pôvodu – je mimoriadne ambiciózny a možno životne dôležitý cieľ. Táto úloha je úzko spojená s otázkami najrôznejších výskumných a politických oblastí: hospodárska politika, energetická politika, zdravotná politika a poľnohospodárska politika, vrátane úloh dohľadu a – kvôli globálnym aspektom – medzinárodných dohôd (14).“ |
| --- | --- |

3.4

V siedmom rámcovom programe Spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností na roky 2007 až 2013 má zrejmú prioritu environmentálna tematika: v tejto súvislosti EHSV zdôraznil, že „pre kvalitu života a životné predpoklady dnešnej a budúcich generácií má ochrana životného prostredia zásadný význam. Rozpoznať a riešiť problémy s tým spojené – nech sú antropogénneho alebo prírodného pôvodu – je mimoriadne ambiciózny a možno životne dôležitý cieľ. Táto úloha je úzko spojená s otázkami najrôznejších výskumných a politických oblastí: hospodárska politika, energetická politika, zdravotná politika a poľnohospodárska politika, vrátane úloh dohľadu a – kvôli globálnym aspektom – medzinárodných dohôd (14).“

| 3.4.1 | Európske technologické platformy (15) predstavujú dôležitý nástroj na uvoľnenie inovačného potenciálu Európy. To platí aj pre akčný plán pre environmentálne technológie, ktorý je zameraný na vedúce trhy. |
| --- | --- |

3.4.1

Európske technologické platformy (15) predstavujú dôležitý nástroj na uvoľnenie inovačného potenciálu Európy. To platí aj pre akčný plán pre environmentálne technológie, ktorý je zameraný na vedúce trhy.

| 3.4.2 | Výrobný sektor bude mať aj naďalej veľký význam pre hospodársku činnosť v Európe pod podmienkou, že jeho vývoj bude stále brať ohľad na nové parametre kvality života a životného prostredia a racionálne riadenie zdrojov, pokiaľ ide o:






  — | nové podnikateľské modely, |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Výrobný sektor bude mať aj naďalej veľký význam pre hospodársku činnosť v Európe pod podmienkou, že jeho vývoj bude stále brať ohľad na nové parametre kvality života a životného prostredia a racionálne riadenie zdrojov, pokiaľ ide o:

—

nové podnikateľské modely,

| — | výrobky a služby s vysokou pridanou hodnotou, |
| --- | --- |

—

výrobky a služby s vysokou pridanou hodnotou,

| — | rozvinuté priemyselné inžinierstvo využívajúce ekotechnologické procesy na vysokej úrovni, |
| --- | --- |

—

rozvinuté priemyselné inžinierstvo využívajúce ekotechnologické procesy na vysokej úrovni,

| — | nastupujúce výrobné technológie a vedy na stanovenie ekologických a technologických noriem, |
| --- | --- |

—

nastupujúce výrobné technológie a vedy na stanovenie ekologických a technologických noriem,

| — | aktualizáciu modelov VTR a vzdelávacej infraštruktúry o nové environmentálne parametre, |
| --- | --- |

—

aktualizáciu modelov VTR a vzdelávacej infraštruktúry o nové environmentálne parametre,

| — | rozvoj ekologicky prijateľného obstarávania |
| --- | --- |

—

rozvoj ekologicky prijateľného obstarávania

| — | nové formy financovania environmentálnych technológií podľa akčného plánu (16), |
| --- | --- |

—

nové formy financovania environmentálnych technológií podľa akčného plánu (16),

| — | lepšiu aplikáciu výsledkov výskumu a technicko-normatívnych štandardov. |
| --- | --- |

—

lepšiu aplikáciu výsledkov výskumu a technicko-normatívnych štandardov.

| 3.5 | Prioritné ciele nástrojov kohéznej politiky na roky 2007-2013 venujú veľký priestor trvalo udržateľnému rozvoju a sú zamerané na podporu súčinnosti medzi sociálnym a environmentálnym rozmerom s celkovou dotáciou 308 miliárd EUR: „Ochranu životného prostredia treba pri príprave programov a projektov brať do úvahy, aby sa podporil trvalo udržateľný rozvoj (17).“ |
| --- | --- |

3.5

Prioritné ciele nástrojov kohéznej politiky na roky 2007-2013 venujú veľký priestor trvalo udržateľnému rozvoju a sú zamerané na podporu súčinnosti medzi sociálnym a environmentálnym rozmerom s celkovou dotáciou 308 miliárd EUR: „Ochranu životného prostredia treba pri príprave programov a projektov brať do úvahy, aby sa podporil trvalo udržateľný rozvoj (17).“

| 3.5.1 | ERDF podporuje programy v oblasti regionálneho rozvoja, hospodárskej zmeny, posilnenia konkurencieschopnosti a územnej spolupráce na celom území EÚ. Medzi jeho ciele financovania patrí aj ochrana životného prostredia, výskum ako aj prevencia rizika v tomto dôležitom sektore, predovšetkým v menej rozvinutých regiónoch. |
| --- | --- |

3.5.1

ERDF podporuje programy v oblasti regionálneho rozvoja, hospodárskej zmeny, posilnenia konkurencieschopnosti a územnej spolupráce na celom území EÚ. Medzi jeho ciele financovania patrí aj ochrana životného prostredia, výskum ako aj prevencia rizika v tomto dôležitom sektore, predovšetkým v menej rozvinutých regiónoch.

| 3.5.2 | Kohézny fond pomáha zvyšovať mieru podporných opatrení v environmentálnych sektoroch a v sektoroch transeurópskych dopravných sietí. V súčasnom období je k dispozícii pre členské štáty, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) je nižší než 90 % priemeru Spoločenstva (18), aj keď tu je nedostatok finančných prostriedkov pre infraštruktúru železníc v porovnaní s cestnou dopravou, ktorej dosah na životné prostredie a na kvalitu života je znepokojujúci. |
| --- | --- |

3.5.2

Kohézny fond pomáha zvyšovať mieru podporných opatrení v environmentálnych sektoroch a v sektoroch transeurópskych dopravných sietí. V súčasnom období je k dispozícii pre členské štáty, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) je nižší než 90 % priemeru Spoločenstva (18), aj keď tu je nedostatok finančných prostriedkov pre infraštruktúru železníc v porovnaní s cestnou dopravou, ktorej dosah na životné prostredie a na kvalitu života je znepokojujúci.

| 3.5.3 | Plánuje sa nové sústredenie výdavkov v rámci kohézneho fondu na spoločné otázky, medzi ktoré patrí výskum, technologický rozvoj, inovácia a súkromné podnikanie, informačná spoločnosť, doprava, energia vrátane obnoviteľných zdrojov, ochrana životného prostredia a nakoniec otázky súvisiace s ľudskými zdrojmi a politikou trhu práce. |
| --- | --- |

3.5.3

Plánuje sa nové sústredenie výdavkov v rámci kohézneho fondu na spoločné otázky, medzi ktoré patrí výskum, technologický rozvoj, inovácia a súkromné podnikanie, informačná spoločnosť, doprava, energia vrátane obnoviteľných zdrojov, ochrana životného prostredia a nakoniec otázky súvisiace s ľudskými zdrojmi a politikou trhu práce.

| 3.5.4 | Výbor okrem toho pripomína, že „štrukturálne fondy a kohézny fond implementovali Lisabonskú stratégiu dávno pred jej formulovaním, a to vo všetkých jej rozmeroch, medzi ktoré patrí rast, súdržnosť, zamestnanosť a kvalita práce, trvalo udržateľné životné prostredie. Prispeli k upevneniu európskeho sociálneho modelu“ (19). |
| --- | --- |

3.5.4

Výbor okrem toho pripomína, že „štrukturálne fondy a kohézny fond implementovali Lisabonskú stratégiu dávno pred jej formulovaním, a to vo všetkých jej rozmeroch, medzi ktoré patrí rast, súdržnosť, zamestnanosť a kvalita práce, trvalo udržateľné životné prostredie. Prispeli k upevneniu európskeho sociálneho modelu“ (19).

| 3.5.5 | Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu 2007-2013, ktorý výbor prijal veľmi priaznivo (20), obsahuje medzi iným program Inteligentná energia – Európa zameraný na podporu trvalo udržateľného rozvoja v sektore energetiky a zlepšenie, okrem energetickej účinnosti, aj bezpečnosti zásobovania a obnoviteľných zdrojov. Finančný nástroj LIFE PLUS, aj keď s veľmi nízkou finančnou dotáciou (21), sa snaží podporiť rozvoj inovačných prístupov a nástrojov, konsolidáciu databázy vedomostí pre tvorbu, monitorovanie a vyhodnotenie, rozvoj kapacít, výmenu osvedčených postupov, zlepšovanie environmentálneho riadenia a šírenie informácii ako aj zvýšenie povedomia o problematike životného prostredia. |
| --- | --- |

3.5.5

Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu 2007-2013, ktorý výbor prijal veľmi priaznivo (20), obsahuje medzi iným program Inteligentná energia – Európa zameraný na podporu trvalo udržateľného rozvoja v sektore energetiky a zlepšenie, okrem energetickej účinnosti, aj bezpečnosti zásobovania a obnoviteľných zdrojov. Finančný nástroj LIFE PLUS, aj keď s veľmi nízkou finančnou dotáciou (21), sa snaží podporiť rozvoj inovačných prístupov a nástrojov, konsolidáciu databázy vedomostí pre tvorbu, monitorovanie a vyhodnotenie, rozvoj kapacít, výmenu osvedčených postupov, zlepšovanie environmentálneho riadenia a šírenie informácii ako aj zvýšenie povedomia o problematike životného prostredia.

| 3.5.6 | Ako už bolo uvedené v predchádzajúcich stanoviskách výboru, je potrebné spomenúť okrem iného prípady individuálneho financovania, ktoré poskytla EIB v prospech projektov zameraných na ochranu životného prostredia. Predstavujú tretinu všetkých prípadov individuálneho financovania, ktoré predstavovalo v roku 2005 v Európskej únii 10,9 miliárd. |
| --- | --- |

3.5.6

Ako už bolo uvedené v predchádzajúcich stanoviskách výboru, je potrebné spomenúť okrem iného prípady individuálneho financovania, ktoré poskytla EIB v prospech projektov zameraných na ochranu životného prostredia. Predstavujú tretinu všetkých prípadov individuálneho financovania, ktoré predstavovalo v roku 2005 v Európskej únii 10,9 miliárd.

| 3.5.7 | Ako výbor zdôraznil, že „v našom prostredí, ktoré je otvorené celosvetovej hospodárskej súťaži je potrebné v rámci stratégie tvorby politiky v prospech sociálne zodpovedného rozvoja regiónov zaručiť trvalú dynamiku rozvoja s vysokou sociálnou kvalitou“, aby sa dosiahla „vysoká úroveň ekologickej a sociálnej trvalej udržateľnosti rozvoja, a to tak vzhľadom na výrobu ako aj vzhľadom na spotrebu“ (22). |
| --- | --- |

3.5.7

Ako výbor zdôraznil, že „v našom prostredí, ktoré je otvorené celosvetovej hospodárskej súťaži je potrebné v rámci stratégie tvorby politiky v prospech sociálne zodpovedného rozvoja regiónov zaručiť trvalú dynamiku rozvoja s vysokou sociálnou kvalitou“, aby sa dosiahla „vysoká úroveň ekologickej a sociálnej trvalej udržateľnosti rozvoja, a to tak vzhľadom na výrobu ako aj vzhľadom na spotrebu“ (22).

| 3.5.8 | Nakoniec, stále podľa názoru výboru, vzhľadom na to, že 40 % emisií CO2 pochádza z miest, prioritou politiky urbanistického plánovania je aj „dodržanie cieľových hodnôt a predpisov EÚ týkajúcich sa kvality ovzdušia v centrách miest ...“ (23). |
| --- | --- |

3.5.8

Nakoniec, stále podľa názoru výboru, vzhľadom na to, že 40 % emisií CO2 pochádza z miest, prioritou politiky urbanistického plánovania je aj „dodržanie cieľových hodnôt a predpisov EÚ týkajúcich sa kvality ovzdušia v centrách miest ...“ (23).

| 3.6 | Okrem toho treba zdôrazniť, že súčasné pravidlá štátnej pomoci v oblasti životného prostredia, ku ktorým sa EHSV už vyjadril (24), poznajú tri druhy pomoci:






  — | operačná pomoc, ktorá sa poskytuje na riadenie odpadového hospodárstva a úspory energie, |
| --- | --- | --- |

3.6

Okrem toho treba zdôrazniť, že súčasné pravidlá štátnej pomoci v oblasti životného prostredia, ku ktorým sa EHSV už vyjadril (24), poznajú tri druhy pomoci:

—

operačná pomoc, ktorá sa poskytuje na riadenie odpadového hospodárstva a úspory energie,

| — | pomoc na asistentsko-poradenskú činnosť v oblasti životného prostredia určená malým a stredným podnikom (MSP) (25), |
| --- | --- |

—

pomoc na asistentsko-poradenskú činnosť v oblasti životného prostredia určená malým a stredným podnikom (MSP) (25),

| — | pomoc na investície potrebné na dosiahnutie environmentálnych cieľov, na zníženie alebo odstránenie znečistenia a znečisťujúcich látok alebo na takú úpravu výrobných postupov, aby sa chránilo životné prostredie. |
| --- | --- |

—

pomoc na investície potrebné na dosiahnutie environmentálnych cieľov, na zníženie alebo odstránenie znečistenia a znečisťujúcich látok alebo na takú úpravu výrobných postupov, aby sa chránilo životné prostredie.

Tieto pravidlá musia byť revidované do konca roku 2007.

| 3.7 | Podľa výboru je potrebné čo najskôr:






  — | zlepšiť a posilniť systém obchodovania s emisiami (26), |
| --- | --- | --- |

3.7

Podľa výboru je potrebné čo najskôr:

—

zlepšiť a posilniť systém obchodovania s emisiami (26),

| — | rozvinúť formy zachytávania a skladovania uhlíka, |
| --- | --- |

—

rozvinúť formy zachytávania a skladovania uhlíka,

| — | obmedziť emisie pochádzajúce z dopravy, |
| --- | --- |

—

obmedziť emisie pochádzajúce z dopravy,

| — | zamerať sa na trvalo udržateľný rast, |
| --- | --- |

—

zamerať sa na trvalo udržateľný rast,

| — | preskúmať možnosti úspor energie zlepšením informovanosti spotrebiteľov a uplatnením usmernení o spotrebe energie v budovách ako aj budúcej európskej charty práv spotrebiteľov energie (27). |
| --- | --- |

—

preskúmať možnosti úspor energie zlepšením informovanosti spotrebiteľov a uplatnením usmernení o spotrebe energie v budovách ako aj budúcej európskej charty práv spotrebiteľov energie (27).

| 3.7.1 | Doteraz boli zlepšenia účinnosti palív sčasti anulované hlavne nárastom prepravy tovarov a cestujúcich, čím došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov (pozri databázu International Climate Change Partnership Európskej agentúry pre životné prostredie) (28). Na miestnej úrovni pretrvávajú vážne problémy hlavne v podobe dopravných zápch, znečisťovania ovzdušia a emisií tuhých častíc, aj keď technologický rozvoj môže v budúcnosti priniesť dobré výsledky (29). |
| --- | --- |

3.7.1

Doteraz boli zlepšenia účinnosti palív sčasti anulované hlavne nárastom prepravy tovarov a cestujúcich, čím došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov (pozri databázu International Climate Change Partnership Európskej agentúry pre životné prostredie) (28). Na miestnej úrovni pretrvávajú vážne problémy hlavne v podobe dopravných zápch, znečisťovania ovzdušia a emisií tuhých častíc, aj keď technologický rozvoj môže v budúcnosti priniesť dobré výsledky (29).

| 3.8 | Zdá sa, že situácia s uplatňovaním predpisov a noriem nie je uspokojivá ani v oblasti životného prostredia, ak vychádzame z údajov posledného Prehľadu výsledkov vnútorného trhu (Internal Market Soreboard) z februára 2007, podľa ktorého k najviac porušeniam dochádza práve v oblasti životného prostredia. Tieto porušenia už predstavujú vyše 18 % všetkých porušení. Ak sa k nim pripočítajú porušenia v oblasti energie a dopravy, ich počet dosiahne približne tretinu všetkých porušení (30). |
| --- | --- |

3.8

Zdá sa, že situácia s uplatňovaním predpisov a noriem nie je uspokojivá ani v oblasti životného prostredia, ak vychádzame z údajov posledného Prehľadu výsledkov vnútorného trhu (Internal Market Soreboard) z februára 2007, podľa ktorého k najviac porušeniam dochádza práve v oblasti životného prostredia. Tieto porušenia už predstavujú vyše 18 % všetkých porušení. Ak sa k nim pripočítajú porušenia v oblasti energie a dopravy, ich počet dosiahne približne tretinu všetkých porušení (30).

| 3.8.1 | Prvý legislatívny akt Spoločenstva, v ktorom jedným z hlavných cieľov je uplatnenie zásady „znečisťovateľ platí“, je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd, ktorú výbor prijal veľmi pozitívne (31), pretože jej cieľom je predchádzať poškodzovaniu životného prostredia a obnoviť pôvodný stav prírody. |
| --- | --- |

3.8.1

Prvý legislatívny akt Spoločenstva, v ktorom jedným z hlavných cieľov je uplatnenie zásady „znečisťovateľ platí“, je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd, ktorú výbor prijal veľmi pozitívne (31), pretože jej cieľom je predchádzať poškodzovaniu životného prostredia a obnoviť pôvodný stav prírody.

| 3.8.2 | Okrem iného aj s cieľom zlepšiť, zjednodušiť a zoštíhliť systém predpisov, noriem a administratívnych postupov začala v roku 2006 revízia niektorých legislatívnych aktov, medzi ktorými sú tieto:






  — | smernica 2002/95/ES RoHS, ktorá zakazuje a obmedzuje používanie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu a niektorých spomaľovačov plameňa v elektrických a elektrotechnických zariadeniach, |
| --- | --- | --- |

3.8.2

Okrem iného aj s cieľom zlepšiť, zjednodušiť a zoštíhliť systém predpisov, noriem a administratívnych postupov začala v roku 2006 revízia niektorých legislatívnych aktov, medzi ktorými sú tieto:

—

smernica 2002/95/ES RoHS, ktorá zakazuje a obmedzuje používanie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu a niektorých spomaľovačov plameňa v elektrických a elektrotechnických zariadeniach,

| — | smernica 2002/96/ES, známa tiež ako OEEZ, ktorej cieľom je uplatňovaním politík opätovného využívania a recyklovania prístrojov a ich komponentov predchádzať a obmedzovať tok takéhoto odpadu na skládky. |
| --- | --- |

—

smernica 2002/96/ES, známa tiež ako OEEZ, ktorej cieľom je uplatňovaním politík opätovného využívania a recyklovania prístrojov a ich komponentov predchádzať a obmedzovať tok takéhoto odpadu na skládky.

| — | smernica IPPC

  „Integrated Pollution and Prevention Control

  “ o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia, |
| --- | --- |

—

smernica IPPC

  „Integrated Pollution and Prevention Control

  “ o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia,

| — | Rámcová smernica o odpade
   (32), ktorá zhŕňa tri uvedené smernice. |
| --- | --- |

—

Rámcová smernica o odpade
   (32), ktorá zhŕňa tri uvedené smernice.

| 3.8.3 | Podľa názoru výboru sa tu výrobcom ponúkajú významné možnosti zapracovať environmentálne aspekty do dlhodobej podnikovej stratégie a vytvoriť nové trhové príležitosti pomocou environmentálne lepších výrobkov a výrobných postupov. |
| --- | --- |

3.8.3

Podľa názoru výboru sa tu výrobcom ponúkajú významné možnosti zapracovať environmentálne aspekty do dlhodobej podnikovej stratégie a vytvoriť nové trhové príležitosti pomocou environmentálne lepších výrobkov a výrobných postupov.

| 3.8.4 | V rámci stratégie integrovanej politiky výrobkov (Integrated product policy – IPP) prislúcha, ako zdôraznil výbor vo svojom stanovisku na túto tému (33), osobitne významne miesto rámcovej smernici 2005/32/ES EUP (smernica o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu). Táto smernica sa týka všetkých prístrojov spotrebujúcich energiu, od energie elektrickej po energiu z fosílnych zdrojov, a kladie si za cieľ vytvoriť právny rámec pre zohľadnenie environmentálnych aspektov pri plánovaní výrobkov v mnohých priemyselných sektoroch. |
| --- | --- |

3.8.4

V rámci stratégie integrovanej politiky výrobkov (Integrated product policy – IPP) prislúcha, ako zdôraznil výbor vo svojom stanovisku na túto tému (33), osobitne významne miesto rámcovej smernici 2005/32/ES EUP (smernica o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu). Táto smernica sa týka všetkých prístrojov spotrebujúcich energiu, od energie elektrickej po energiu z fosílnych zdrojov, a kladie si za cieľ vytvoriť právny rámec pre zohľadnenie environmentálnych aspektov pri plánovaní výrobkov v mnohých priemyselných sektoroch.

| 3.8.5 | Nariadenie (ES) č. 1907/2007, ktoré je známejšie ako REACH – Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals (nariadenie o registrácii, hodnotení, autorizácii chemických látok), nahradí približne štyridsať nariadení, a tým vytvorí jednotný systém pre všetky chemické látky. Výbor už v minulosti (34) vyjadril rozpaky nad zložitosťou tohto nariadenia a rozsahom technických príloh k nemu. |
| --- | --- |

3.8.5

Nariadenie (ES) č. 1907/2007, ktoré je známejšie ako REACH – Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals (nariadenie o registrácii, hodnotení, autorizácii chemických látok), nahradí približne štyridsať nariadení, a tým vytvorí jednotný systém pre všetky chemické látky. Výbor už v minulosti (34) vyjadril rozpaky nad zložitosťou tohto nariadenia a rozsahom technických príloh k nemu.

| 3.9 | Pokiaľ ide o dobrovoľné opatrenia, bolo pripravených niekoľko účinných nástrojov: od dohôd o ochrane životného prostredia a európskej ekologickej nálepky kvality po systém Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS). K nim sa pripájajú navrhované predpisy v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a rozvoja sociálne zodpovedného územia. |
| --- | --- |

3.9

Pokiaľ ide o dobrovoľné opatrenia, bolo pripravených niekoľko účinných nástrojov: od dohôd o ochrane životného prostredia a európskej ekologickej nálepky kvality po systém Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS). K nim sa pripájajú navrhované predpisy v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a rozvoja sociálne zodpovedného územia.

| 3.9.1 | V akčnom plánu o environmentálnych dohodách, ktorý Komisia predložila v júli 2002 (35) a ku ktorému svojho času výbor zaujal stanovisko (36), je ako hlavný cieľ uvedené zjednodušovanie právneho rámca novými koordinovanými opatreniami v súlade s poverením, ktoré Komisii udelila Európska rada v Lisabone a potvrdila v Štokholme, Laekene a Barcelone, s cieľom zabezpečiť právnu istotu a hospodárskym subjektom umožniť väčšiu dynamiku. |
| --- | --- |

3.9.1

V akčnom plánu o environmentálnych dohodách, ktorý Komisia predložila v júli 2002 (35) a ku ktorému svojho času výbor zaujal stanovisko (36), je ako hlavný cieľ uvedené zjednodušovanie právneho rámca novými koordinovanými opatreniami v súlade s poverením, ktoré Komisii udelila Európska rada v Lisabone a potvrdila v Štokholme, Laekene a Barcelone, s cieľom zabezpečiť právnu istotu a hospodárskym subjektom umožniť väčšiu dynamiku.

| 3.9.2 | Komisia zaviedla dobrovoľné environmentálne dohody už v roku 1996. Ide tu o nástroje samoregulácie a koregulácie, ktorých výhodou je, že dokážu využiť proaktívny postoj priemyslu a poskytnúť vhodné a účinné riešenia problémov. Takéto nástroje zabezpečia rýchlejšiu realizáciu a podstatné „zlepšenie legislatívnych postupov tým, že ich urobia menej zložitými, štíhlejšími, zrozumiteľnejšími a priblížia ich občanom Európskej únie“ tým, že podporia „prijatie dobrovoľných environmentálnych dohôd na úrovni Spoločenstva“ (37). |
| --- | --- |

3.9.2

Komisia zaviedla dobrovoľné environmentálne dohody už v roku 1996. Ide tu o nástroje samoregulácie a koregulácie, ktorých výhodou je, že dokážu využiť proaktívny postoj priemyslu a poskytnúť vhodné a účinné riešenia problémov. Takéto nástroje zabezpečia rýchlejšiu realizáciu a podstatné „zlepšenie legislatívnych postupov tým, že ich urobia menej zložitými, štíhlejšími, zrozumiteľnejšími a priblížia ich občanom Európskej únie“ tým, že podporia „prijatie dobrovoľných environmentálnych dohôd na úrovni Spoločenstva“ (37).

| 3.9.3 | Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje, že „Komisia by vždy mala zvažovať, či si nastolené ciele naozaj vyžadujú právny rámec, alebo či by nestačila samoregulácia alebo koregulácia. Podľa názoru výboru by sa z rozličných možností mala vybrať tá, pomocou ktorej sa tie isté ciele dajú dosiahnuť pri nižších nákladoch a nižšej administratívnej náročnosti a ktorá zaručuje optimálnu transparentnosť, ako aj čo najväčšiu účasť zainteresovaných subjektov“ (38). |
| --- | --- |

3.9.3

Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje, že „Komisia by vždy mala zvažovať, či si nastolené ciele naozaj vyžadujú právny rámec, alebo či by nestačila samoregulácia alebo koregulácia. Podľa názoru výboru by sa z rozličných možností mala vybrať tá, pomocou ktorej sa tie isté ciele dajú dosiahnuť pri nižších nákladoch a nižšej administratívnej náročnosti a ktorá zaručuje optimálnu transparentnosť, ako aj čo najväčšiu účasť zainteresovaných subjektov“ (38).

| 3.9.4 | Pokiaľ ide o európsku environmentálnu značku kvality, o ktorú môžu podniky požiadať v zmysle nariadenia (ES) č. 1980/2000 s cieľom podporiť výrobky s menšími dôsledkami pre životné prostredie a uprednostniť ich pred inými výrobkami tej istej kategórie a spotrebiteľom poskytnúť o výrobkoch presné a vedecky overené informácie, tak jej možný úspech by mohlo zastrieť len nekontrolované šírenie značiek spoločenstva a doplňujúcich národných environmentálnych značiek: odkaz na prijatie rôznych systémov ekologického označovania (vrátane ekologických prehlásení a autocertifikácie) vyvoláva rozpaky, pretože sú potrebné ďalšie kontrolné nástroje a postupy, ktorými by sa následne na úrovni členských štátov overovala ich hodnovernosť. V tejto súvislosti sa výbor v svojom stanovisku o novom nariadení o ekologickej značke Ecolabel (39).vyjadril proti „nekontrolovanému šíreniu“ environmentálnych značiek, pretože spotrebiteľa mätú a údaje na nich môžu byť zavádzajúce (40). |
| --- | --- |

3.9.4

Pokiaľ ide o európsku environmentálnu značku kvality, o ktorú môžu podniky požiadať v zmysle nariadenia (ES) č. 1980/2000 s cieľom podporiť výrobky s menšími dôsledkami pre životné prostredie a uprednostniť ich pred inými výrobkami tej istej kategórie a spotrebiteľom poskytnúť o výrobkoch presné a vedecky overené informácie, tak jej možný úspech by mohlo zastrieť len nekontrolované šírenie značiek spoločenstva a doplňujúcich národných environmentálnych značiek: odkaz na prijatie rôznych systémov ekologického označovania (vrátane ekologických prehlásení a autocertifikácie) vyvoláva rozpaky, pretože sú potrebné ďalšie kontrolné nástroje a postupy, ktorými by sa následne na úrovni členských štátov overovala ich hodnovernosť. V tejto súvislosti sa výbor v svojom stanovisku o novom nariadení o ekologickej značke Ecolabel (39).vyjadril proti „nekontrolovanému šíreniu“ environmentálnych značiek, pretože spotrebiteľa mätú a údaje na nich môžu byť zavádzajúce (40).

| 3.9.5 | Výbor sa vyjadril viac než pozitívne o dobrovoľnej účasti organizácií na systéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (41) a pokladá ho za užitočný nástroj na sledovanie hlavného cieľa podpory trvalo udržateľných modelov výroby a spotreby (trvalo udržateľného rozvoja) a na odmeňovanie organizácií, ktoré okrem dodržiavania litery zákona neustále zlepšujú environmentálny aspekty svojich výrobkov (42). Uplatňovaním certifikácie EMAS sa usilujú jednotlivé organizácia a inštitúcie nájsť konkrétne možnosti ako merať a znížiť environmentálne dôsledky rôznych činností – napríklad využívanie energie a materiálov a cesty motorovým vozidlom, vlakom alebo lietadlom (43). |
| --- | --- |

3.9.5

Výbor sa vyjadril viac než pozitívne o dobrovoľnej účasti organizácií na systéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (41) a pokladá ho za užitočný nástroj na sledovanie hlavného cieľa podpory trvalo udržateľných modelov výroby a spotreby (trvalo udržateľného rozvoja) a na odmeňovanie organizácií, ktoré okrem dodržiavania litery zákona neustále zlepšujú environmentálny aspekty svojich výrobkov (42). Uplatňovaním certifikácie EMAS sa usilujú jednotlivé organizácia a inštitúcie nájsť konkrétne možnosti ako merať a znížiť environmentálne dôsledky rôznych činností – napríklad využívanie energie a materiálov a cesty motorovým vozidlom, vlakom alebo lietadlom (43).

| 3.9.6 | Pokiaľ ide o sociálnu zodpovednosť podnikov, tak táto, ako to výbor (44) už niekoľko krát zdôraznil, významne prispieva k dosiahnutiu strategického cieľa stanoveného v Lisabone a nemožno ju oddeliť od pojmu sociálne zodpovedného územia a územného riadenia priemyselných zmien vytvorením a rozvojom nových podnikov, nových profesijných profilov a vyššieho počtu a lepších pracovných miest pri zachovaní európskeho sociálneho modelu (45) orientovaného na hospodárstvo založené na vedomostiach a integrovaným teritoriálnym prístupom na podporu zlepšovania ochrany životného prostredia v rámci hospodárskych a priemyselných zmien (46). V období rokov 2000-2005 dosiahli výdavky na ochranu životného prostredia v EÚ ročný priemer približne 1,7 % pridanej hodnoty priemyslu (47). |
| --- | --- |

3.9.6

Pokiaľ ide o sociálnu zodpovednosť podnikov, tak táto, ako to výbor (44) už niekoľko krát zdôraznil, významne prispieva k dosiahnutiu strategického cieľa stanoveného v Lisabone a nemožno ju oddeliť od pojmu sociálne zodpovedného územia a územného riadenia priemyselných zmien vytvorením a rozvojom nových podnikov, nových profesijných profilov a vyššieho počtu a lepších pracovných miest pri zachovaní európskeho sociálneho modelu (45) orientovaného na hospodárstvo založené na vedomostiach a integrovaným teritoriálnym prístupom na podporu zlepšovania ochrany životného prostredia v rámci hospodárskych a priemyselných zmien (46). V období rokov 2000-2005 dosiahli výdavky na ochranu životného prostredia v EÚ ročný priemer približne 1,7 % pridanej hodnoty priemyslu (47).

| 3.9.7 | Výbor sa niekoľkokrát zaoberal otázkou zohľadnenia environmentálnych aspektov v procese tvorby európskych noriem (48). Vyjadril presvedčenie o potrebe urýchlenia (avšak bez sťaženia) procesu tvorby noriem, s cieľom zaručiť rozvoj vysokokvalitného vnútorného trhu so všetkými jeho aspektmi, vrátane environmentálnych. |
| --- | --- |

3.9.7

Výbor sa niekoľkokrát zaoberal otázkou zohľadnenia environmentálnych aspektov v procese tvorby európskych noriem (48). Vyjadril presvedčenie o potrebe urýchlenia (avšak bez sťaženia) procesu tvorby noriem, s cieľom zaručiť rozvoj vysokokvalitného vnútorného trhu so všetkými jeho aspektmi, vrátane environmentálnych.

| 3.9.8 | Cieľom je, aby proces tvorby noriem bol účinný, nenákladný a bez byrokracie a tiež treba predbežne prispôsobiť inštitučné kapacity členských štátov. Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje nutnosť komplementárnosti medzi záväznými predpismi o životnom prostredí a dobrovoľnými technickými normami, ktoré by mali byť vyjadrením zvýšeného povedomia o životnom prostredí a kvalite. Okrem toho by sa mali podporiť prijatie flexibilnejších kódexov správania, ktoré by viedli v súlade so životným prostredím k procesom tvorby noriem pre podniky a hlavne pre malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

3.9.8

Cieľom je, aby proces tvorby noriem bol účinný, nenákladný a bez byrokracie a tiež treba predbežne prispôsobiť inštitučné kapacity členských štátov. Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje nutnosť komplementárnosti medzi záväznými predpismi o životnom prostredí a dobrovoľnými technickými normami, ktoré by mali byť vyjadrením zvýšeného povedomia o životnom prostredí a kvalite. Okrem toho by sa mali podporiť prijatie flexibilnejších kódexov správania, ktoré by viedli v súlade so životným prostredím k procesom tvorby noriem pre podniky a hlavne pre malé a stredné podniky.

| 3.9.9 | Podľa názoru výboru je dôležité, aby špecifikácie verejných obstarávaní boli prispôsobované požiadavkám ochrany a trvalej udržateľnosti životného prostredia tak v prípade verejných stavebných zákaziek a koncesií ako aj takzvaných „vylúčených sektorov“. |
| --- | --- |

3.9.9

Podľa názoru výboru je dôležité, aby špecifikácie verejných obstarávaní boli prispôsobované požiadavkám ochrany a trvalej udržateľnosti životného prostredia tak v prípade verejných stavebných zákaziek a koncesií ako aj takzvaných „vylúčených sektorov“.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor zastáva názor, že vzhľadom na úzke prepojenie problematík konkurencieschopnosti hospodárskej súťaže, energie a životného prostredia, ktoré výrazne vplývajú na mnohé priemyselné odvetvia prvovýroby a polotovarov a vyžadujú významné štrukturálne úpravy hlavne vo výrobnom sektore, je na rôznych úrovniach nutná úzka koordinácia a integrované uplatnenie mnohých stratégií a nástrojov, ktoré bude sprevádzať neustávajúce úsilie o zjednodušenie a zoštíhlenie byrokratických štruktúr v prospech predovšetkým malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

4.1

Výbor zastáva názor, že vzhľadom na úzke prepojenie problematík konkurencieschopnosti hospodárskej súťaže, energie a životného prostredia, ktoré výrazne vplývajú na mnohé priemyselné odvetvia prvovýroby a polotovarov a vyžadujú významné štrukturálne úpravy hlavne vo výrobnom sektore, je na rôznych úrovniach nutná úzka koordinácia a integrované uplatnenie mnohých stratégií a nástrojov, ktoré bude sprevádzať neustávajúce úsilie o zjednodušenie a zoštíhlenie byrokratických štruktúr v prospech predovšetkým malých a stredných podnikov.

| 4.2 | Aby sa zaistila súdržnosť individuálnych iniciatív a zároveň zvýšila udržateľnosť a konkurencieschopnosť je podľa výboru potrebné:






  — | vyvážené zapojenie všetkých zainteresovaných strán s cieľom vytvoriť stabilný a predvídateľný právny rámec, v ktorom kráča ruka v ruke konkurencieschopnosť, energetika a životné prostredie, |
| --- | --- | --- |

4.2

Aby sa zaistila súdržnosť individuálnych iniciatív a zároveň zvýšila udržateľnosť a konkurencieschopnosť je podľa výboru potrebné:

—

vyvážené zapojenie všetkých zainteresovaných strán s cieľom vytvoriť stabilný a predvídateľný právny rámec, v ktorom kráča ruka v ruke konkurencieschopnosť, energetika a životné prostredie,

| — | vyvážený pomer medzi tvorbou noriem, predpisov a dobrovoľnou samoreguláciou, |
| --- | --- |

—

vyvážený pomer medzi tvorbou noriem, predpisov a dobrovoľnou samoreguláciou,

| — | podpora mechanizmov na štrukturálne prispôsobenie a výskum nových konkurencieschopných čistých technológií, |
| --- | --- |

—

podpora mechanizmov na štrukturálne prispôsobenie a výskum nových konkurencieschopných čistých technológií,

| — | vzdelávanie a rekvalifikácia pre podniky, ich vedúcich pracovníkov a zamestnancov s cieľom uskutočniť trvalo udržateľné priemyselné zmeny, ktoré vytvárajú nové pracovné miesta a nové perspektívy, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, |
| --- | --- |

—

vzdelávanie a rekvalifikácia pre podniky, ich vedúcich pracovníkov a zamestnancov s cieľom uskutočniť trvalo udržateľné priemyselné zmeny, ktoré vytvárajú nové pracovné miesta a nové perspektívy, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť,

| — | systematické hodnotenie vplyvu ex ante a ex post tak normatívnych ako aj dobrovoľných nástrojov ako aj stratégií na zabezpečenie ich koherencie, účinnosti a trvalej udržateľnosti, |
| --- | --- |

—

systematické hodnotenie vplyvu ex ante a ex post tak normatívnych ako aj dobrovoľných nástrojov ako aj stratégií na zabezpečenie ich koherencie, účinnosti a trvalej udržateľnosti,

| — | väčšie zapojenie spotrebiteľov, výrobcov a predajcov tak v počiatočnej fáze do plánovania ako aj v konečnej fáze do overovania a kontroly uplatňovania a dodržiavania realizačných opatrení, |
| --- | --- |

—

väčšie zapojenie spotrebiteľov, výrobcov a predajcov tak v počiatočnej fáze do plánovania ako aj v konečnej fáze do overovania a kontroly uplatňovania a dodržiavania realizačných opatrení,

| — | ochrana jednotného európskeho trhu, ktorá na národnej a medzinárodnej úrovni umožní ozajstnú hospodársku súťaž s preukázateľne rovnakými podmienkami – aj z hľadiska dodržiavania environmentálnych noriem. |
| --- | --- |

—

ochrana jednotného európskeho trhu, ktorá na národnej a medzinárodnej úrovni umožní ozajstnú hospodársku súťaž s preukázateľne rovnakými podmienkami – aj z hľadiska dodržiavania environmentálnych noriem.

| 4.3 | Opatrenia na zohľadnenie ekologických aspektov v priemyselných aktivitách umožnili dosiahnuť významné výsledky. V období rokov 1985-2000 sa pomocou týchto opatrení dosiahlo v Európskej únii celkové zníženie emisií oxidu uhličitého výrobného sektoru o hodnotu presahujúcu 11 % pri náraste výroby o 31 % (49). Okrem toho došlo k absolútnemu zániku prepojenia medzi výrobou a emisiami kyslých plynov a emisiami prekurzorov ozónu a k relatívnemu zániku prepojenia medzi výrobou a spotrebou energie a surovín. |
| --- | --- |

4.3

Opatrenia na zohľadnenie ekologických aspektov v priemyselných aktivitách umožnili dosiahnuť významné výsledky. V období rokov 1985-2000 sa pomocou týchto opatrení dosiahlo v Európskej únii celkové zníženie emisií oxidu uhličitého výrobného sektoru o hodnotu presahujúcu 11 % pri náraste výroby o 31 % (49). Okrem toho došlo k absolútnemu zániku prepojenia medzi výrobou a emisiami kyslých plynov a emisiami prekurzorov ozónu a k relatívnemu zániku prepojenia medzi výrobou a spotrebou energie a surovín.

| 4.4 | Výbor je presvedčený, že ochrana životného prostredia môže poskytnúť nové príležitosti na dialóg medzi sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou tak na medziprofesnej ako aj sektorovej úrovni, čím by mohol začať proces trvalo udržateľných priemyselných zmien. |
| --- | --- |

4.4

Výbor je presvedčený, že ochrana životného prostredia môže poskytnúť nové príležitosti na dialóg medzi sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou tak na medziprofesnej ako aj sektorovej úrovni, čím by mohol začať proces trvalo udržateľných priemyselných zmien.

| 4.5 | Treba vyčleniť viacej prostriedkov na výskum a rozvoj nových konceptov, pomocou ktorých by sa problémy riešili – pri zachovaní vysokej úrovne výroby a zamestnanosti– tam, kde vznikajú, a nedochádzalo by k obchodovaniu s certifikátmi bez riešenia existujúcich problémov. |
| --- | --- |

4.5

Treba vyčleniť viacej prostriedkov na výskum a rozvoj nových konceptov, pomocou ktorých by sa problémy riešili – pri zachovaní vysokej úrovne výroby a zamestnanosti– tam, kde vznikajú, a nedochádzalo by k obchodovaniu s certifikátmi bez riešenia existujúcich problémov.

| 4.5.1 | Uplatnenie dlhodobých sektorových vízií a realizačných plánov na zvládnutie výziev environmentálnych cieľov podľa názoru výboru umožní, ako v prípade Európskej platformy pre oceľ, lepšie zdokonaliť a koordinovať disponibilné nástroje a zdroje s cieľom čo najlepšie využiť prístup k vedeckej špičkovej úrovni a technologickému know-how. |
| --- | --- |

4.5.1

Uplatnenie dlhodobých sektorových vízií a realizačných plánov na zvládnutie výziev environmentálnych cieľov podľa názoru výboru umožní, ako v prípade Európskej platformy pre oceľ, lepšie zdokonaliť a koordinovať disponibilné nástroje a zdroje s cieľom čo najlepšie využiť prístup k vedeckej špičkovej úrovni a technologickému know-how.

| 4.5.2 | Národné právne predpisy transponujúce európske smernice a nariadenia by mali rôznymi spôsobmi podnietiť podporu nového prístupu k vývoju výrobkov tým, že zefektívnia recykláciu týchto výrobkov. |
| --- | --- |

4.5.2

Národné právne predpisy transponujúce európske smernice a nariadenia by mali rôznymi spôsobmi podnietiť podporu nového prístupu k vývoju výrobkov tým, že zefektívnia recykláciu týchto výrobkov.

| 4.6 | Politika konkurencieschopnosti, energetiky a životného prostredia sú navzájom úzko prepojené a ich dosah je dôležitý najmä pre prvovýrobu a výrobu polotovarov. |
| --- | --- |

4.6

Politika konkurencieschopnosti, energetiky a životného prostredia sú navzájom úzko prepojené a ich dosah je dôležitý najmä pre prvovýrobu a výrobu polotovarov.

| 4.7 | Na podporu trvalo udržateľne vyrábajúceho priemyslu je potrebné vyvážené zapojenie všetkých zainteresovaných strán s cieľom vytvoriť stabilný a predvídateľný právny rámec, v ktorom kráča ruka v ruke konkurencieschopnosť, energetika a životné prostredie. Pravdepodobne sa bude týkať otázok:






  — | konkrétnej implementácie princípov lepšej tvorby právnych predpisov, |
| --- | --- | --- |

4.7

Na podporu trvalo udržateľne vyrábajúceho priemyslu je potrebné vyvážené zapojenie všetkých zainteresovaných strán s cieľom vytvoriť stabilný a predvídateľný právny rámec, v ktorom kráča ruka v ruke konkurencieschopnosť, energetika a životné prostredie. Pravdepodobne sa bude týkať otázok:

—

konkrétnej implementácie princípov lepšej tvorby právnych predpisov,

| — | klimatických zmien, najmä systému obchodovania s emisnými kvótami, |
| --- | --- |

—

klimatických zmien, najmä systému obchodovania s emisnými kvótami,

| — | iniciatívy na podporu energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

iniciatívy na podporu energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov,

| — | fungovania energetických trhov, najmä s elektrickou energiou, |
| --- | --- |

—

fungovania energetických trhov, najmä s elektrickou energiou,

| — | implementovania tematickej stratégie predchádzania vzniku a recyklácie odpadov a príslušných právnych predpisov, |
| --- | --- |

—

implementovania tematickej stratégie predchádzania vzniku a recyklácie odpadov a príslušných právnych predpisov,

| — | zlepšenia efektívneho využívania zdrojov a zavedenia environmentálnych inovačných technológií. |
| --- | --- |

—

zlepšenia efektívneho využívania zdrojov a zavedenia environmentálnych inovačných technológií.

| 4.8 | Pokiaľ ide o environmentálne stratégie zamerané na „miestny kolektívny majetok“ ako kvalita vzduchu a mestské parky, je zrejmé, že zmeny v kvalite „životného prostredia“ majú výrazný vplyv na ceny nájomného, zamestnanosť, zastúpenie menej majetných vrstiev v rozhodovacom procese v oblasti ochrany životného prostredia a nakoniec na ich schopnosť/možnosť uplatňovať účinné normy na úsporu energie. |
| --- | --- |

4.8

Pokiaľ ide o environmentálne stratégie zamerané na „miestny kolektívny majetok“ ako kvalita vzduchu a mestské parky, je zrejmé, že zmeny v kvalite „životného prostredia“ majú výrazný vplyv na ceny nájomného, zamestnanosť, zastúpenie menej majetných vrstiev v rozhodovacom procese v oblasti ochrany životného prostredia a nakoniec na ich schopnosť/možnosť uplatňovať účinné normy na úsporu energie.

| 4.8.1 | Pokiaľ ide o zamestnanosť, tak v sektore služieb si rekvalifikácia pracovníkov v rámci environmentálneho prístupu vyžaduje obrovské úsilie v oblasti ďalšieho vzdelávania a uplatňovania európskej stratégie pre trvalo udržateľnú mobilitu, kým zastarané pracovné miesta sú zväčša nahrádzané pracovnými miestami, ktoré vznikajú vďaka verejným a súkromným aktivitám, |
| --- | --- |

4.8.1

Pokiaľ ide o zamestnanosť, tak v sektore služieb si rekvalifikácia pracovníkov v rámci environmentálneho prístupu vyžaduje obrovské úsilie v oblasti ďalšieho vzdelávania a uplatňovania európskej stratégie pre trvalo udržateľnú mobilitu, kým zastarané pracovné miesta sú zväčša nahrádzané pracovnými miestami, ktoré vznikajú vďaka verejným a súkromným aktivitám,

| 4.9 | Pre posilnenie účinnosti a pozitívneho dosahu opatrení na ochranu životného prostredia je podľa názoru výboru potrebné zaručiť medzinárodný rozmer koordinovaných opatrení Spoločenstva. Je dôležité, aby Európa aj začlenením príslušných ustanovení o ochrane životného prostredia do bilaterálnych dohôd dokázala zabezpečiť čo najširší súhlas s požiadavkami ochrany životného prostredia a plnenie týchto požiadaviek. Najmä pravidlá medzinárodného obchodu by mali zohľadniť okrem sociálneho dampingu aj ekologický damping (50) a podporiť transfer ekologických technológií a uplatňovanie ekologických inovácií na celom svete (51). |
| --- | --- |

4.9

Pre posilnenie účinnosti a pozitívneho dosahu opatrení na ochranu životného prostredia je podľa názoru výboru potrebné zaručiť medzinárodný rozmer koordinovaných opatrení Spoločenstva. Je dôležité, aby Európa aj začlenením príslušných ustanovení o ochrane životného prostredia do bilaterálnych dohôd dokázala zabezpečiť čo najširší súhlas s požiadavkami ochrany životného prostredia a plnenie týchto požiadaviek. Najmä pravidlá medzinárodného obchodu by mali zohľadniť okrem sociálneho dampingu aj ekologický damping (50) a podporiť transfer ekologických technológií a uplatňovanie ekologických inovácií na celom svete (51).

| 4.10 | V tejto súvislosti by bolo potrebné podporiť iniciatívy zamerané na stanovenie ambiciózneho ale uskutočniteľného realizačného plánu (roadmap) s cieľom na základe najlepších dostupných technológií (BAT (52)) vytvoriť medzinárodné sektorové porovnateľné kritéria (benchmarking) pre energetickú účinnosť a znižovanie emisií škodlivých látok. |
| --- | --- |

4.10

V tejto súvislosti by bolo potrebné podporiť iniciatívy zamerané na stanovenie ambiciózneho ale uskutočniteľného realizačného plánu (roadmap) s cieľom na základe najlepších dostupných technológií (BAT (52)) vytvoriť medzinárodné sektorové porovnateľné kritéria (benchmarking) pre energetickú účinnosť a znižovanie emisií škodlivých látok.

| 4.11 | Európska únia musí aj naďalej naliehať na priemyselné krajiny a na veľké rozvíjajúce sa krajiny, najmä na Čínu a Indiu, s cieľom nájsť nové cesty, ktoré povedú všetky krajiny k trvalo udržateľnému rozvoju, a to aj pretvorením rozvojovej politiky Spoločenstva (53). |
| --- | --- |

4.11

Európska únia musí aj naďalej naliehať na priemyselné krajiny a na veľké rozvíjajúce sa krajiny, najmä na Čínu a Indiu, s cieľom nájsť nové cesty, ktoré povedú všetky krajiny k trvalo udržateľnému rozvoju, a to aj pretvorením rozvojovej politiky Spoločenstva (53).

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri systém európskych cestných známok (tzv. eurovinety). – Smernica 2006/38/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/62/ES o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami.

1

(2)  Pozri prieskumné stanovisko NAT/348 – Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007 – spravodajca: RIBBE.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému „Trvalo udržateľný rozvoj ako hnacia sila priemyselných zmien“, CCMI/029 – Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

3

(4)  CCMI/002 – a CCMI/029 – Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

4

(5)  CCMI/029 – Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, odsek B.

5

(6)  Smernica 96/82/ES Rady z 9. decembra 1996 o zvládaní nebezpečenstiev súvisiacich s určitými nebezpečnými látkami (smernica Seveso II).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu a o zmene a doplnení smernice Rady 92/42/EHS a smerníc Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES.

7

(8)  Ide tu o tematické stratégie zamerané na:

8

| — | znečisťovanie ovzdušia, |
| --- | --- |

—

znečisťovanie ovzdušia,

| — | morské životné prostredie, |
| --- | --- |

—

morské životné prostredie,

| — | trvalé využívanie prírodných zdrojov, |
| --- | --- |

—

trvalé využívanie prírodných zdrojov,

| — | vznik a recykláciu odpadov |
| --- | --- |

—

vznik a recykláciu odpadov

| — | ochranu pôdy, |
| --- | --- |

—

ochranu pôdy,

| — | používanie pesticídov, |
| --- | --- |

—

používanie pesticídov,

| — | životné prostredie miest. |
| --- | --- |

—

životné prostredie miest.

(9)  Pozri smernicu 2005/32/ES.

9

(10)  Pozri TEN/274, spravodajca pán Iozia a TEN/287, spravodajca pán Zbořil.

10

(11)  Pozri Stanovisko TEN/287 o pokroku dosiahnutom v používaní biopalív, Spravodajca: pán IOZIA.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 117, 30.4.2004 o stratégii trvalo udržateľného rozvoja.

12

(13)  Stanovisko Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006 na tému „Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií“, spravodajca: pán Wolf (stanovisko z vlastnej iniciatívy).

13

(14)  Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006 o osobitných programoch siedmeho rámcového programu 2007-20123, spravodajcovia pán WOLF a pán PEZZINI.

14

(15)  Európske technologické platformy (ETP) sú súkromné neformálne organizácie, ktoré zoskupujú všetkých dôležitých aktérov (stakeholder) okolo spoločnej predstavy a spoločného prístupu k dosiahnutiu rozvoja technológií v určitom sektore alebo niektorých oblastiach so zameraním na strategické otázky, v ktorých budúci rast, konkurencieschopnosť a trvalá udržateľnosť Európy závisia od významného pokroku v oblasti technológií. Na začiatku roku 2007 existovalo 31 ETP. Pozri Tretiu správu o Európskych technologických platformách v čase spustenia siedmeho rámcového programu, marec 2007, Európska komisia.

15

(16)  Pozri KOM (2004) 38 v konečnom znení: „Podporovať technológie v službách trvalo udržateľného rozvoja: akčný plán Európskej únie v prospech ekotechnológií“.

16

(17)  2006/702/ES: Rozhodnutie Rady zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti.

17

(18)  Článok 2 a nasl. Nariadenia Rady (ES) č. 1084/2006, z 11. júla 2006, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1164/94.

18

(19)  Stanovisko Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, spravodajca: pán DERRUINE.

19

(20)  Stanovisko Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006. Spravodajcovia pán WELSCHKE a pán FUSCO.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005. Spravodajca pán RIBBE.

21

(22)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006 na tému Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien z, spravodajcovia pán PEZZINI a pán GIBELLIERI.

22

Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien z

(23)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007 na tému Doprava v mestách a mestských aglomeráciách, spravodajca pán RIBBE.

23

Doprava v mestách a mestských aglomeráciách,

(24)  Stanovisko Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006 k reforme štátnej pomoci, spravodajca pán PEZZINI, hlavne bod 3.10 „sústava štátnej pomoci Spoločenstva pre ochranu životného prostredia zostane v platnosti do roku 2007. V nej je takisto dôležité usilovať sa o splnenie lisabonských cieľov tým, že sa uľahčí zavedenie systému obchodovania s emisiami CO2 (národné alokačné plány) ako súčasti cieľov Kjótskeho protokolu“.

24

2

(25)  Pozri KOM(2007) 379 z 8.10.2007, najmä body: 5.2, 5.3, 5.4, 5.5.

25

(26)  Stanovisko Ú. v. EÚ C 221, 17.9.2003 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá pre obchodovanie s emisiami skleníkových plynov v Spoločenstve a ktorým sa dopĺňa a mení smernica Rady 96/61/ES (KOM(2001) 581 v konečnom znení – 2001/0245 (COD), Ú. v. EÚ C 110, 17.9.2002, s. 27).

26

(27)  Pozri KOM(2007) 386, ku ktorému EHSV (odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť) vypracúva stanovisko.

27

(28)  Stanovisko Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004: Projektové mechanizmy – Kjótsky protokol (II). Spravodajkyňa: pani LE NOUAIL MARLIERE.

28

(29)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006 o stratégii rozvoja miest. Spravodajca pán PEZZINI.

29

(30)  Pozri Scoreboard 15 bis, Internal Market, December 2006, page 21. (http://ec.europa.eu/internal_market/score/docs/score15bis/score15bis_en.pdf) „Breakdown of infringement proceedings per sector — Figure 16: ‚Environment‘, ‚energy and transport‘ and ‚taxation and customs union‘ account for half of the infringement proceedings.“

30

(31)  Ú. v. EÚ C 241, 7.10.2002. Spravodajkyňa pani Sanchez (Ú. v. ES C 241, 7.10.2002).

31

(32)  KOM(2005) 667 v konečnom znení.

32

(33)  Ú. v. EÚ C 117, 30.4.2004. Spravodajca pán PEZZINI.

33

(34)  Ú. v. EÚ C 294, 25.11.2005. Spravodajca pán BRAGHIN.

34

(35)  KOM(2002) 412 v konečnom znení – oznámenie Komisie na tému Environmentálne dohody na úrovni Spoločenstva v rámci akčného plánu pre zjednodušenie a zlepšenie právnych predpisov [neoficiálny preklad].

35

Environmentálne dohody na úrovni Spoločenstva v rámci akčného plánu pre zjednodušenie a zlepšenie právnych predpisov

neoficiálny preklad

(36)  Ú. v. EÚ C 61, 14.3.2003. Spravodajca pán Gafo Fernández.

36

(37)  Ú. v. EÚ C 61, 14.3.2003.

37

(38)  Pozri prieskumné stanovisko CESE 562/2007 fin – INT/347:„Zjednodušenia regulačného rámca v strojárstve“, spravodajca: pán IOZIA.

38

(39)  Stanovisko spravodajca v Ú. v. ES C 296, 29.9.1997, p. 77.

39

(40)  Stanovisko 925/2001. Spravodajca pán Pezzini.

40

(41)  Stanovisko Ú. v. ES C 258, 10.9.1999 (spravodajca pán Pezzini) a stanovisko CESE 1160/2006 Riešenie problematiky klimatických zmien – úloha občianskej spoločnosti (spravodajca pán Ehnmark).

41

Riešenie problematiky klimatických zmien – úloha občianskej spoločnosti

(42)  Členovia EHSV opakovane vyjadrili svoje želanie, aby ich budova bola certifikovaná podľa systému EMAS, tak ako to navrhla Komisia pre svoje budovy.

42

(43)  Ú. v. ES C 318, 23.12.2006
  Riešenie problematiky klimatických zmien – úloha občianskej spoločnosti (spravodajca pán Ehnmark).

43

Riešenie problematiky klimatických zmien – úloha občianskej spoločnosti

(44)  Ú. v. ES C 169, 6.7.1992 na tému Zelená knihe o podpore Európskeho rámca pre sociálnu zodpovednosť podnikov. Spravodajcovia HORNUNG-DRAUS, ENGELEN-KEFER a HOFFELT. Ú. v. ES C 223, 31.8.2005 na tému Nástroje pre hodnotenie a informovanosť o sociálnej zodpovednosti podnikov v globalizovanej ekonomike. Spravodajkyňa pani PICHENOT. Ú. v. ES C 325, 30.12.2006 na tému Partnerstvo pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti. Spravodajkyňa: pani PICHENOT.

44

Zelená knihe o podpore Európskeho rámca pre sociálnu zodpovednosť podnikov

Nástroje pre hodnotenie a informovanosť o sociálnej zodpovednosti podnikov v globalizovanej ekonomike.

Partnerstvo pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti.

(45)  Ú. v. ES C 185, 8.8.2006. Spravodajca pán EHNMARK.

45

(46)  Ú. v. ES C 318, 23.12.2006 na tému Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien: úloha sociálnych partnerov a príspevok rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (stanovisko z vlastnej iniciatívy). Spravodajcovia: PEZZINI a GIBELLIERI.

46

Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien: úloha sociálnych partnerov a príspevok rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu

(47)  V súčasnosti predstavuje hrubá pridaná hodnota priemyslu 22 % HDP (71 % služby, 5 % stavebníctvo a 2 % poľnohospodárstvo). Zdroj EUROSTAT.

47

(48)  29.11.2001, Ú. v. ES C 117, 30.4.2004 a Ú. v. ES C 74, 23.3.2005. Spravodajca: pán Pezzini.

48

(49)  Pozri EIPRO, Komisia, JRC, máj 2006.

49

(50)  Pozri zelenú knihu o lepšej demontáži lodí, KOM (2007) 269 z 22. mája 2007.

50

(51)  Závery Rady ministrov životného prostredia 28.6.2007 k novým impulzom environmentálnej politiky EÚ.

51

(52)  BAT = najlepšie dostupné technológie.

52

(53)  Pozri hodnotenie vplyvu trvalej udržateľnosti (Sustainability impact assessment – SIA) v rámci dohôd APE s krajinami AKP (pozri prieskumné stanovisko REX/189 – Ú. v. ES C 65, 17.3.2006 z 14.12.2005. Spravodajca pán PEZZINI, pomocný spravodajca pán DANTIN).

53

Sustainability impact assessment

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podporovať solidaritu medzi generáciami“

KOM(2007) 244 v konečnom znení

(2008/C 120/16)

Európska komisia sa 20. júna 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podporovať solidaritu medzi generáciami“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 14. novembra 2007. Spravodajcom bol pán JAHIER.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 13. decembra 2007 prijal 106 hlasmi za, pričom 21 členovia hlasovali proti a 28 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Zásada solidarity medzi generáciami predstavuje jeden zo štrukturálnych kľúčov európskeho sociálneho modelu a vzhľadom na dôsledky, ktoré má pre demografickú nerovnováhu, vyžaduje obnovený záväzok a nové riešenia, ktoré ho umožnia posilniť, v kontexte novej potrebnej finančnej rovnováhy. Zachovanie zásady solidarity medzi generáciami si preto vyžaduje aktívny prístup verejných činiteľov na rôznych úrovniach a zapojenie všetkých sociálnych aktérov s cieľom zabezpečiť kvalitné sociálne verejnoprospešné služby určené rodinám, mladým ľuďom a všetkým závislým osobám, ako aj trvalosť dôchodkových systémov sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

1.1

Zásada solidarity medzi generáciami predstavuje jeden zo štrukturálnych kľúčov európskeho sociálneho modelu a vzhľadom na dôsledky, ktoré má pre demografickú nerovnováhu, vyžaduje obnovený záväzok a nové riešenia, ktoré ho umožnia posilniť, v kontexte novej potrebnej finančnej rovnováhy. Zachovanie zásady solidarity medzi generáciami si preto vyžaduje aktívny prístup verejných činiteľov na rôznych úrovniach a zapojenie všetkých sociálnych aktérov s cieľom zabezpečiť kvalitné sociálne verejnoprospešné služby určené rodinám, mladým ľuďom a všetkým závislým osobám, ako aj trvalosť dôchodkových systémov sociálneho zabezpečenia.

| 1.2 | EHSV sa už nedávno vyjadril ku všetkým týmto otázkam, a hlavne k zosúladeniu pracovného a rodinného života, k podpore rovnosti príležitostí a zamestnanosti, s mimoriadnou pozornosťou venovanou zamestnanosti žien, prostredníctvom štruktúrovanej série stanovísk (1), ktorých odporúčania sú plne zahrnuté a znovu navrhnuté v tomto stanovisku, v analytickej časti, ako aj v tej, ktorá je venovaná návrhom. |
| --- | --- |

1.2

EHSV sa už nedávno vyjadril ku všetkým týmto otázkam, a hlavne k zosúladeniu pracovného a rodinného života, k podpore rovnosti príležitostí a zamestnanosti, s mimoriadnou pozornosťou venovanou zamestnanosti žien, prostredníctvom štruktúrovanej série stanovísk (1), ktorých odporúčania sú plne zahrnuté a znovu navrhnuté v tomto stanovisku, v analytickej časti, ako aj v tej, ktorá je venovaná návrhom.

| 1.3 | Aj keď sa oznámenie Komisie nazýva „Podporovať solidaritu medzi generáciami“ obsahovo je zameraný hlavne na problematiku rodiny aj v súvislosti s novou Európskou alianciou pre rodiny, o ktorej vytvorení nedávno rozhodla Európska rada. Zavedená dynamika, ktorú možno pozorovať v súčasnosti v Spoločenstve, v skutočnosti predstavuje významné oživenie pozornosti a činnosti na tému rodiny po dlhom prerušení a ako sa uvádza v samotnom oznámení Komisie „ide o vykročenie smerom k európskej odpovedi na výzvy, ktoré nastolili demografické zmeny“. Toto stanovisko sa zameriava hlavne na túto problematiku. |
| --- | --- |

1.3

Aj keď sa oznámenie Komisie nazýva „Podporovať solidaritu medzi generáciami“ obsahovo je zameraný hlavne na problematiku rodiny aj v súvislosti s novou Európskou alianciou pre rodiny, o ktorej vytvorení nedávno rozhodla Európska rada. Zavedená dynamika, ktorú možno pozorovať v súčasnosti v Spoločenstve, v skutočnosti predstavuje významné oživenie pozornosti a činnosti na tému rodiny po dlhom prerušení a ako sa uvádza v samotnom oznámení Komisie „ide o vykročenie smerom k európskej odpovedi na výzvy, ktoré nastolili demografické zmeny“. Toto stanovisko sa zameriava hlavne na túto problematiku.

| 1.4 | Európsky parlament prijal v roku 1983 uznesenie o európskej rodinnej politike, ktoré po prvýkrát zviditeľňuje na európskej úrovni túto politiku a hlavne umožňuje v nasledujúcom roku otvoriť rozpočtovú položku určenú na podporu aktivít v prospech rodín. |
| --- | --- |

1.4

Európsky parlament prijal v roku 1983 uznesenie o európskej rodinnej politike, ktoré po prvýkrát zviditeľňuje na európskej úrovni túto politiku a hlavne umožňuje v nasledujúcom roku otvoriť rozpočtovú položku určenú na podporu aktivít v prospech rodín.

| 1.5 | Prvá schôdza Rady ministrov zodpovedných za rezort rodiny, sa uskutočnila v roku 1989 a prijali sa na nej rôzne dôležité opatrenia, na základe návrhov vyjadrených Európskou komisiou. Komisii bola predložená aj žiadosť o vytvorenie Európskeho strediska pre monitorovanie sociálnej situácie, demografie a rodiny, čo je v súčasnosti Stredisko pre monitorovanie demografie a sociálnej situácie, ako aj skupinu na vysokej úrovni poverenú otázkami rodín. Nakoniec Komisia vytvorila skupinu pre vzťahy medzi oddeleniami, poverenú rodinnými rozmerom rôznych politík Spoločenstva. Pri tejto príležitosti sa Rada takisto rozhodla inštitucionalizovať kontakty vytvorené s rodinnými organizáciami a so skupinou Európskeho parlamentu pre rodinu a ochranu detstva. |
| --- | --- |

1.5

Prvá schôdza Rady ministrov zodpovedných za rezort rodiny, sa uskutočnila v roku 1989 a prijali sa na nej rôzne dôležité opatrenia, na základe návrhov vyjadrených Európskou komisiou. Komisii bola predložená aj žiadosť o vytvorenie Európskeho strediska pre monitorovanie sociálnej situácie, demografie a rodiny, čo je v súčasnosti Stredisko pre monitorovanie demografie a sociálnej situácie, ako aj skupinu na vysokej úrovni poverenú otázkami rodín. Nakoniec Komisia vytvorila skupinu pre vzťahy medzi oddeleniami, poverenú rodinnými rozmerom rôznych politík Spoločenstva. Pri tejto príležitosti sa Rada takisto rozhodla inštitucionalizovať kontakty vytvorené s rodinnými organizáciami a so skupinou Európskeho parlamentu pre rodinu a ochranu detstva.

| 1.6 | V rokoch 1994, 1999 a 2004 Európsky parlament prijal nové uznesenia, a v roku 1998 bola vytvorená skupina pre rodinu a ochranu detstva. |
| --- | --- |

1.6

V rokoch 1994, 1999 a 2004 Európsky parlament prijal nové uznesenia, a v roku 1998 bola vytvorená skupina pre rodinu a ochranu detstva.

| 1.7 | V roku 1998 postihla rozpočtové položky a ich právny základ kríza a nanešťastie takisto zanikla rozpočtová položka určená na pomoc rodinám. |
| --- | --- |

1.7

V roku 1998 postihla rozpočtové položky a ich právny základ kríza a nanešťastie takisto zanikla rozpočtová položka určená na pomoc rodinám.

| 1.8 | Toto oznámenie je výsledkom úvah, ktoré prebehli v Komisii na tému demografie, ktorá začala v roku 2005 zelenou knihou o demografických výzvach (2) a pokračovala oznámením s názvom „Demografická budúcnosť Európy – pretvorme výzvu na príležitosť“
   (3). Toto oznámenie je súčasťou širšej inštitucionálnej činnosti, zavedenej nemeckým predsedníctvom prostredníctvom záverov jarného zasadnutia Európskej rady a zavŕšenej závermi zo zasadnutia Rady ministrov o Aliancii pre rodiny 30. mája 2007, ktoré boli prevzaté do záverov na zasadnutí Európskej rady 21. a 22. júna 2007. |
| --- | --- |

1.8

Toto oznámenie je výsledkom úvah, ktoré prebehli v Komisii na tému demografie, ktorá začala v roku 2005 zelenou knihou o demografických výzvach (2) a pokračovala oznámením s názvom „Demografická budúcnosť Európy – pretvorme výzvu na príležitosť“
   (3). Toto oznámenie je súčasťou širšej inštitucionálnej činnosti, zavedenej nemeckým predsedníctvom prostredníctvom záverov jarného zasadnutia Európskej rady a zavŕšenej závermi zo zasadnutia Rady ministrov o Aliancii pre rodiny 30. mája 2007, ktoré boli prevzaté do záverov na zasadnutí Európskej rady 21. a 22. júna 2007.

| 1.9 | V tomto oznámení sa pripomína, že v Európe existujú tri typy základných opatrení určených na pomoc rodinám: náhrada priamych alebo nepriamych výdavkov týkajúcich sa rodiny; podporné služby rodičom pri opatere a výchove detí a pri starostlivosti o závislé osoby; prispôsobenie pracovného času, pracovných a zamestnaneckých podmienok a poskytnutie prístupu k verejnoprospešným sociálnym službám na miestnej úrovni. Vývoj týchto opatrení bol veľmi rôznorodý v rôznych členských štátoch a závisel od politických rozhodnutí a určených cieľov. Aj keď sa Komisia nazdáva, že je ťažké určiť, aké politiky sú najúčinnejšie, predsa len zdôrazňuje, že niektoré štáty (škandinávske krajiny) dokázali nájsť kombináciu politík, ktoré podporujú zosúladenie pracovného a rodinného života a rodovú rovnosť a ktoré môžu zároveň prispieť k zvýšeniu pôrodnosti, ako aj k vysokej miere zamestnanosti žien. |
| --- | --- |

1.9

V tomto oznámení sa pripomína, že v Európe existujú tri typy základných opatrení určených na pomoc rodinám: náhrada priamych alebo nepriamych výdavkov týkajúcich sa rodiny; podporné služby rodičom pri opatere a výchove detí a pri starostlivosti o závislé osoby; prispôsobenie pracovného času, pracovných a zamestnaneckých podmienok a poskytnutie prístupu k verejnoprospešným sociálnym službám na miestnej úrovni. Vývoj týchto opatrení bol veľmi rôznorodý v rôznych členských štátoch a závisel od politických rozhodnutí a určených cieľov. Aj keď sa Komisia nazdáva, že je ťažké určiť, aké politiky sú najúčinnejšie, predsa len zdôrazňuje, že niektoré štáty (škandinávske krajiny) dokázali nájsť kombináciu politík, ktoré podporujú zosúladenie pracovného a rodinného života a rodovú rovnosť a ktoré môžu zároveň prispieť k zvýšeniu pôrodnosti, ako aj k vysokej miere zamestnanosti žien.

| 1.10 | Aj keď rodinné politiky v užšom zmysle slova patria výlučne do právomoci členských štátov, Komisia pripomína, že Európska únia sa vždy pokúšala v svojich politických činnostiach zohľadňovať rozmer rodiny a kvalitu života členov, ktorí ju vytvárajú. Zosúlaďovanie rodinného a pracovného života sa napokon stalo v rámci Lisabonskej stratégie jedným z oporných bodov politík Spoločenstva v oblasti zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.10

Aj keď rodinné politiky v užšom zmysle slova patria výlučne do právomoci členských štátov, Komisia pripomína, že Európska únia sa vždy pokúšala v svojich politických činnostiach zohľadňovať rozmer rodiny a kvalitu života členov, ktorí ju vytvárajú. Zosúlaďovanie rodinného a pracovného života sa napokon stalo v rámci Lisabonskej stratégie jedným z oporných bodov politík Spoločenstva v oblasti zamestnanosti.

| 1.11 | V oznámení Komisie sa ďalej opisujú charakteristiky Európskej aliancie pre rodiny a činnosti Spoločenstva určené na jej podporu. Plánuje sa hlavne: skupina na vysokej úrovni vládnych expertov poverených demografickými otázkami, organizácia fór a sietí na európskej, ale aj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, vytvorenie Strediska pre monitorovanie osvedčených postupov pri Európskej nadácii pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok, a nakoniec séria výskumných nástrojov zameraných hlavne na siedmy rámcový program. Komisia nakoniec zamýšľa uvoľniť zdroje európskych štrukturálnych fondov na podporu zásady rovností príležitostí a zosúladenia rodinného a pracovného života. |
| --- | --- |

1.11

V oznámení Komisie sa ďalej opisujú charakteristiky Európskej aliancie pre rodiny a činnosti Spoločenstva určené na jej podporu. Plánuje sa hlavne: skupina na vysokej úrovni vládnych expertov poverených demografickými otázkami, organizácia fór a sietí na európskej, ale aj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, vytvorenie Strediska pre monitorovanie osvedčených postupov pri Európskej nadácii pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok, a nakoniec séria výskumných nástrojov zameraných hlavne na siedmy rámcový program. Komisia nakoniec zamýšľa uvoľniť zdroje európskych štrukturálnych fondov na podporu zásady rovností príležitostí a zosúladenia rodinného a pracovného života.

2.   Pripomienky a výzvy

| 2.1.1 | Otázka solidarity medzi generáciami je určite veľmi široká a zložitá a spadá do širšieho kontextu výziev, ktoré predstavujú rôzne prebiehajúce sociálne, hospodárske a medzinárodné zmeny, medzi inými starnutie obyvateľstva, ktoré bude mať významný vplyv na budúci život európskych občanov, hlavne na ich sociálne a pracovné podmienky. Vo svojom oznámení Komisia poznamenáva, že Lisabonská stratégia poskytuje bázu, na základe ktorej je možné modernizovať rodinnú politiku, a to prostredníctvom podpory rovnakých príležitostí a predovšetkým lepšieho zosúladenia pracovného, rodinného a súkromného života, ktoré zvyšuje účasť žien na trhu práce. Toto zosúladenie je zdôraznené aj v integrovaných usmerneniach pre rast a zamestnanosť, podľa ktorých by sa politika zamestnanosti mala prispôsobiť podmienkam rodinného života a ich zmenám v jednotlivých etapách života. Otvorená metóda koordinácie, ktorá sa týka sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia, sa zameriava na zlepšenie situácie chudobných detí a ich rodín, podporu dlhodobej starostlivosti o závislé osoby a modernizáciu dôchodkových systémov. |
| --- | --- |

2.1.1

Otázka solidarity medzi generáciami je určite veľmi široká a zložitá a spadá do širšieho kontextu výziev, ktoré predstavujú rôzne prebiehajúce sociálne, hospodárske a medzinárodné zmeny, medzi inými starnutie obyvateľstva, ktoré bude mať významný vplyv na budúci život európskych občanov, hlavne na ich sociálne a pracovné podmienky. Vo svojom oznámení Komisia poznamenáva, že Lisabonská stratégia poskytuje bázu, na základe ktorej je možné modernizovať rodinnú politiku, a to prostredníctvom podpory rovnakých príležitostí a predovšetkým lepšieho zosúladenia pracovného, rodinného a súkromného života, ktoré zvyšuje účasť žien na trhu práce. Toto zosúladenie je zdôraznené aj v integrovaných usmerneniach pre rast a zamestnanosť, podľa ktorých by sa politika zamestnanosti mala prispôsobiť podmienkam rodinného života a ich zmenám v jednotlivých etapách života. Otvorená metóda koordinácie, ktorá sa týka sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia, sa zameriava na zlepšenie situácie chudobných detí a ich rodín, podporu dlhodobej starostlivosti o závislé osoby a modernizáciu dôchodkových systémov.

| 2.1.2 | Stretávanie generácií, ktoré prebieha a rozvíja sa v rodinách, sa stalo veľmi významnou otázkou aj pre Európu. Rodina je v skutočnosti prednostným miestom, kde sa fyziologicky uplatňuje rodová solidarita a solidarita medzi mladými a staršími ľuďmi. Sociálne zmeny majú za následok vznik širokého spektra rozličných rodinných štruktúr. Pri navrhovaní opatrení je potrebné brať do úvahy rôznorodosť rodinných situácií vzhľadom na princíp subsidiarity a vnútroštátne právne predpisy (4). |
| --- | --- |

2.1.2

Stretávanie generácií, ktoré prebieha a rozvíja sa v rodinách, sa stalo veľmi významnou otázkou aj pre Európu. Rodina je v skutočnosti prednostným miestom, kde sa fyziologicky uplatňuje rodová solidarita a solidarita medzi mladými a staršími ľuďmi. Sociálne zmeny majú za následok vznik širokého spektra rozličných rodinných štruktúr. Pri navrhovaní opatrení je potrebné brať do úvahy rôznorodosť rodinných situácií vzhľadom na princíp subsidiarity a vnútroštátne právne predpisy (4).

| 2.1.3 | Najnovšie správy o sociálno-demografickej situácii ukazujú, že množstvo domácností sa v rôznych krajinách zvyšuje, ale počet ich príslušníkov sa znižuje. Zároveň štruktúra rodín prechádza oveľa rýchlejšími zmenami ako predtým, čo je spôsobené znížením počtu svadieb (ktorý sa zmenil z 8 na 1 000 obyvateľov v 60-tych rokoch na 5,1 na 1 000 obyvateľov v roku 1999), zvýšením veku, kedy sa ľudia berú, zvýšením počtu odlúčení a rozvodov, ako aj zvýšením počtu osôb, ktoré žijú samy a zvýšením počtu nemanželských detí. V tejto súvislosti sa počet detí žijúcich v rodine s jedným rodičom v EÚ zvýšil od roku 1983 o 50 % a v súčasnosti 13 % detí v Únii žije v rodine s jedným rodičom (s najvyšším percentom 25 % vo Veľkej Británii) (5). Čoraz väčší počet detí žije v rekonštruovaných rodinách, ktorých členmi sú niekoľkí starí rodičia a súrodenci z pôvodných rodín. Stúpa adopcia detí z mimoeurópskych krajín a v dôsledku prisťahovalectva sa objavujú nové typy rodinnej kultúry. |
| --- | --- |

2.1.3

Najnovšie správy o sociálno-demografickej situácii ukazujú, že množstvo domácností sa v rôznych krajinách zvyšuje, ale počet ich príslušníkov sa znižuje. Zároveň štruktúra rodín prechádza oveľa rýchlejšími zmenami ako predtým, čo je spôsobené znížením počtu svadieb (ktorý sa zmenil z 8 na 1 000 obyvateľov v 60-tych rokoch na 5,1 na 1 000 obyvateľov v roku 1999), zvýšením veku, kedy sa ľudia berú, zvýšením počtu odlúčení a rozvodov, ako aj zvýšením počtu osôb, ktoré žijú samy a zvýšením počtu nemanželských detí. V tejto súvislosti sa počet detí žijúcich v rodine s jedným rodičom v EÚ zvýšil od roku 1983 o 50 % a v súčasnosti 13 % detí v Únii žije v rodine s jedným rodičom (s najvyšším percentom 25 % vo Veľkej Británii) (5). Čoraz väčší počet detí žije v rekonštruovaných rodinách, ktorých členmi sú niekoľkí starí rodičia a súrodenci z pôvodných rodín. Stúpa adopcia detí z mimoeurópskych krajín a v dôsledku prisťahovalectva sa objavujú nové typy rodinnej kultúry.

| 2.1.4 | Miera pôrodnosti v Európe je v súčasnosti na úrovni okolo 1,45 dieťaťa na ženu, a je preto oveľa nižšia ako miera potrebná na obnovu populácie. Najnižšie úrovne nachádzame v stredomorských krajinách a v krajinách Východnej Európy. Pokles pôrodnosti je takmer všeobecný jav v Európskej únii a táto miera od 60-tych rokov do súčasnosti klesla o takmer o 45 %. |
| --- | --- |

2.1.4

Miera pôrodnosti v Európe je v súčasnosti na úrovni okolo 1,45 dieťaťa na ženu, a je preto oveľa nižšia ako miera potrebná na obnovu populácie. Najnižšie úrovne nachádzame v stredomorských krajinách a v krajinách Východnej Európy. Pokles pôrodnosti je takmer všeobecný jav v Európskej únii a táto miera od 60-tych rokov do súčasnosti klesla o takmer o 45 %.

| 2.1.5 | Naše spoločnosti preto majú čoraz menej a menej mladých ľudí a detí a vo všeobecnosti stále vyšší počet dôchodcov a starších osôb. V roku 1950 malo 40 % obyvateľstva Európy menej ako 25 rokov. V roku 2000 táto veková hranica nepredstavovala viac ako 30 % obyvateľstva a v roku 2025 sa zníži na 25 %. Naopak v roku 1950 mala iba jedna osoba z desiatich viac ako 25 rokov, zatiaľ čo v roku 2000 bol pomer 1 osoba zo 6 a v roku 2025 sa priblíži na 1 zo 4. Tieto údaje sú znakom hlbokých zmien v štruktúre spotreby, v potrebách bývania a starostlivosti, v sociálnom správaní a aj v prioritách verejných politík. |
| --- | --- |

2.1.5

Naše spoločnosti preto majú čoraz menej a menej mladých ľudí a detí a vo všeobecnosti stále vyšší počet dôchodcov a starších osôb. V roku 1950 malo 40 % obyvateľstva Európy menej ako 25 rokov. V roku 2000 táto veková hranica nepredstavovala viac ako 30 % obyvateľstva a v roku 2025 sa zníži na 25 %. Naopak v roku 1950 mala iba jedna osoba z desiatich viac ako 25 rokov, zatiaľ čo v roku 2000 bol pomer 1 osoba zo 6 a v roku 2025 sa priblíži na 1 zo 4. Tieto údaje sú znakom hlbokých zmien v štruktúre spotreby, v potrebách bývania a starostlivosti, v sociálnom správaní a aj v prioritách verejných politík.

| 2.1.6 | V súčasnosti môže samozrejme väčšina starších osôb vďaka rôznym typom sociálneho zabezpečenia, ktoré existujú v Európe, pracovným podmienkam a pokroku v lekárstve, počítať s oveľa dlhším životom a s pomerne slušným dôchodkom. Závažné problémy s chudobou však stále pretrvávajú a týkajú sa 1/6 žien starších ako 65 rokov a vo všeobecnosti okolo štvrtiny starších osôb, ktoré žijú samy (6). Chudoba a sociálne vylúčenie starších žien sú zvyčajne výsledkom toho, že pracovali krátky čas alebo nepracovali vôbec. Táto situácia očividne spôsobuje starosti v prípadoch osôb starších ako 70 a 80 rokov, pretože vytvára záťaž, ktorú budú rodiny stále ťažšie a ťažšie znášať, pokiaľ systém sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti nebude poskytovať adekvátne služby. |
| --- | --- |

2.1.6

V súčasnosti môže samozrejme väčšina starších osôb vďaka rôznym typom sociálneho zabezpečenia, ktoré existujú v Európe, pracovným podmienkam a pokroku v lekárstve, počítať s oveľa dlhším životom a s pomerne slušným dôchodkom. Závažné problémy s chudobou však stále pretrvávajú a týkajú sa 1/6 žien starších ako 65 rokov a vo všeobecnosti okolo štvrtiny starších osôb, ktoré žijú samy (6). Chudoba a sociálne vylúčenie starších žien sú zvyčajne výsledkom toho, že pracovali krátky čas alebo nepracovali vôbec. Táto situácia očividne spôsobuje starosti v prípadoch osôb starších ako 70 a 80 rokov, pretože vytvára záťaž, ktorú budú rodiny stále ťažšie a ťažšie znášať, pokiaľ systém sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti nebude poskytovať adekvátne služby.

| 2.2 | Podľa prieskumov Eurobarometra (7) sa 97 % Európanov nazdáva, že rodina predstavuje jeden z najdôležitejších aspektov ich života a umiestňujú ju hneď za zdravie. Tento názor Európanov je ešte pozitívnejší, keď majú vyjadriť svoj názor na budúcnosť (8). Význam rodiny je zjavný, keď niekto potrebuje pomoc: 70 % opýtaných osôb uviedlo, že sa obracajú na svojho partnera, zatiaľ čo 25 % sa obracia na iného člena rodiny, hlavne v prípade choroby (88 %), potreby poradiť (78 %) alebo potreby peňazí (68 %). |
| --- | --- |

2.2

Podľa prieskumov Eurobarometra (7) sa 97 % Európanov nazdáva, že rodina predstavuje jeden z najdôležitejších aspektov ich života a umiestňujú ju hneď za zdravie. Tento názor Európanov je ešte pozitívnejší, keď majú vyjadriť svoj názor na budúcnosť (8). Význam rodiny je zjavný, keď niekto potrebuje pomoc: 70 % opýtaných osôb uviedlo, že sa obracajú na svojho partnera, zatiaľ čo 25 % sa obracia na iného člena rodiny, hlavne v prípade choroby (88 %), potreby poradiť (78 %) alebo potreby peňazí (68 %).

| 2.3 | V Európe majú rodiny bydlisko čoraz častejšie na predmestiach veľkých miest. Tento model sa však veľmi líši v závislosti na veku: veľmi staré osoby a mladí ľudia bývajú skôr vo veľkých mestách, zatiaľ čo rodiny s deťmi a osoby v dôchodkovom veku sa zvyknú premiestňovať do menších miest. Rozdielny výber miesta bydliska, v závislosti od veku, vedie k vytvoreniu nových prekážok v oblasti správy služieb a sociálnej súdržnosti vo veľkých aglomeráciách; tento jav silnie aj migračnými pohybmi, ktoré sú v priemere viac podporované v mestách, kde sa požaduje viac pracovnej sily. |
| --- | --- |

2.3

V Európe majú rodiny bydlisko čoraz častejšie na predmestiach veľkých miest. Tento model sa však veľmi líši v závislosti na veku: veľmi staré osoby a mladí ľudia bývajú skôr vo veľkých mestách, zatiaľ čo rodiny s deťmi a osoby v dôchodkovom veku sa zvyknú premiestňovať do menších miest. Rozdielny výber miesta bydliska, v závislosti od veku, vedie k vytvoreniu nových prekážok v oblasti správy služieb a sociálnej súdržnosti vo veľkých aglomeráciách; tento jav silnie aj migračnými pohybmi, ktoré sú v priemere viac podporované v mestách, kde sa požaduje viac pracovnej sily.

| 2.4 | Pokiaľ ide o vek obyvateľstva, percento európskej populácie vo veku vyššom ako 65 rokov dosiahlo v roku 2005 17,2 % (EÚ-15). Ženy kvôli dlhšej priemernej dĺžke života predstavujú najvýznamnejšiu časť neustále rastúcej skupiny starších ľudí a vo všetkých európskych štátov predstavujú 50 % populácie staršej ako 65 rokov. |
| --- | --- |

2.4

Pokiaľ ide o vek obyvateľstva, percento európskej populácie vo veku vyššom ako 65 rokov dosiahlo v roku 2005 17,2 % (EÚ-15). Ženy kvôli dlhšej priemernej dĺžke života predstavujú najvýznamnejšiu časť neustále rastúcej skupiny starších ľudí a vo všetkých európskych štátov predstavujú 50 % populácie staršej ako 65 rokov.

| 2.5 | Pokiaľ ide o chudobu, týka sa približne 72 miliónov ľudí v EÚ-25 (t.j. 15 % obyvateľstva) a 26 miliónov ľudí je na hranici rizika chudoby (9). Medzi tými, čo sú na hranici chudoby je okolo 12 miliónov starších ľudí; 9 % obyvateľstva EÚ žilo v rodine so slabým príjmom dva roky v priebehu troch posledných rokov svojho života; riziko chudoby sa sústreďuje hlavne na rodiny, ktoré majú viac detí. Okolo 20 % z 94 miliónov mladých ľudí vo veku nižšom ako 18 rokov v Európe je vystavených riziku chudoby; v priebehu troch posledných desaťročí sa miera chudoby detí zvýšila vo všetkých štátoch Únie a v súčasnosti prekročila celkovú mieru chudoby obyvateľstva. Znepokojujúca je situácia hlavne v rodinách s jedným rodičom, v rodinách, kde je niekto dlhodobo nezamestnaný, či čiastočne zamestnaný a takisto v mnohodetných rodinách. Deti pochádzajúce z chudobných rodín trpia nedostatkom, sú vážne znevýhodnené, majú častejšie problémy so zdravím a nedosahujú dostatočné školské výsledky, čo má za následok sociálne, ekonomické a politické náklady pre budúcnosť. Tento nedostatok pozornosti venovaný problematike práv detí môže byť živnou pôdou pre kriminalitu mladistvých, zneužívanie detí a obchodovanie s nimi. |
| --- | --- |

2.5

Pokiaľ ide o chudobu, týka sa približne 72 miliónov ľudí v EÚ-25 (t.j. 15 % obyvateľstva) a 26 miliónov ľudí je na hranici rizika chudoby (9). Medzi tými, čo sú na hranici chudoby je okolo 12 miliónov starších ľudí; 9 % obyvateľstva EÚ žilo v rodine so slabým príjmom dva roky v priebehu troch posledných rokov svojho života; riziko chudoby sa sústreďuje hlavne na rodiny, ktoré majú viac detí. Okolo 20 % z 94 miliónov mladých ľudí vo veku nižšom ako 18 rokov v Európe je vystavených riziku chudoby; v priebehu troch posledných desaťročí sa miera chudoby detí zvýšila vo všetkých štátoch Únie a v súčasnosti prekročila celkovú mieru chudoby obyvateľstva. Znepokojujúca je situácia hlavne v rodinách s jedným rodičom, v rodinách, kde je niekto dlhodobo nezamestnaný, či čiastočne zamestnaný a takisto v mnohodetných rodinách. Deti pochádzajúce z chudobných rodín trpia nedostatkom, sú vážne znevýhodnené, majú častejšie problémy so zdravím a nedosahujú dostatočné školské výsledky, čo má za následok sociálne, ekonomické a politické náklady pre budúcnosť. Tento nedostatok pozornosti venovaný problematike práv detí môže byť živnou pôdou pre kriminalitu mladistvých, zneužívanie detí a obchodovanie s nimi.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Napriek všetkému, čo sme spomenuli v úvode, bolo pre inštitúcie Európskej únie až doteraz veľmi ťažké považovať rodinu za sociálnu štruktúru, ktorá zohráva zásadnú úlohu v súčasnej spoločnosti, a ktorá si preto zaslúži byť predmetom výraznejšieho záujmu Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.1

Napriek všetkému, čo sme spomenuli v úvode, bolo pre inštitúcie Európskej únie až doteraz veľmi ťažké považovať rodinu za sociálnu štruktúru, ktorá zohráva zásadnú úlohu v súčasnej spoločnosti, a ktorá si preto zaslúži byť predmetom výraznejšieho záujmu Spoločenstva.

| 3.2 | Aj keď existujú mnohé vyhlásenie na medzinárodnej a európskej úrovni – z iniciatívy rôznych verejných organizácií – ktoré pripisujú rodine zásadnú úlohu v spoločnosti, v skutočnosti Európa až doteraz nezahrnula rodinu do radu svojich priorít, ktoré spočívajú na dvoch pilieroch: na jednej strane na sile liberalizovaného trhu a konkurencie a na druhej strane na rovnosti príležitostí pre všetkých občanov. Odkaz na tieto dva piliere je zjavný napríklad v rámci Lisabonskej stratégie a sociálnej agendy na obdobie rokov 2005-2010. |
| --- | --- |

3.2

Aj keď existujú mnohé vyhlásenie na medzinárodnej a európskej úrovni – z iniciatívy rôznych verejných organizácií – ktoré pripisujú rodine zásadnú úlohu v spoločnosti, v skutočnosti Európa až doteraz nezahrnula rodinu do radu svojich priorít, ktoré spočívajú na dvoch pilieroch: na jednej strane na sile liberalizovaného trhu a konkurencie a na druhej strane na rovnosti príležitostí pre všetkých občanov. Odkaz na tieto dva piliere je zjavný napríklad v rámci Lisabonskej stratégie a sociálnej agendy na obdobie rokov 2005-2010.

| 3.3 | Vo všeobecnosti Európska komisia naďalej pristupuje k téme rodiny z uhla pohľadu sociálnej politiky, zamestnanosti a rovnosti príležitostí (10). Samotný pojem rodiny je však obyčajne – v mnohých dokumentoch, ktoré sa zaoberajú otázkami mládeže, práv dieťaťa a otázkami vzdelávania, atď – takmer vždy neprítomný a použitý prístup je zameraný takmer výlučne na samotnú perspektívu práv jednotlivcov, alebo jednotlivca ako ekonomického aktéra. Jednotlivec sa zriedka berie do úvahy z hľadiska vzťahov, ktoré ho umiestňujú na prvé miesto ako zakladajúci prvok rodiny a systému sociálnych vzťahov okolo neho. Rodina však naďalej zohráva prvoradú úlohu pri pomoci jednotlivcom pri ich raste a pri ich sociálnom a pracovnom zaradení a veľmi často aj pri starostlivosti počas choroby a počas prípadných dočasných alebo trvalých situácii nespôsobilosti alebo závislosti. Sociálne služby, ktoré ponúka verejná správa sú stále podstatné, predovšetkým pri podpore zosúladenia pracovného a rodinného života, predchádzaní chudobe a nezamestnanosti v rodine a tiež pri podpore a pomoci rodinám, ktoré zápasia s problémami, ako je ochorenie, nadmerné užívanie návykových látok, problémy súvisiace s výchovou detí či domáce násilie. Tieto služby však nemôžu nahradiť citové a emocionálne potreby jednotlivca, či už ide o osobu, o ktorú sa treba starať alebo o tú, ktorá starostlivosť poskytuje (11). |
| --- | --- |

3.3

Vo všeobecnosti Európska komisia naďalej pristupuje k téme rodiny z uhla pohľadu sociálnej politiky, zamestnanosti a rovnosti príležitostí (10). Samotný pojem rodiny je však obyčajne – v mnohých dokumentoch, ktoré sa zaoberajú otázkami mládeže, práv dieťaťa a otázkami vzdelávania, atď – takmer vždy neprítomný a použitý prístup je zameraný takmer výlučne na samotnú perspektívu práv jednotlivcov, alebo jednotlivca ako ekonomického aktéra. Jednotlivec sa zriedka berie do úvahy z hľadiska vzťahov, ktoré ho umiestňujú na prvé miesto ako zakladajúci prvok rodiny a systému sociálnych vzťahov okolo neho. Rodina však naďalej zohráva prvoradú úlohu pri pomoci jednotlivcom pri ich raste a pri ich sociálnom a pracovnom zaradení a veľmi často aj pri starostlivosti počas choroby a počas prípadných dočasných alebo trvalých situácii nespôsobilosti alebo závislosti. Sociálne služby, ktoré ponúka verejná správa sú stále podstatné, predovšetkým pri podpore zosúladenia pracovného a rodinného života, predchádzaní chudobe a nezamestnanosti v rodine a tiež pri podpore a pomoci rodinám, ktoré zápasia s problémami, ako je ochorenie, nadmerné užívanie návykových látok, problémy súvisiace s výchovou detí či domáce násilie. Tieto služby však nemôžu nahradiť citové a emocionálne potreby jednotlivca, či už ide o osobu, o ktorú sa treba starať alebo o tú, ktorá starostlivosť poskytuje (11).

| 3.4 | Zvyšujúcu sa požiadavku pozornosti voči rodine, ktorú vyjadrujú európski občania, pozitívne prijalo nemecké predsedníctvo Rady EÚ, ktoré navrhlo vytvoriť „veľkú alianciu“ medzi inštitúciami s cieľom podporiť koordinované politiky schopné vyvážiť zníženie počtu narodení a zvýšenie počtu starších osôb. V priebehu posledných dvoch rokov bolo skutočne možno pozorovať fázu oživenia, ktorá sa týka všetkých inštitúcií Spoločenstva a ktorá sa vyznačuje systematickejším, strategickejším a perspektívnejším prístupom a ktorá má teda veľký potenciál. |
| --- | --- |

3.4

Zvyšujúcu sa požiadavku pozornosti voči rodine, ktorú vyjadrujú európski občania, pozitívne prijalo nemecké predsedníctvo Rady EÚ, ktoré navrhlo vytvoriť „veľkú alianciu“ medzi inštitúciami s cieľom podporiť koordinované politiky schopné vyvážiť zníženie počtu narodení a zvýšenie počtu starších osôb. V priebehu posledných dvoch rokov bolo skutočne možno pozorovať fázu oživenia, ktorá sa týka všetkých inštitúcií Spoločenstva a ktorá sa vyznačuje systematickejším, strategickejším a perspektívnejším prístupom a ktorá má teda veľký potenciál.

| 3.5 | Tento vývoj sa jasne prejavuje v dôležitých ustanoveniach Charty základných práv Európskej únie týkajúcich sa rodiny (12), ale bolo by žiaduce, aby sa v rámci revízie zmlúv Európskej únie vložil do článku 3 venovaného cieľom Európskej únie výslovný odkaz na „podporu rodinného života“. |
| --- | --- |

3.5

Tento vývoj sa jasne prejavuje v dôležitých ustanoveniach Charty základných práv Európskej únie týkajúcich sa rodiny (12), ale bolo by žiaduce, aby sa v rámci revízie zmlúv Európskej únie vložil do článku 3 venovaného cieľom Európskej únie výslovný odkaz na „podporu rodinného života“.

| 3.6 | EHSV sa k oznámeniu Komisie vyjadruje veľmi pozitívne, pretože oznámenie stanovuje detailný pracovný harmonogram s cieľom položiť základy projektu Aliancie pre rodiny. Táto Aliancia predstavuje konštruktívnu platformu, ktorá zahŕňa mnohé postoje už vyjadrené EHSV a všeobecnejšie aj diskusie z posledných rokov, s cieľom reagovať na výzvy demografických zmien, podporiť spoluprácu a partnerstvo medzi jednotlivými aktérmi, pomôcť nájsť lepšie odpovede na potreby rodín v oblasti starostlivosti o deti a iné závislé osoby, lepšie zosúladiť pracovný život so životom rodinným a súkromným aj prostredníctvom rozhodujúcej investície do systému kvalitných služieb určených deťom a rodinám, a prispieva aj k oživeniu novej a silnejšej solidarity medzi generáciami. |
| --- | --- |

3.6

EHSV sa k oznámeniu Komisie vyjadruje veľmi pozitívne, pretože oznámenie stanovuje detailný pracovný harmonogram s cieľom položiť základy projektu Aliancie pre rodiny. Táto Aliancia predstavuje konštruktívnu platformu, ktorá zahŕňa mnohé postoje už vyjadrené EHSV a všeobecnejšie aj diskusie z posledných rokov, s cieľom reagovať na výzvy demografických zmien, podporiť spoluprácu a partnerstvo medzi jednotlivými aktérmi, pomôcť nájsť lepšie odpovede na potreby rodín v oblasti starostlivosti o deti a iné závislé osoby, lepšie zosúladiť pracovný život so životom rodinným a súkromným aj prostredníctvom rozhodujúcej investície do systému kvalitných služieb určených deťom a rodinám, a prispieva aj k oživeniu novej a silnejšej solidarity medzi generáciami.

| 3.7 | Možno však vyjadriť poľutovanie nad skutočnosťou, že kvôli chýbajúcej podpore niektorých členských štátov nebolo možné uplatniť metódu otvorenej koordinácie tejto otázky, čo by dodalo Aliancii väčší strategický a štrukturálny vplyv. EHSV však uznáva, že toto oznámenie poskytuje základ, na ktorom sa rozvinie organická platforma, ktorá nijako neohrozí možnosť ďalšieho rozvoja založeného na výraznejšej koordinácii. |
| --- | --- |

3.7

Možno však vyjadriť poľutovanie nad skutočnosťou, že kvôli chýbajúcej podpore niektorých členských štátov nebolo možné uplatniť metódu otvorenej koordinácie tejto otázky, čo by dodalo Aliancii väčší strategický a štrukturálny vplyv. EHSV však uznáva, že toto oznámenie poskytuje základ, na ktorom sa rozvinie organická platforma, ktorá nijako neohrozí možnosť ďalšieho rozvoja založeného na výraznejšej koordinácii.

| 3.8 | Treba preto dbať na to, aby sa po rozhodujúcom podnete nemeckého predsedníctva Rady EÚ, nedostal tento nový smer činnosti na okraj záujmu. V súvislosti s novou a stále silnejšou pozornosťou, ktorú prikladajú rôzne európske organizácie sociálnym otázkam a otázkam súvisiacim s blahobytom občanov, sa rodina stáva novým centrom záujmu, úvah a činnosti. Bolo by vhodné posilniť a postupne rozvinúť tieto prvé a nesmelé podnety, vďaka podrobnému pracovnému programu, ktorý by sa mal zavŕšiť 3. európskym demografickým fórom, plánovaným na rok 2010. |
| --- | --- |

3.8

Treba preto dbať na to, aby sa po rozhodujúcom podnete nemeckého predsedníctva Rady EÚ, nedostal tento nový smer činnosti na okraj záujmu. V súvislosti s novou a stále silnejšou pozornosťou, ktorú prikladajú rôzne európske organizácie sociálnym otázkam a otázkam súvisiacim s blahobytom občanov, sa rodina stáva novým centrom záujmu, úvah a činnosti. Bolo by vhodné posilniť a postupne rozvinúť tieto prvé a nesmelé podnety, vďaka podrobnému pracovnému programu, ktorý by sa mal zavŕšiť 3. európskym demografickým fórom, plánovaným na rok 2010.

| 3.9 | Všeobecnejšie povedané, treba pragmaticky uznať, že rodiny prakticky a podstatne prispievajú k zabezpečovaniu našich spoločností v zmysle konkrétnej starostlivosti o ľudí v každom období života, berúc do úvahy ich sociálnu a hospodársku užitočnosť, ako aj možné zvýšenie nákladov, ktorému musí rodina čeliť, hlavne v oblasti sociálnych služieb, pokiaľ nemá primeranú podporu a neposilňuje sa jej vlastná úloha. |
| --- | --- |

3.9

Všeobecnejšie povedané, treba pragmaticky uznať, že rodiny prakticky a podstatne prispievajú k zabezpečovaniu našich spoločností v zmysle konkrétnej starostlivosti o ľudí v každom období života, berúc do úvahy ich sociálnu a hospodársku užitočnosť, ako aj možné zvýšenie nákladov, ktorému musí rodina čeliť, hlavne v oblasti sociálnych služieb, pokiaľ nemá primeranú podporu a neposilňuje sa jej vlastná úloha.

| 3.10 | Sociálni partneri v tejto súvislosti už zohrávajú na rôznych úrovniach dôležitú úlohu. V rámci svojho prvého programu spoločnej činnosti na obdobie rokov 2003-2006 predložili európski sociálni partneri návrh činnosti pre rovnosť príležitostí s osobitným odkazom na zosúladenie rodinného a pracovného života a na všetky súvisiace problematiky. Druhý program na obdobie rokov 2006-2008 je v skutočnosti založený na rozsiahlej analýze hlavných výziev pracovného trhu (13). EHSV povzbudzuje sociálnych partnerov, aby nasledovali tento smer. |
| --- | --- |

3.10

Sociálni partneri v tejto súvislosti už zohrávajú na rôznych úrovniach dôležitú úlohu. V rámci svojho prvého programu spoločnej činnosti na obdobie rokov 2003-2006 predložili európski sociálni partneri návrh činnosti pre rovnosť príležitostí s osobitným odkazom na zosúladenie rodinného a pracovného života a na všetky súvisiace problematiky. Druhý program na obdobie rokov 2006-2008 je v skutočnosti založený na rozsiahlej analýze hlavných výziev pracovného trhu (13). EHSV povzbudzuje sociálnych partnerov, aby nasledovali tento smer.

| 3.11 | Takisto treba stále viac brať do úvahy štrukturálny rozmer produkcie a reprodukcie sociálneho a vzťahového kapitálu, ktorý sa stále viac a viac uznáva ako zakladajúci prvok blahobytu každého občana a celej spoločnosti. Čas venovaný deťom a rodine sa samozrejme musí ubrať od profesionálnej kariéry, ale mala by sa uznať a zhodnotiť aj investícia do starostlivosti a vzdelávania ľudí a treba zvážiť možnosť doplniť k už existujúcim opatreniam (sociálne dávky, daňové odpisy, rodičovská dovolenka, atď.) nejakú formu uznania – prostredníctvom práv v oblasti dôchodku – času venovaného starostlivosti o závislé osoby žijúce v rodine (14) spôsobom, ktorý zabráni tomu, aby solidarita medzi generáciami vytvorila dlh pre budúcnosť (čo sa prejaví prostredníctvom nedostatočných dôchodkov a zvýšeným rizikom chudoby), ktorý by zaťažil hlavne ženy. |
| --- | --- |

3.11

Takisto treba stále viac brať do úvahy štrukturálny rozmer produkcie a reprodukcie sociálneho a vzťahového kapitálu, ktorý sa stále viac a viac uznáva ako zakladajúci prvok blahobytu každého občana a celej spoločnosti. Čas venovaný deťom a rodine sa samozrejme musí ubrať od profesionálnej kariéry, ale mala by sa uznať a zhodnotiť aj investícia do starostlivosti a vzdelávania ľudí a treba zvážiť možnosť doplniť k už existujúcim opatreniam (sociálne dávky, daňové odpisy, rodičovská dovolenka, atď.) nejakú formu uznania – prostredníctvom práv v oblasti dôchodku – času venovaného starostlivosti o závislé osoby žijúce v rodine (14) spôsobom, ktorý zabráni tomu, aby solidarita medzi generáciami vytvorila dlh pre budúcnosť (čo sa prejaví prostredníctvom nedostatočných dôchodkov a zvýšeným rizikom chudoby), ktorý by zaťažil hlavne ženy.

| 3.12 | Je takisto potrebné zohľadniť rozmer darovaného času, ktorý možno ťažko zúčtovať, a preto si ho nikto nevšimne, ale ktorý predsa len silne vplýva na kvalitu spoločenského života, čo je aspekt, ktorý stále viac a viac vyhľadáva a oceňuje väčšina občanov. |
| --- | --- |

3.12

Je takisto potrebné zohľadniť rozmer darovaného času, ktorý možno ťažko zúčtovať, a preto si ho nikto nevšimne, ale ktorý predsa len silne vplýva na kvalitu spoločenského života, čo je aspekt, ktorý stále viac a viac vyhľadáva a oceňuje väčšina občanov.

| 3.13 | Je preto potrebné, aby sa tomuto štrukturálnemu a základnému rozmeru ľudí, ktorý vytvára a formuje sociálne väzby, prisúdila iná sociálna, výslovná a pozitívna hodnota, ktorá by zodpovedala najlepšiemu rozvoju a bola by prispôsobená všetkým ostatným podmienkam ohľadom prostredia a služieb a umožnila by pomôcť občanom zrealizovať ich túžby založiť si vlastnú rodinu a môcť mať taký počet detí, ako si želajú a môcť sa v pokoji starať o svojich blízkych. |
| --- | --- |

3.13

Je preto potrebné, aby sa tomuto štrukturálnemu a základnému rozmeru ľudí, ktorý vytvára a formuje sociálne väzby, prisúdila iná sociálna, výslovná a pozitívna hodnota, ktorá by zodpovedala najlepšiemu rozvoju a bola by prispôsobená všetkým ostatným podmienkam ohľadom prostredia a služieb a umožnila by pomôcť občanom zrealizovať ich túžby založiť si vlastnú rodinu a môcť mať taký počet detí, ako si želajú a môcť sa v pokoji starať o svojich blízkych.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Oznámenie Komisie už určuje isté pozitívne a správne štruktúrované pracovné nasmerovania v prejavených zámeroch a úvodných krokoch (ako napríklad vytvorenie skupiny vládnych expertov pre demografické otázky na vysokej úrovni). |
| --- | --- |

4.1

Oznámenie Komisie už určuje isté pozitívne a správne štruktúrované pracovné nasmerovania v prejavených zámeroch a úvodných krokoch (ako napríklad vytvorenie skupiny vládnych expertov pre demografické otázky na vysokej úrovni).

| 4.2 | Pokiaľ ide o pozitívne zapojenie miestnych a regionálnych aktérov, ktoré nadobudlo výnimočný význam vzhľadom na stále rozhodujúcejšiu a ústrednejšiu úlohu inštitúcií tejto úrovne v poskytovaní sociálnych služieb a v realizácii účinných experimentov, bolo by užitočné, aby sa nielen podporovalo vytváranie regionálnych a miestnych fór, ale aj aby sa Komisia vyzvala k tomu, aby zohrávala proaktívnu úlohu a aby na základe spoločnej dohody so zúčastnenými stranami vypracovala podrobný plán fór a iniciatív vo všetkých krajinách Únie, s cieľom zaručiť čo najširšie zapojenie do tohto procesu. |
| --- | --- |

4.2

Pokiaľ ide o pozitívne zapojenie miestnych a regionálnych aktérov, ktoré nadobudlo výnimočný význam vzhľadom na stále rozhodujúcejšiu a ústrednejšiu úlohu inštitúcií tejto úrovne v poskytovaní sociálnych služieb a v realizácii účinných experimentov, bolo by užitočné, aby sa nielen podporovalo vytváranie regionálnych a miestnych fór, ale aj aby sa Komisia vyzvala k tomu, aby zohrávala proaktívnu úlohu a aby na základe spoločnej dohody so zúčastnenými stranami vypracovala podrobný plán fór a iniciatív vo všetkých krajinách Únie, s cieľom zaručiť čo najširšie zapojenie do tohto procesu.

| 4.3 | EHSV sa domnieva, že je potrebné podporovať vytvorenie strediska pre monitorovanie osvedčených postupov v oblasti rodinnej politiky v rámci Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok a odporúča, aby v jednotlivých fázach tohto procesu boli v rámci úzkej spolupráce konzultovaní aktéri občianskej spoločnosti, hlavne rodinné združenia, tak pri určovaní osvedčených postupov ako aj vytváraní užitočných príležitostí pre konfrontáciu a úvahy. |
| --- | --- |

4.3

EHSV sa domnieva, že je potrebné podporovať vytvorenie strediska pre monitorovanie osvedčených postupov v oblasti rodinnej politiky v rámci Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok a odporúča, aby v jednotlivých fázach tohto procesu boli v rámci úzkej spolupráce konzultovaní aktéri občianskej spoločnosti, hlavne rodinné združenia, tak pri určovaní osvedčených postupov ako aj vytváraní užitočných príležitostí pre konfrontáciu a úvahy.

| 4.4 | Ďalej treba dbať na to, aby sa hlavné centrum záujmu tohto strediska pre monitorovanie neobmedzovalo iba na rodinné otázky spojené s profesionálnym životom, ale aby sa toto stredisko skôr zameralo na presné určenie potrieb rodiny a všetkých generácií, ako aj ponuky a výdavkov, určených na ochranu a podporu rozvoja novej solidarity medzi generáciami. Týmto spôsobom by sa upozornilo na stav infraštruktúr sociálneho občianstva v súčasnosti existujúcich v krajinách Únie (15). |
| --- | --- |

4.4

Ďalej treba dbať na to, aby sa hlavné centrum záujmu tohto strediska pre monitorovanie neobmedzovalo iba na rodinné otázky spojené s profesionálnym životom, ale aby sa toto stredisko skôr zameralo na presné určenie potrieb rodiny a všetkých generácií, ako aj ponuky a výdavkov, určených na ochranu a podporu rozvoja novej solidarity medzi generáciami. Týmto spôsobom by sa upozornilo na stav infraštruktúr sociálneho občianstva v súčasnosti existujúcich v krajinách Únie (15).

| 4.5 | V oblasti výskumu EHSV navrhuje preskúmať aj tieto osobitné oblasti činnosti:






  — | úloha a vplyv daňovej politiky (tak v oblasti sociálnych dávok, ako aj daňových úľav a odpisov), ktorá sa uplatňuje v rôznych štátoch Únie v oblasti podpory alebo znevýhodňovania rodinného života, hlavne pokiaľ ide o deti (od narodenia, po starostlivosť a vzdelávanie) a o dospelých závislých na jednotlivých rodinách, zosúlaďovanie pracovného a rodinného života, zamestnanosť žien ako aj spravodlivejšie delenie úloh medzi mužmi a ženami; |
| --- | --- | --- |

4.5

V oblasti výskumu EHSV navrhuje preskúmať aj tieto osobitné oblasti činnosti:

—

úloha a vplyv daňovej politiky (tak v oblasti sociálnych dávok, ako aj daňových úľav a odpisov), ktorá sa uplatňuje v rôznych štátoch Únie v oblasti podpory alebo znevýhodňovania rodinného života, hlavne pokiaľ ide o deti (od narodenia, po starostlivosť a vzdelávanie) a o dospelých závislých na jednotlivých rodinách, zosúlaďovanie pracovného a rodinného života, zamestnanosť žien ako aj spravodlivejšie delenie úloh medzi mužmi a ženami;

| — | politiky a iniciatívy určené aktívnym osobám tretieho veku, vzhľadom na skutočnosť, že medzi obdobím dôchodku a závislou situáciou kvôli chorobe alebo vyššiemu veku je stále väčší časový úsek, aj v súvislosti s rozvojom iniciatív a činností, ktoré umožnia zainteresovať a zapojiť staršie osoby do spoločenských a kultúrnych aktivít v prospech ich spoločenstva, čo je jav, ktorý posilňuje kvalitu celkového sociálneho kapitálu; |
| --- | --- |

—

politiky a iniciatívy určené aktívnym osobám tretieho veku, vzhľadom na skutočnosť, že medzi obdobím dôchodku a závislou situáciou kvôli chorobe alebo vyššiemu veku je stále väčší časový úsek, aj v súvislosti s rozvojom iniciatív a činností, ktoré umožnia zainteresovať a zapojiť staršie osoby do spoločenských a kultúrnych aktivít v prospech ich spoločenstva, čo je jav, ktorý posilňuje kvalitu celkového sociálneho kapitálu;

| — | perspektíva životného cyklu s cieľom preskúmať možnosť nahradiť súčasnú lineárnu štruktúru priemernej časti životnej dráhy (16) pohyblivejšou a meniacou sa štruktúrou, v ktorej investície rodiny, prestávky venované deťom a iným členom rodiny, ktorí potrebujú podporu alebo sa usilujú vzdelávať, nebudú viac považované za výnimočnú príležitosť, alebo nebudú predstavovať nevyhnutne znevýhodňujúcu voľbu v zmysle kariéry, hlavne pre ženy, ale postupne sa stanú normálnou a bežnou možnosťou pre väčšinu mužov a žien, ktorí si to želajú (17). |
| --- | --- |

—

perspektíva životného cyklu s cieľom preskúmať možnosť nahradiť súčasnú lineárnu štruktúru priemernej časti životnej dráhy (16) pohyblivejšou a meniacou sa štruktúrou, v ktorej investície rodiny, prestávky venované deťom a iným členom rodiny, ktorí potrebujú podporu alebo sa usilujú vzdelávať, nebudú viac považované za výnimočnú príležitosť, alebo nebudú predstavovať nevyhnutne znevýhodňujúcu voľbu v zmysle kariéry, hlavne pre ženy, ale postupne sa stanú normálnou a bežnou možnosťou pre väčšinu mužov a žien, ktorí si to želajú (17).

| — | prieskumy teda musia zároveň zobrať do úvahy skutočnosť, že významné zvýšenie počtu rodín s jedným rodičom, ako bolo uvedené, môže viesť k osamelosti starých ľudí, ktorých budú nevyhnutné náklady závažne zaťažovať a u ktorých by mohla pohyblivá štruktúra životného cyklu vážne postihnúť ich životnú úroveň. Bude tiež treba preskúmať, aké opatrenia bude potrebné prijať, aby úroveň dôchodkov dokázala zabezpečiť slušnú životnú úroveň pre každého, a zároveň preskúmať možnosti individuálneho prispôsobenia dôchodkov členov rodiny. |
| --- | --- |

—

prieskumy teda musia zároveň zobrať do úvahy skutočnosť, že významné zvýšenie počtu rodín s jedným rodičom, ako bolo uvedené, môže viesť k osamelosti starých ľudí, ktorých budú nevyhnutné náklady závažne zaťažovať a u ktorých by mohla pohyblivá štruktúra životného cyklu vážne postihnúť ich životnú úroveň. Bude tiež treba preskúmať, aké opatrenia bude potrebné prijať, aby úroveň dôchodkov dokázala zabezpečiť slušnú životnú úroveň pre každého, a zároveň preskúmať možnosti individuálneho prispôsobenia dôchodkov členov rodiny.

| — | sociálny dosah a náklady súvisiace s chudobou detí (vrátane obchodovania s deťmi a zločinov voči deťom), poskytovanie podpory rodinám, ktoré zápasia s problémami, ako je nezamestnanosť, ochorenie, nadmerné užívanie návykových látok, duševné poruchy, domáce násilie či problémy súvisiace s výchovou detí, a prekážky, ktoré mladým ľuďom oboch pohlaví znemožňujú osamostatniť sa a založiť si vlastnú rodinu |
| --- | --- |

—

sociálny dosah a náklady súvisiace s chudobou detí (vrátane obchodovania s deťmi a zločinov voči deťom), poskytovanie podpory rodinám, ktoré zápasia s problémami, ako je nezamestnanosť, ochorenie, nadmerné užívanie návykových látok, duševné poruchy, domáce násilie či problémy súvisiace s výchovou detí, a prekážky, ktoré mladým ľuďom oboch pohlaví znemožňujú osamostatniť sa a založiť si vlastnú rodinu

| 4.6 | Existujú aj dve málo prebádané oblasti, pri ktorých EHSV považuje za potrebné, aby im Komisia venovala väčšiu a významnejšiu pozornosť v rámci tejto stratégie:






  — | politiky v oblasti bývania, ktoré sú ešte stále vytvárané na základe životného cyklu, v rámci ktorého mala časť venovaná práci prevahu, čo už nezodpovedá súčasnej realite (18). Je to tak hlavne pokiaľ ide o sociálne bývanie, ako aj pokiaľ ide o rozvoj jaslí rodinného typu alebo – v prípade mnohých závislých osôb – na právo a konkrétnu možnosť žiť doma; |
| --- | --- | --- |

4.6

Existujú aj dve málo prebádané oblasti, pri ktorých EHSV považuje za potrebné, aby im Komisia venovala väčšiu a významnejšiu pozornosť v rámci tejto stratégie:

—

politiky v oblasti bývania, ktoré sú ešte stále vytvárané na základe životného cyklu, v rámci ktorého mala časť venovaná práci prevahu, čo už nezodpovedá súčasnej realite (18). Je to tak hlavne pokiaľ ide o sociálne bývanie, ako aj pokiaľ ide o rozvoj jaslí rodinného typu alebo – v prípade mnohých závislých osôb – na právo a konkrétnu možnosť žiť doma;

| — | situácia veľmi závislých osôb alebo ľudí so zdravotných postihnutím, ktorí bývajú často vo vlastnom byte alebo u svojej rodiny, ktorá predstavuje výzvu pre zavedenie takého typu sociálnych služieb a nových produktov, vďaka ktorým by starší ľudia mohli bývať samostatne vo svojom vlastnom príbytku, ale aj výzvu pre dynamiku osamelých osôb a samotných rodín, ktorých situáciu si uvedomujeme iba vtedy, ak dôjde k sociálnym tragédiám. |
| --- | --- |

—

situácia veľmi závislých osôb alebo ľudí so zdravotných postihnutím, ktorí bývajú často vo vlastnom byte alebo u svojej rodiny, ktorá predstavuje výzvu pre zavedenie takého typu sociálnych služieb a nových produktov, vďaka ktorým by starší ľudia mohli bývať samostatne vo svojom vlastnom príbytku, ale aj výzvu pre dynamiku osamelých osôb a samotných rodín, ktorých situáciu si uvedomujeme iba vtedy, ak dôjde k sociálnym tragédiám.

| 4.7 | Mimoriadne hodnotný je návrh, ktorý nedávno predložil veľký počet rodinných organizácii na európskej úrovni rôznym európskym inštitúciám (19). Požaduje zmenu sadzieb DPH na výrobky pre malé deti, počnúc plienkami pre bábätká. Komisia v tejto otázke už uskutočnila osobitný politický záväzok 19. júla 2006, ktorého cieľom je predložiť návrh revízie VI. smernice a hlavne prílohy H smernice 2006/112/ES, ktorá vymenúva výrobky a služby, pri ktorých sú členské štáty oprávnené uplatňovať prípadne zníženú sadzbu DPH, ktorá nesmie byť nižšia ako 5 % (20). Cena týchto výrobkov väčšinou významne zaťažuje rozpočet rodín v celej Európe. EHSV sa vyjadruje kladne k tomuto návrhu, ktorý by mohol predstavovať konkrétne riešenie, ako v rámci právomocí Európskej únie povzbudiť členské štáty k tomu, aby významne podporovali rodiny. |
| --- | --- |

4.7

Mimoriadne hodnotný je návrh, ktorý nedávno predložil veľký počet rodinných organizácii na európskej úrovni rôznym európskym inštitúciám (19). Požaduje zmenu sadzieb DPH na výrobky pre malé deti, počnúc plienkami pre bábätká. Komisia v tejto otázke už uskutočnila osobitný politický záväzok 19. júla 2006, ktorého cieľom je predložiť návrh revízie VI. smernice a hlavne prílohy H smernice 2006/112/ES, ktorá vymenúva výrobky a služby, pri ktorých sú členské štáty oprávnené uplatňovať prípadne zníženú sadzbu DPH, ktorá nesmie byť nižšia ako 5 % (20). Cena týchto výrobkov väčšinou významne zaťažuje rozpočet rodín v celej Európe. EHSV sa vyjadruje kladne k tomuto návrhu, ktorý by mohol predstavovať konkrétne riešenie, ako v rámci právomocí Európskej únie povzbudiť členské štáty k tomu, aby významne podporovali rodiny.

| 4.8 | Nakoniec je užitočné pripomenúť ešte dve osobitné nasmerovania činnosti:






  — | potreba vytvoriť jasnejšiu integráciu témy rodiny do rôznych politík Spoločenstva (Family Mainstreaming), aby bolo možné systematicky zohľadniť vplyv každého jednotlivého opatrenia na rodiny a rodinný rozmer v rôznych oblastiach sociálnej a hospodárskej činnosti Únie. V tejto súvislosti EHSV považuje za vhodné, aby Komisia oživila skupinu pre vzťahy medzi oddeleniami – ktorá bola vytvorená v roku 1989, ale upadla do nečinnosti – čo by umožnilo lepšie koordinovať činnosti v tejto oblasti. |
| --- | --- | --- |

4.8

Nakoniec je užitočné pripomenúť ešte dve osobitné nasmerovania činnosti:

—

potreba vytvoriť jasnejšiu integráciu témy rodiny do rôznych politík Spoločenstva (Family Mainstreaming), aby bolo možné systematicky zohľadniť vplyv každého jednotlivého opatrenia na rodiny a rodinný rozmer v rôznych oblastiach sociálnej a hospodárskej činnosti Únie. V tejto súvislosti EHSV považuje za vhodné, aby Komisia oživila skupinu pre vzťahy medzi oddeleniami – ktorá bola vytvorená v roku 1989, ale upadla do nečinnosti – čo by umožnilo lepšie koordinovať činnosti v tejto oblasti.

| — | potreba pravidelne sa radiť s európskymi občanmi, a hlavne s rodinnými združeniami a sociálnymi partnermi, aby bolo možné neustále lepšie hodnotiť prijaté opatrenia, presnejšie a efektívnejšie rozširovať informácie, pričom by sa proces podporil tak z finančného uhla pohľadu, ako aj vytvorením vhodných postupov a miest. EHSV by v tomto zmysle mohol byť ideálnou platformou na poskytnutie stabilnej štruktúry pre túto úlohu. |
| --- | --- |

—

potreba pravidelne sa radiť s európskymi občanmi, a hlavne s rodinnými združeniami a sociálnymi partnermi, aby bolo možné neustále lepšie hodnotiť prijaté opatrenia, presnejšie a efektívnejšie rozširovať informácie, pričom by sa proces podporil tak z finančného uhla pohľadu, ako aj vytvorením vhodných postupov a miest. EHSV by v tomto zmysle mohol byť ideálnou platformou na poskytnutie stabilnej štruktúry pre túto úlohu.

5.   Závery

| 5.1 | Téma solidarity medzi generáciami by nemala uprednostňovať demografickú otázku a následne sa na ňu obmedzovať – aj keď treba vziať do úvahy význam tejto výzvy – ale by sa mala čoraz viac a viac považovať za prioritnú otázku nasledujúcich rokov, ktorej sa musia chopiť horizontálne (inštitúcie, sociálni partneri, organizácie občianskej spoločnosti, atď.) a vertikálne centrá zodpovednosti (mladí ľudia, staršie osoby, atď.), keďže sú rozhodujúce pre európsky rozvoj (hospodársky, sociálny a kultúrny) a pre obnovu samotného sociálneho paktu, na ktorom sa zakladajú naše demokracie.
  Kultúra solidarity, ktorá poznačila celý európsky vývoj, umožnila v priebehu času prijatie riešení, ktoré sú originálne aj stále, a ktoré sa ukázali ako rozhodujúce pre ľudský, sociálny a hospodársky rozvoj Európy: od národných systémov sociálneho zabezpečenia po sociálne práva a povinnosti, od rozvoju práv občana k stretávaniu sa a kontinuite zodpovedností medzi generáciami v rodine. |
| --- | --- |

5.1

Téma solidarity medzi generáciami by nemala uprednostňovať demografickú otázku a následne sa na ňu obmedzovať – aj keď treba vziať do úvahy význam tejto výzvy – ale by sa mala čoraz viac a viac považovať za prioritnú otázku nasledujúcich rokov, ktorej sa musia chopiť horizontálne (inštitúcie, sociálni partneri, organizácie občianskej spoločnosti, atď.) a vertikálne centrá zodpovednosti (mladí ľudia, staršie osoby, atď.), keďže sú rozhodujúce pre európsky rozvoj (hospodársky, sociálny a kultúrny) a pre obnovu samotného sociálneho paktu, na ktorom sa zakladajú naše demokracie.

Kultúra solidarity, ktorá poznačila celý európsky vývoj, umožnila v priebehu času prijatie riešení, ktoré sú originálne aj stále, a ktoré sa ukázali ako rozhodujúce pre ľudský, sociálny a hospodársky rozvoj Európy: od národných systémov sociálneho zabezpečenia po sociálne práva a povinnosti, od rozvoju práv občana k stretávaniu sa a kontinuite zodpovedností medzi generáciami v rodine.

| 5.2 | Ako povedal francúzsky spisovateľ Antoine de Saint-Exupéry, „budúcnosť netreba predvídať, ale umožniť dosiahnuť“. Treba preto vykonať kroky, ktoré posilnia novú dôveru v budúcnosť u všetkých občanov, hlavne v prípade rodín a mladých ľudí. Tí potom nebudú nútení čeliť sociálnemu prostrediu, ktorého zdroje, služby a čas sú tak znevýhodnené, že budú musieť veľmi oddialiť rozhodnutie uskutočniť svoje plány založiť si rodinu a mať taký počet detí, ako si želajú. Naopak, pocítia stálosť nového solidárneho spojenia medzi generáciami a budú mať k dispozícii prostriedky, ktoré im umožnia k tejto solidarite prispieť a vďaka ktorým budú môcť čeliť výzvam dnešnej doby. |
| --- | --- |

5.2

Ako povedal francúzsky spisovateľ Antoine de Saint-Exupéry, „budúcnosť netreba predvídať, ale umožniť dosiahnuť“. Treba preto vykonať kroky, ktoré posilnia novú dôveru v budúcnosť u všetkých občanov, hlavne v prípade rodín a mladých ľudí. Tí potom nebudú nútení čeliť sociálnemu prostrediu, ktorého zdroje, služby a čas sú tak znevýhodnené, že budú musieť veľmi oddialiť rozhodnutie uskutočniť svoje plány založiť si rodinu a mať taký počet detí, ako si želajú. Naopak, pocítia stálosť nového solidárneho spojenia medzi generáciami a budú mať k dispozícii prostriedky, ktoré im umožnia k tejto solidarite prispieť a vďaka ktorým budú môcť čeliť výzvam dnešnej doby.

V Bruseli 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV zo 16. decembra 2004 na tému „Vzťahy medzi generáciami“, (spravodajca pán BLOCH-LAINÉ), Ú. v. EÚ C 157 z 28.6.2005; stanovisko EHSV zo 14. marca 2007 na tému „Rodina a demografické zmeny“ (spravodajca pán BUFFETAUT), Ú. v. EÚ C 161 z 13.7.2007; stanovisko EHSV zo 14. marca 2007 na tému „Vplyv starnutia obyvateľstva na ekonomiku a rozpočet“ (spravodajkyňa pani FLORIO), Ú. v. EÚ C 161 z 13.7.2007; „Úloha sociálnych partnerov pri zosúlaďovaní pracovného, rodinného a súkromného života“ (spravodajca: pán CLEVER), júl 2007; uvádzame len najvýznamnejšie stanoviská.

1

(2)  KOM(2005) 94 v konečnom znení.

2

(3)  KOM(2006) 571 v konečnom znení, ku ktorému sa výbor vyjadril v rámci prieskumného stanoviska EHSV zo 14. marca 2007 na požiadanie nemeckého predsedníctva Rady EÚ s názvom „Rodina a demografické zmeny“ (spravodajca: pán BUFFETAUT), Ú. v. EÚ C 161 z 13.7.2007.

3

(4)  Pozri stanovisko EHSV z 28.9.2005 na tému „Zelená kniha o rozhodnom práve a súdnej právomoci vo veciach rozvodu“ (Ú. v. EÚ C 24 z 31.1.2006), kde sa uvádza, že „preto zelená kniha (rozumne) navrhuje nezvoliť cestu harmonizácie základného práva.“

4

(5)  Eurostat, populácia v Európe v roku 2005. Aj keď je počet rodín s jedným rodičom v štátoch Európskej únie veľmi rôznorodý (v Taliansku je tento trend menej rozšírený ako napr. v Švédsku), zloženie pokiaľ ide o pohlavie je takmer rovnaké vo všetkých krajinách (jasne prevládajú ženy), s jedinou výnimkou Švédska, kde 26 % rodičov, korí vychovávajú deti sami, sú muži.

5

(6)  Chudoba sa počíta v závislosti od úrovne príjmu v každom členskom štáte; v niektorých členských štátoch je nižšia (napríklad v Poľsku je len 6 %), ale oveľa vyššia je v krajinách ako Írsko (44 %), Grécko (33 %), Portugalsko (30 %), Belgicko (26 %) a Veľká Británia (24 %). „Zhodnotenie európskej spoločnosti“, základný referenčný dokument poskytnutý predsedníctvom Európskych politických poradcov (BEPA), marec 2007.

6

(7)  EUROBAROMETRE spécial 273, „Zhodnotenie európskej spoločnosti“, február 2007.

7

(8)  Pozri v tejto súvislosti dielo s názvom „Porovnanie hodnôt“ (Valori a confronto) od R. Guberta a G. Polliniho, Miláno 2006; opiera sa o údaje z prieskumu študijnej skupiny o systéme európskych hodnôt (European values study), ktorú uskutočnili rôzne európske univerzity na okolo 40 000 osobách z 33 európskych krajín (k 27 členským štátom treba pridať niektoré členské štáty Rady Európy). Štúdia s názvom „Demografická budúcnosť Európy“ (The demographic future of Europe), ktorú uskutočnil inštitút Roberta Boscha v spolupráci s Federálnym inštitútom demografického výskumu v Nemecku, na základe prieskumu uskutočnenom na okolo 34 000 občanoch zo 14 európskych krajín, potvrdzuje silné prepojenie Európanov k rodine.

8

Valori a confronto

European values study

The demographic future of Europe

(9)  Výpočet sa uskutočnil na základe prahu chudoby, ktorý sa rovná 60 % priemerného príjmu. Zdroj: Sociálna situácia v Európskej únii v roku 2004 a Eurostat 2003. Pozri aj poslednú správu s názvom „Sociálna situácia v Európskej únii v rokoch 2005-2006“, ktorú uverejnila na jar 2007 Komisia a ktorá sa zaoberá rovnováhou medzi generáciami v starnúcej Európe.

9

(10)  Otázky týkajúce sa rodiny má na starosti generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne veci a rovnosť príležitostí. Konkrétne dokumenty možno nájsť na internetovej stránke Európskej aliancie pre rodiny http://ec.europa.eu/employment_social/families/index_fr.html. Možno však vyjadriť poľutovanie nad skutočnosťou, že nie sú sprístupnené už spomenuté práce uskutočnené počas predchádzajúceho obdobia do roku 2000 Strediskom pre monitorovanie sociálnej situácie, demografie a rodiny, vytvorenom v roku 1989, ktoré vykonávalo významnú činnosť po viac ako desať rokov.

10

(11)  Susy Giullari a Jane Lewis, „Rodina založená na vzore dospelého pracovníka, rovnosť medzi ženami a mužmi a starostlivosť“ („The adult Worker Model family, Gender equality and care“); sociálna politika a rozvoj, programový dokument 19, Výskumný inštitút Spojených národov pre sociálny rozvoj, apríl 2005.

11

The adult Worker Model family, Gender equality and care

(12)  Ide o články 7; 9; 14; 24-3; 33; 34.

12

(13)  Európski sociálni partneri poslali v júli 2007 list členovi Európskej komisie, pánovi Špidlovi, v ktorom vyjadrili svoju ochotu sprehľadniť smernicu o rodičovskej dovolenke, ako aj situáciu v súvislosti so zosúladením pracovného a rodinného života v EÚ. Z toho dôvodu tieto organizácie vytvorili spoločnú pracovnú skupinu, ktorá má predložiť správu na summite o sociálnych veciach EÚ v marci 2008.

13

(14)  Pozri napríklad plánované opatrenia vo Fínsku, kde sociálni partneri v roku 2003 vyjednali dôležitú reformu dôchodkového systému, ktorú následne v roku 2004 schválil parlament a vstúpila do platnosti v roku 2005. Podrobnejšie informácie možno nájsť v angličtine na internetovej stránke:

14

www.tyoelake.fi.

(15)  Pozri stanovisko EHSV z 10. decembra 2003 na tému „Strednodobé preskúmanie agendy pre sociálnu politiku“, (spravodajca pán JAHIER), Ú. v. EÚ C 80 z 30.3.2004.

15

(16)  Životná dráha, pri ktorej sa vo všeobecnosti dodnes predpokladá veľmi pevná časová súvislosť venovaná rastu, vzdelávaniu, a zložité a dlhé zaraďovanie sa do pracovného sveta, a ktorá má nevyhnutné dôsledky na čas venovaný rodine a na možné pôrody a končí v dosť pokročilom veku, v ktorom je osoba nútená čeliť dvojakej povinnosti starať sa o deti a o staršie osoby.

16

(17)  V tomto zmysle treba bezpodmienečne podporiť a rozšíriť už určené nasmerovania výskumu Nadácie v Dubline.

17

(18)  V tejto súvislosti pozri stanovisko „Bývanie a regionálna politika“ (spravodajca: pán GRASSO, pomocná spravodajkyňa: pani PRUD'HOMME), Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007.

18

(19)  Pri príležitosti Medzinárodného dňa rodiny, 15. mája 2007, Európska konfederácia početných rodín (ELFAC) a mnohé ďalšie organizácie ako Konfederácia rodinných organizácií Európskej únie (COFACE) a ďalšie, poslali zodpovedným pracovníkom inštitúcií výzvu s názvom „Potreba znížiť DPH na predmety nevyhnutné pre výchovu detí“. Ďalšie dokumenty a informácie sú k dispozícii na stránke:

19

www.elfac.org.

(20)  V súčasnosti niektoré členské štáty už uplatňujú zníženú sadzbu DPH na plienky pre deti, ale nazdávame sa, že by malo byť prijaté významnejšie rozhodnutie, ktoré pokryje všetky rôzne výrobky určené pre malé deti, od potravinových výrobkov po oblečenie, ktoré stále podliehajú maximálnych sadzbám.

20

---

PRÍLOHA

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúci pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu hlasov, bol zamietnutý počas diskusie (článok 54 ods. 3 vnútorného poriadku):

Bod 4.3

Doplniť takto:

„EHSV sa domnieva, že je potrebné podporovať vytvorenie strediska pre monitorovanie osvedčených postupov v oblasti rodinnej politiky v rámci Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok a odporúča, aby v jednotlivých fázach tohto procesu boli v rámci úzkej spolupráce konzultovaní aktéri občianskej spoločnosti, hlavne rodinné združenia, tak pri určovaní osvedčených postupov ako aj vytváraní užitočných príležitostí pre konfrontáciu a úvahy. EHSV vyzýva Komisiu, Európsky parlament a Radu, aby podnikli kroky potrebné na vytvorenie strediska na monitorovanie rodiny pri Dublinskej nadácii a aby na tento účel poskytli potrebné finančné prostriedky.“

Výsledok hlasovania:

Hlasy za: 63 Hlasy proti: 67 Hlasovania sa zdržali: 22

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii“

KOM(2007) 273 v konečnom znení

(2008/C 120/17)

Európska komisia sa 30. mája 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Štvrtú správu o hospodárskej a sociálnej kohézii“

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 8. novembra 2007 Spravodajcom bol pán DERRUINE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 13. decembra) prijal 88 hlasmi za, pričom žiadni členovia nehlasovali proti a žiadni sa hlasovania nezdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Podľa článku 159 zmluvy je Komisia každé tri roky povinná predložiť správu o stave hospodárskej a sociálnej kohézie v Európe. |
| --- | --- |

1.1

Podľa článku 159 zmluvy je Komisia každé tri roky povinná predložiť správu o stave hospodárskej a sociálnej kohézie v Európe.

| 1.2 | Keďže správa bola uverejnená rok pred aktualizáciou integrovaných hlavných usmernení Lisabonskej stratégie, EHSV verí, že – ako o to už žiadal – jeho úvahy budú zohľadnené nielen v ďalšej generácii regionálnej politiky, ale aj pri vypracovaní týchto nových integrovaných hlavných usmernení (1). |
| --- | --- |

1.2

Keďže správa bola uverejnená rok pred aktualizáciou integrovaných hlavných usmernení Lisabonskej stratégie, EHSV verí, že – ako o to už žiadal – jeho úvahy budú zohľadnené nielen v ďalšej generácii regionálnej politiky, ale aj pri vypracovaní týchto nových integrovaných hlavných usmernení (1).

| 1.3 | Nová reformná zmluva je novátorská, keďže medzi hlavné ciele EÚ zahrnula aj územnú súdržnosť (článok 3), ktorá k nim nebola zaradená, kým ju nedoplnil Konvent o budúcnosti Európy a nepotvrdila medzivládna konferencia v roku 2007. |
| --- | --- |

1.3

Nová reformná zmluva je novátorská, keďže medzi hlavné ciele EÚ zahrnula aj územnú súdržnosť (článok 3), ktorá k nim nebola zaradená, kým ju nedoplnil Konvent o budúcnosti Európy a nepotvrdila medzivládna konferencia v roku 2007.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Oznámenie k správe otvára diskusiu o budúcnosti štrukturálnej politiky, keďže v súvislosti s touto témou nastoľuje sériu otázok. EHSV sa však domnieva, že dve zásadné otázky, na ktoré je potrebné odpovedať, boli vynechané:






  — | zdá sa zbytočné zaoberať sa kohéznou politikou, ktorá predstavuje takmer tretinu európskeho rozpočtu, ak zároveň nediskutujeme o prostriedkoch potrebných na jej realizáciu. EHSV chce zdôrazniť, že európsky rozpočet v podobe, v akej bol schválený v dohode o finančnom výhľade, je nedostatočný na uskutočnenie ambícií, ktoré vkladáme do Európy. Čo sa týka konkrétne štrukturálnej politiky, aj tu možno konštatovať rovnakú skutočnosť: 0,36 % HDP neumožňuje zabezpečiť hospodársku, sociálnu a územnú kohéziu v Európe; (2) |
| --- | --- | --- |

2.1

Oznámenie k správe otvára diskusiu o budúcnosti štrukturálnej politiky, keďže v súvislosti s touto témou nastoľuje sériu otázok. EHSV sa však domnieva, že dve zásadné otázky, na ktoré je potrebné odpovedať, boli vynechané:

—

zdá sa zbytočné zaoberať sa kohéznou politikou, ktorá predstavuje takmer tretinu európskeho rozpočtu, ak zároveň nediskutujeme o prostriedkoch potrebných na jej realizáciu. EHSV chce zdôrazniť, že európsky rozpočet v podobe, v akej bol schválený v dohode o finančnom výhľade, je nedostatočný na uskutočnenie ambícií, ktoré vkladáme do Európy. Čo sa týka konkrétne štrukturálnej politiky, aj tu možno konštatovať rovnakú skutočnosť: 0,36 % HDP neumožňuje zabezpečiť hospodársku, sociálnu a územnú kohéziu v Európe; (2)

| — | úloha sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti: súbor otázok sa síce zaoberá riadením, no riadením v prísne politickom zmysle slova. Úloha sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti, však ostáva z neznámych dôvodov nepovšimnutá, hoci sú tieto subjekty potrebné na zabezpečenie toho, aby projekty zodpovedali požiadavkám praxe, aby získali podporu širokej verejnosti a aby prispievali k transparentnému využívaniu zdrojov. |
| --- | --- |

—

úloha sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti: súbor otázok sa síce zaoberá riadením, no riadením v prísne politickom zmysle slova. Úloha sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti, však ostáva z neznámych dôvodov nepovšimnutá, hoci sú tieto subjekty potrebné na zabezpečenie toho, aby projekty zodpovedali požiadavkám praxe, aby získali podporu širokej verejnosti a aby prispievali k transparentnému využívaniu zdrojov.

| 2.2 | Čísla uvádzané v správe môžu pozorného čitateľa zmiasť, keďže nie vždy je jasné, či sa vzťahujú na EÚ s 15, 25 alebo 27 členmi. Takisto pokiaľ ide o časový vývoj problematiky, referenčné dátumy sú mätúce. Správa napríklad často hovorí o súdržnosti EÚ s 27 členmi, pričom však uvádza ako referenčný dátum rok 1996, keď sa počet členských štátov EÚ čerstvo zvýšil na 15. Z toho vyplýva, že načrtnuté tendencie sa netýkajú iba EÚ, ale zahŕňajú aj krajiny, ktoré európska sektorová politika (vnútorný trh, hospodárska súťaž, regionálna politika) neovplyvnila alebo ich ovplyvnila iba v malej miere (s ohľadom na ich obchodné vzťahy). Inými slovami, tieto údaje zahmlievajú závery o konkrétnom príspevku štrukturálnej politiky k nastoleniu vyššej súdržnosti, napriek tomu, že jej prínos je nepopierateľný (3). |
| --- | --- |

2.2

Čísla uvádzané v správe môžu pozorného čitateľa zmiasť, keďže nie vždy je jasné, či sa vzťahujú na EÚ s 15, 25 alebo 27 členmi. Takisto pokiaľ ide o časový vývoj problematiky, referenčné dátumy sú mätúce. Správa napríklad často hovorí o súdržnosti EÚ s 27 členmi, pričom však uvádza ako referenčný dátum rok 1996, keď sa počet členských štátov EÚ čerstvo zvýšil na 15. Z toho vyplýva, že načrtnuté tendencie sa netýkajú iba EÚ, ale zahŕňajú aj krajiny, ktoré európska sektorová politika (vnútorný trh, hospodárska súťaž, regionálna politika) neovplyvnila alebo ich ovplyvnila iba v malej miere (s ohľadom na ich obchodné vzťahy). Inými slovami, tieto údaje zahmlievajú závery o konkrétnom príspevku štrukturálnej politiky k nastoleniu vyššej súdržnosti, napriek tomu, že jej prínos je nepopierateľný (3).

| 2.3 | Kritérium 75 % HDP na obyvateľa, podľa ktorého sa posudzovalo, či nejaký región zaostáva v rozvoji alebo nie, narušila skutočnosť, že po rozšírení Únie sa HDP na obyvateľa znížil, keďže do EÚ vstúpili omnoho chudobnejšie krajiny, než boli pôvodné členské krajiny (štatistický účinok). Platí to aj pre vstup Bulharska a Rumunska. Preto nie je možné priamo porovnávať situáciu v oblasti kohézie pred rokom 2004 so súčasným stavom. Výsledky dvanástich regiónov, ktoré sa dostali nad uvedený prah, treba relativizovať, pretože nič nezaručuje, že by tieto výsledky nemohol spôsobiť štatistický účinok. |
| --- | --- |

2.3

Kritérium 75 % HDP na obyvateľa, podľa ktorého sa posudzovalo, či nejaký región zaostáva v rozvoji alebo nie, narušila skutočnosť, že po rozšírení Únie sa HDP na obyvateľa znížil, keďže do EÚ vstúpili omnoho chudobnejšie krajiny, než boli pôvodné členské krajiny (štatistický účinok). Platí to aj pre vstup Bulharska a Rumunska. Preto nie je možné priamo porovnávať situáciu v oblasti kohézie pred rokom 2004 so súčasným stavom. Výsledky dvanástich regiónov, ktoré sa dostali nad uvedený prah, treba relativizovať, pretože nič nezaručuje, že by tieto výsledky nemohol spôsobiť štatistický účinok.

| 2.4 | Správa oznamuje, že na začiatku budúceho plánovacieho obdobia deväť z dvanástich členských krajín, ktoré vstúpili do EÚ v rokoch 2004 až 2007, prekročí prah 75 % európskeho HDP na obyvateľa. Toto referenčné kritérium tak stratí svoje opodstatnenie. Už teraz je potrebné začať sa zaoberať touto otázkou. |
| --- | --- |

2.4

Správa oznamuje, že na začiatku budúceho plánovacieho obdobia deväť z dvanástich členských krajín, ktoré vstúpili do EÚ v rokoch 2004 až 2007, prekročí prah 75 % európskeho HDP na obyvateľa. Toto referenčné kritérium tak stratí svoje opodstatnenie. Už teraz je potrebné začať sa zaoberať touto otázkou.

| 2.5 | Hoci správa poskytuje veľké množstvo informácií, musíme vyjadriť poľutovanie nad tým, že nie vždy sú komplexné.






  — | Napríklad odseky 2.1.3, 3.2, 2.2.4 (najmä graf) a 2.2.6 v prílohe I poukazujú na problematickosť prepojenia hospodárskeho rastu a harmonického rozvoja (v tomto konkrétnom prípade ide o vytváranie pracovných miest, ktoré by priniesli úžitok všetkým regiónom). Pritom ide o skutočne dôležitú výzvu, najmä pre niektoré nové členské krajiny (Poľsko, Maďarsko, Rumunsko, Bulharsko a Českú republiku). |
| --- | --- | --- |

2.5

Hoci správa poskytuje veľké množstvo informácií, musíme vyjadriť poľutovanie nad tým, že nie vždy sú komplexné.

—

Napríklad odseky 2.1.3, 3.2, 2.2.4 (najmä graf) a 2.2.6 v prílohe I poukazujú na problematickosť prepojenia hospodárskeho rastu a harmonického rozvoja (v tomto konkrétnom prípade ide o vytváranie pracovných miest, ktoré by priniesli úžitok všetkým regiónom). Pritom ide o skutočne dôležitú výzvu, najmä pre niektoré nové členské krajiny (Poľsko, Maďarsko, Rumunsko, Bulharsko a Českú republiku).

| — | Je pravda, že Írsko, Grécko a Španielsko, niekdajší najväčší poberatelia príspevkov z kohézneho fondu, úplne alebo čiastočne dobehli svoje zaostávanie, ako je to však s trvalou udržateľnosťou ich rastu? Ako ostať optimistom vzhľadom na budúci vývoj, keď hodinová produktivita už desať rokov v porovnaní s európskym priemerom neprestajne klesá alebo keď sa rast z veľkej časti opiera o nehnuteľnosti (Španielsko)? Ako je možné, že napriek výraznému rastu v Írsku, ktorý ho vyniesol na druhé miesto z hľadiska úrovne reálneho HDP na obyvateľa a umožnil mu dosiahnuť plnú zamestnanosť, takmer každému piatemu mužovi a žene hrozí chudoba? |
| --- | --- |

—

Je pravda, že Írsko, Grécko a Španielsko, niekdajší najväčší poberatelia príspevkov z kohézneho fondu, úplne alebo čiastočne dobehli svoje zaostávanie, ako je to však s trvalou udržateľnosťou ich rastu? Ako ostať optimistom vzhľadom na budúci vývoj, keď hodinová produktivita už desať rokov v porovnaní s európskym priemerom neprestajne klesá alebo keď sa rast z veľkej časti opiera o nehnuteľnosti (Španielsko)? Ako je možné, že napriek výraznému rastu v Írsku, ktorý ho vyniesol na druhé miesto z hľadiska úrovne reálneho HDP na obyvateľa a umožnil mu dosiahnuť plnú zamestnanosť, takmer každému piatemu mužovi a žene hrozí chudoba?

| — | V tejto rozsiahlej správe udiera do očí chýbajúca otázka kvality pracovných miest, ktorá bola uznaná za základný cieľ Lisabonskej stratégie z roku 2000 (4). Myslíme si, že každý členský štát si musí jednoznačne overiť, či pracovné miesta, ktoré podporili príspevky zo štrukturálnych fondov alebo ktoré vznikli vďaka štrukturálnym fondom, skutočne umožnili ľuďom začleniť sa na trh práce, zabezpečili im dôstojné životné podmienky a primeraný plat. |
| --- | --- |

—

V tejto rozsiahlej správe udiera do očí chýbajúca otázka kvality pracovných miest, ktorá bola uznaná za základný cieľ Lisabonskej stratégie z roku 2000 (4). Myslíme si, že každý členský štát si musí jednoznačne overiť, či pracovné miesta, ktoré podporili príspevky zo štrukturálnych fondov alebo ktoré vznikli vďaka štrukturálnym fondom, skutočne umožnili ľuďom začleniť sa na trh práce, zabezpečili im dôstojné životné podmienky a primeraný plat.

| 2.6 | EHSV takisto upozorňuje na chýbajúci odkaz na sociálne hospodárstvo, v ktorom dnes pôsobí asi 10 % európskych podnikov a ktoré má dôležitú úlohu v oblasti kohézie (predovšetkým pokiaľ ide o pomoc osobám, ktoré sa najťažšie uplatňujú na pracovnom trhu). Toto odvetvie vytvára kvalitné pracovné miesta a prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju, pretože ukotvuje zamestnanosť na danom území, zrýchľuje rozvoj vidieckych oblastí, vytvára sociálny kapitál a určuje postupy sektorovej a územnej reštrukturalizácie. V tejto súvislosti by na lepšie porozumenie tomuto sektoru bolo užitočné mať k dispozícii kvantitatívne a kvalitatívne porovnateľné štatistiky za jednotlivé členské štáty. |
| --- | --- |

2.6

EHSV takisto upozorňuje na chýbajúci odkaz na sociálne hospodárstvo, v ktorom dnes pôsobí asi 10 % európskych podnikov a ktoré má dôležitú úlohu v oblasti kohézie (predovšetkým pokiaľ ide o pomoc osobám, ktoré sa najťažšie uplatňujú na pracovnom trhu). Toto odvetvie vytvára kvalitné pracovné miesta a prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju, pretože ukotvuje zamestnanosť na danom území, zrýchľuje rozvoj vidieckych oblastí, vytvára sociálny kapitál a určuje postupy sektorovej a územnej reštrukturalizácie. V tejto súvislosti by na lepšie porozumenie tomuto sektoru bolo užitočné mať k dispozícii kvantitatívne a kvalitatívne porovnateľné štatistiky za jednotlivé členské štáty.

| 2.7 | EHSV sa domnieva, že viaceré aspekty hospodárskej, sociálnej a územnej kohézie by sa mali podrobnejšie rozpracovať a preskúmať: napríklad aj rovnosť príležitostí na trhu práce. |
| --- | --- |

2.7

EHSV sa domnieva, že viaceré aspekty hospodárskej, sociálnej a územnej kohézie by sa mali podrobnejšie rozpracovať a preskúmať: napríklad aj rovnosť príležitostí na trhu práce.

| 2.8 | Ak je ešte potrebné presviedčať o užitočnosti kohéznej politiky v EÚ, správa poskytuje nové argumenty:






  — | trhové sily sa sústreďujú v hlavných mestách, kam smerujú aj zástupy pracovníkov a nezamestnaných, hoci blahobyt, ktorý sľubujú, je často klamlivý. V diskusiách, ktoré sa v rámci boja proti nezamestnanosti zameriavajú na podporu mobility, sa tento argument nesmie podceňovať; |
| --- | --- | --- |

2.8

Ak je ešte potrebné presviedčať o užitočnosti kohéznej politiky v EÚ, správa poskytuje nové argumenty:

—

trhové sily sa sústreďujú v hlavných mestách, kam smerujú aj zástupy pracovníkov a nezamestnaných, hoci blahobyt, ktorý sľubujú, je často klamlivý. V diskusiách, ktoré sa v rámci boja proti nezamestnanosti zameriavajú na podporu mobility, sa tento argument nesmie podceňovať;

| — | hlavné mestá bývajú mimochodom často jedinými hnacími motormi rastu. Druhotné póly rozvoja s medzinárodným rozmerom a trvalým hospodárskym významom existujú iba v troch krajinách. To by mohlo vysvetľovať, prečo priemerná miera rastu na regionálnej úrovni kolíše od 0 % do 8,6 % (1997-2004); |
| --- | --- |

—

hlavné mestá bývajú mimochodom často jedinými hnacími motormi rastu. Druhotné póly rozvoja s medzinárodným rozmerom a trvalým hospodárskym významom existujú iba v troch krajinách. To by mohlo vysvetľovať, prečo priemerná miera rastu na regionálnej úrovni kolíše od 0 % do 8,6 % (1997-2004);

| — | niektoré krajiny, ktorých celkový rast závisí od hlavného mesta, dosiahnu síce hraničnú úroveň 75 %, mnoho regiónov však bude potrebovať na dosiahnutie tejto úrovne oveľa dlhší čas. |
| --- | --- |

—

niektoré krajiny, ktorých celkový rast závisí od hlavného mesta, dosiahnu síce hraničnú úroveň 75 %, mnoho regiónov však bude potrebovať na dosiahnutie tejto úrovne oveľa dlhší čas.

Preto bolo naliehavé, aby bola územná kohézia, ktorá sa čoraz väčšmi javí ako základ hospodárskej a sociálnej kohézie, v plnej miere uznaná za jeden zo všeobecných cieľov EÚ.

| 2.9 | EHSV víta nový pohľad na súdržnosť v Európe, ktorý vychádza z porovnania so situáciou jej svetových konkurentov a poukazuje na úlohu hlavných miest a dôsledky z hľadiska trvalej udržateľnosti rozvoja (najmä nevyvážený rozvoj a environmentálne tlaky), a na regionálny vplyv klimatických zmien. |
| --- | --- |

2.9

EHSV víta nový pohľad na súdržnosť v Európe, ktorý vychádza z porovnania so situáciou jej svetových konkurentov a poukazuje na úlohu hlavných miest a dôsledky z hľadiska trvalej udržateľnosti rozvoja (najmä nevyvážený rozvoj a environmentálne tlaky), a na regionálny vplyv klimatických zmien.

| 2.10 | EHSV podporuje cieľ Európskej únie stať sa vedúcim činiteľom v boji klimatickým zmenám. Avšak ak krajiny mimo EÚ nebudú vyvíjať snahy v tomto smere, ohrozí to konkurencieschopnosť a bude to mať vplyv na kohéznu politiku Únie. Narušenie hospodárskej súťaže by viedlo k uprednostňovaniu relokácie do krajín, ktoré neuplatňujú politiku boja proti klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

2.10

EHSV podporuje cieľ Európskej únie stať sa vedúcim činiteľom v boji klimatickým zmenám. Avšak ak krajiny mimo EÚ nebudú vyvíjať snahy v tomto smere, ohrozí to konkurencieschopnosť a bude to mať vplyv na kohéznu politiku Únie. Narušenie hospodárskej súťaže by viedlo k uprednostňovaniu relokácie do krajín, ktoré neuplatňujú politiku boja proti klimatickým zmenám.

| 2.11 | EHSV vyjadruje radosť z opätovného záujmu venovaného územnému aspektu kohézie, ktorý bol aj napriek prijatiu Rozvojovej schémy priestoru Spoločenstva v roku 1999 až doteraz na okraji záujmu: v Stratégii mestského rozvoja, Územnej agende a Charte z Lipska sa uvádza séria hlavných zásad rozvoja miest, ako aj mestských oblastí, ktoré vyzdvihol EHSV, ako aj aglomerácií v rámci priemyselnej a inovačnej politiky. |
| --- | --- |

2.11

EHSV vyjadruje radosť z opätovného záujmu venovaného územnému aspektu kohézie, ktorý bol aj napriek prijatiu Rozvojovej schémy priestoru Spoločenstva v roku 1999 až doteraz na okraji záujmu: v Stratégii mestského rozvoja, Územnej agende a Charte z Lipska sa uvádza séria hlavných zásad rozvoja miest, ako aj mestských oblastí, ktoré vyzdvihol EHSV, ako aj aglomerácií v rámci priemyselnej a inovačnej politiky.

| 2.12 | Najmenej presvedčivá je posledná kapitola, v ktorej sa hovorí o vzťahu medzi politikami Spoločenstva a súdržnosťou: uvádza sa tu celý rad opatrení v rámci Lisabonskej stratégie, avšak skutočný konkrétny a spoľahlivý dosah na súdržnosť nie je jasne preukázaný. |
| --- | --- |

2.12

Najmenej presvedčivá je posledná kapitola, v ktorej sa hovorí o vzťahu medzi politikami Spoločenstva a súdržnosťou: uvádza sa tu celý rad opatrení v rámci Lisabonskej stratégie, avšak skutočný konkrétny a spoľahlivý dosah na súdržnosť nie je jasne preukázaný.

3.   Odporúčania

| 3.1 | EHSV nechce predbiehať svoje budúce stanovisko z vlastnej iniciatívy, ktoré je odpoveďou na verejnú konzultáciu Komisie o budúcom európskom rozpočte, chcel by však pripomenúť niektoré zo svojich predchádzajúcich odporúčaní. |
| --- | --- |

3.1

EHSV nechce predbiehať svoje budúce stanovisko z vlastnej iniciatívy, ktoré je odpoveďou na verejnú konzultáciu Komisie o budúcom európskom rozpočte, chcel by však pripomenúť niektoré zo svojich predchádzajúcich odporúčaní.

| 3.1.1 | Štrukturálne fondy sa v súčasnosti obmedzujú na poskytovanie subvencií. V jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (5) EHSV navrhol prehodnotiť ich štruktúru, aby sa znásobil ich účinok vďaka pomoci Európskeho investičného fondu a EIB. Navrhoval zmeniť tieto subvencie na finančné produkty, aby sa dosiahol pákový efekt: napríklad jedno euro ako záruka pri pôžičke rizikového kapitálu by umožnilo financovať päť až desať eur z investícií MSP. Príklad programu JEREMIE treba rozšíriť (6). |
| --- | --- |

3.1.1

Štrukturálne fondy sa v súčasnosti obmedzujú na poskytovanie subvencií. V jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (5) EHSV navrhol prehodnotiť ich štruktúru, aby sa znásobil ich účinok vďaka pomoci Európskeho investičného fondu a EIB. Navrhoval zmeniť tieto subvencie na finančné produkty, aby sa dosiahol pákový efekt: napríklad jedno euro ako záruka pri pôžičke rizikového kapitálu by umožnilo financovať päť až desať eur z investícií MSP. Príklad programu JEREMIE treba rozšíriť (6).

| 3.1.2 | Takisto by bolo možné uvoľniť prostriedky tak, aby sa tým nezvýšil príspevok členských štátov, pretože by sa prideľovali na projekty európskeho významu(najmä na chýbajúce články transeurópskych sietí a najmä na Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii). |
| --- | --- |

3.1.2

Takisto by bolo možné uvoľniť prostriedky tak, aby sa tým nezvýšil príspevok členských štátov, pretože by sa prideľovali na projekty európskeho významu(najmä na chýbajúce články transeurópskych sietí a najmä na Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii).

| 3.1.2.1 | EHSV opakovane kritizoval systém DPH, ktorý je súčasťou európskeho rozpočtu pre mimoriadne operačné, administratívne a monitorovacie náklady (7). Tieto náklady sa musia znížiť, čím by sa získali prostriedky na spoločné projekty. |
| --- | --- |

3.1.2.1

EHSV opakovane kritizoval systém DPH, ktorý je súčasťou európskeho rozpočtu pre mimoriadne operačné, administratívne a monitorovacie náklady (7). Tieto náklady sa musia znížiť, čím by sa získali prostriedky na spoločné projekty.

| 3.1.2.2 | Treba skoncovať s refundáciou nevyčerpaných prostriedkov z už aj tak nízkeho európskeho rozpočtu členským štátom. Tieto prostriedky predstavujú iba veľmi malé percento z ročného rozpočtu. Pritom v období rokov 2000-2005 dosiahli spolu výšku takmer 45 miliárd EUR, ktoré sa mohli produktívne využiť (8). |
| --- | --- |

3.1.2.2

Treba skoncovať s refundáciou nevyčerpaných prostriedkov z už aj tak nízkeho európskeho rozpočtu členským štátom. Tieto prostriedky predstavujú iba veľmi malé percento z ročného rozpočtu. Pritom v období rokov 2000-2005 dosiahli spolu výšku takmer 45 miliárd EUR, ktoré sa mohli produktívne využiť (8).

| 3.1.2.3 | Všetky členské štáty čelia starnutiu populácie, ktoré znamená zvýšenie sociálnych výdavkov, zatiaľ čo pakt stability ich núti obmedzovať rozpočet. V tejto situácii by verejno-súkromné partnerstvá mohli byť alternatívnym riešením, ak by verejná správa (najmä na vnútroštátnej úrovni) dokázala dosiahnuť vyvážené dohody so súkromným sektorom, čo však predpokladá posilnenie administratívnych kapacít. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Všetky členské štáty čelia starnutiu populácie, ktoré znamená zvýšenie sociálnych výdavkov, zatiaľ čo pakt stability ich núti obmedzovať rozpočet. V tejto situácii by verejno-súkromné partnerstvá mohli byť alternatívnym riešením, ak by verejná správa (najmä na vnútroštátnej úrovni) dokázala dosiahnuť vyvážené dohody so súkromným sektorom, čo však predpokladá posilnenie administratívnych kapacít.

| 3.2 | Strategické usmernenia, ktorými sa riadi regionálna politika, sú vytvorené na základe Lisabonskej stratégie. EHSV navrhuje, aby regionálna politika vyváženejším spôsobom zohľadnila Stratégiu trvalo udržateľného rozvoja, ktorá kladie dôraz predovšetkým na súdržnosť vo všetkých jej aspektoch, vzhľadom na to, že k nej komplementárna Lisabonská stratégia sa sústreďuje na konkurencieschopnosť (9). | LISABON | TRVALO UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Časový výhľad | 2010 | Nebol stanovený; dlhodobý výhľad |
| Priestor | Európska únia | Vďaka svojmu vonkajšiemu rozmeru prekračuje európsky rámec |
| Priority (10) | Zlepšiť rast a zamestnanosť, zabezpečiť dynamiku a dobré fungovanie eurozóny, urobiť Európu príťažlivejšou pre investorov a pracovníkov, poznatky a inovácie dať do služieb rastu, získať a udržať väčší počet ľudí v zamestnaní a zmodernizovať systémy sociálnej ochrany, zlepšiť adaptačnú schopnosť pracovníkov a podnikov a zvýšiť pružnosť trhov práce, investovať viac do ľudského kapitálu prostredníctvom lepšieho vzdelávania a kvalifikácie | Reagovať na klimatické zmeny, podporovať kvalitné zdravotníctvo – verejné zdravotníctvo, bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a reagovať na demografické zmeny, lepšie spravovať prírodné zdroje, urobiť dopravu udržateľnou, bojovať proti chudobe vo svete, podporovať rozvoj |

3.2

Strategické usmernenia, ktorými sa riadi regionálna politika, sú vytvorené na základe Lisabonskej stratégie. EHSV navrhuje, aby regionálna politika vyváženejším spôsobom zohľadnila Stratégiu trvalo udržateľného rozvoja, ktorá kladie dôraz predovšetkým na súdržnosť vo všetkých jej aspektoch, vzhľadom na to, že k nej komplementárna Lisabonská stratégia sa sústreďuje na konkurencieschopnosť (9).

LISABON

TRVALO UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ

Časový výhľad

2010

Nebol stanovený; dlhodobý výhľad

Priestor

Európska únia

Vďaka svojmu vonkajšiemu rozmeru prekračuje európsky rámec

Priority (10)

Zlepšiť rast a zamestnanosť, zabezpečiť dynamiku a dobré fungovanie eurozóny, urobiť Európu príťažlivejšou pre investorov a pracovníkov, poznatky a inovácie dať do služieb rastu, získať a udržať väčší počet ľudí v zamestnaní a zmodernizovať systémy sociálnej ochrany, zlepšiť adaptačnú schopnosť pracovníkov a podnikov a zvýšiť pružnosť trhov práce, investovať viac do ľudského kapitálu prostredníctvom lepšieho vzdelávania a kvalifikácie

Reagovať na klimatické zmeny, podporovať kvalitné zdravotníctvo – verejné zdravotníctvo, bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a reagovať na demografické zmeny, lepšie spravovať prírodné zdroje, urobiť dopravu udržateľnou, bojovať proti chudobe vo svete, podporovať rozvoj

| 3.2.1 | Nasledujúce mapy, ktoré vytvorila Monitorovacia sieť pre európske územné plánovanie (European Spatial Planning Observation Network, ESPON), znázorňujú rastúcu polarizáciu a metropolizáciu v horizonte do roku 2030, ktoré vyplynú z prehĺbenia Lisabonskej stratégie v jej súčasnom zameraní. Scenár, ktorý by sa väčšmi zameriaval na kohéziu, by umožnil rozšíriť koncentráciu hospodárstva a najmä by vďaka nemu vznikli nové póly rozvoja (regióny Baltského mora, východný štvoruholník vymedzený Viedňou, Berlínom, Varšavou a Budapešťou, juh Francúzska a Katalánsko). |
| --- | --- |

3.2.1

Nasledujúce mapy, ktoré vytvorila Monitorovacia sieť pre európske územné plánovanie (European Spatial Planning Observation Network, ESPON), znázorňujú rastúcu polarizáciu a metropolizáciu v horizonte do roku 2030, ktoré vyplynú z prehĺbenia Lisabonskej stratégie v jej súčasnom zameraní. Scenár, ktorý by sa väčšmi zameriaval na kohéziu, by umožnil rozšíriť koncentráciu hospodárstva a najmä by vďaka nemu vznikli nové póly rozvoja (regióny Baltského mora, východný štvoruholník vymedzený Viedňou, Berlínom, Varšavou a Budapešťou, juh Francúzska a Katalánsko).

| 3.2.2 | V tomto ohľade EHSV pripomína (11) dôležitosť rozvíjania a realizácie dvojúrovňového polycentrizmu v rámci harmonického rozvoja, aby sa predišlo negatívnym účinkom polarizácie (12): prvá úroveň by umožnila vznik pólov rozvoja rozložených v rámci európskeho priestoru, aby sa rast a zamestnanosť rozptýlili aj mimo veľkých centier s koncentráciou hospodárstva (päťuholník), na druhej úrovni by sa upevnili väzby a synergie medzi veľkými mestskými strediskami a vidieckymi oblasťami a ich okolím, najmä preto, aby sa predišlo „územným zlomom“ priamo v Nomenklatúre územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS). |
| --- | --- |

3.2.2

V tomto ohľade EHSV pripomína (11) dôležitosť rozvíjania a realizácie dvojúrovňového polycentrizmu v rámci harmonického rozvoja, aby sa predišlo negatívnym účinkom polarizácie (12): prvá úroveň by umožnila vznik pólov rozvoja rozložených v rámci európskeho priestoru, aby sa rast a zamestnanosť rozptýlili aj mimo veľkých centier s koncentráciou hospodárstva (päťuholník), na druhej úrovni by sa upevnili väzby a synergie medzi veľkými mestskými strediskami a vidieckymi oblasťami a ich okolím, najmä preto, aby sa predišlo „územným zlomom“ priamo v Nomenklatúre územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS).

| 3.3 | Vzhľadom na rastúcu prevahu hlavných miest ako miest, v ktorých sa vytvára bohatstvo, aktivity a pracovné miesta, a to najmä v niektorých nových členských štátoch (13) a vzhľadom na výraznú súvislosť medzi mierou rastu HDP a infláciou, by mali vlády a občianska spoločnosť krajín s perspektívou vstupu do eurozóny venovať mimoriadnu pozornosť tomu, aký vplyv bude mať prechod na jednotnú menu na vnútornú súdržnosť týchto krajín. Ich vnútorná súdržnosť totiž môže byť vystavená tlaku v prípade, že jednotlivé regióny týchto štátov dosiahnu rozdielny stupeň dynamiky. V takomto prípade, nezabúdajúc na výhody spojené s eurom (14) a odhliadnuc od toho, že politika jednotnej úrokovej sadzby by nemusela zodpovedať špecifickým potrebám ich národného hospodárstva, budú túto politiku inak pociťovať významné strediská aktivít (napríklad hlavné mestá) a inak ostatné regióny. Okrem toho treba na zmiernenie tohto javu posilniť koordináciu hospodárskych politík členských štátov (15). |
| --- | --- |

3.3

Vzhľadom na rastúcu prevahu hlavných miest ako miest, v ktorých sa vytvára bohatstvo, aktivity a pracovné miesta, a to najmä v niektorých nových členských štátoch (13) a vzhľadom na výraznú súvislosť medzi mierou rastu HDP a infláciou, by mali vlády a občianska spoločnosť krajín s perspektívou vstupu do eurozóny venovať mimoriadnu pozornosť tomu, aký vplyv bude mať prechod na jednotnú menu na vnútornú súdržnosť týchto krajín. Ich vnútorná súdržnosť totiž môže byť vystavená tlaku v prípade, že jednotlivé regióny týchto štátov dosiahnu rozdielny stupeň dynamiky. V takomto prípade, nezabúdajúc na výhody spojené s eurom (14) a odhliadnuc od toho, že politika jednotnej úrokovej sadzby by nemusela zodpovedať špecifickým potrebám ich národného hospodárstva, budú túto politiku inak pociťovať významné strediská aktivít (napríklad hlavné mestá) a inak ostatné regióny. Okrem toho treba na zmiernenie tohto javu posilniť koordináciu hospodárskych politík členských štátov (15).

| 3.4 | Správa znova podčiarkuje dôležitosť služieb verejného záujmu. V zmysle nového protokolu o službách verejného záujmu, ktorý stanovila medzivládna konferencia v roku 2007, EHSV opakuje svoju žiadosť, aby boli na úrovni Spoločenstva „definované spoločné kritériá a normy pre všetky služby verejného záujmu (hospodárske aj nehospodárske) vrátane sociálnych služieb verejného záujmu, ktoré by boli stanovené v rámcovej smernici, schválené v procese spolurozhodovania a schopné vytvoriť komunitárny rámec prispôsobený ich špecifickým vlastnostiam“ (16). |
| --- | --- |

3.4

Správa znova podčiarkuje dôležitosť služieb verejného záujmu. V zmysle nového protokolu o službách verejného záujmu, ktorý stanovila medzivládna konferencia v roku 2007, EHSV opakuje svoju žiadosť, aby boli na úrovni Spoločenstva „definované spoločné kritériá a normy pre všetky služby verejného záujmu (hospodárske aj nehospodárske) vrátane sociálnych služieb verejného záujmu, ktoré by boli stanovené v rámcovej smernici, schválené v procese spolurozhodovania a schopné vytvoriť komunitárny rámec prispôsobený ich špecifickým vlastnostiam“ (16).

| 3.5 | „Podľa EHSV [ktorého postoj zopakoval vo svojich nedávnych správach aj Európsky parlament] nemožno súdržnosť chápať len cez ukazovatele hrubého domáceho produktu. Výbor si praje, aby bol vypracovaný reprezentatívnejší ukazovateľ súdržnosti, ktorý by zahŕňal popri HDP aj také premenné ako miera zamestnanosti a nezamestnanosti, rozsah sociálnej ochrany, stupeň prístupu k službám verejného záujmu atď.“ (17) Tieto ukazovatele by mali byť doplnené ukazovateľmi súvisiacimi s nerovnosťou príjmov (Giniho koeficient alebo kvintilový podiel) a emisiami CO2 (na obyvateľa alebo vývoj od roku 1990). Celkovo je nevyhnutné skonsolidovať európske štatistické nástroje, predovšetkým na úrovni NUTS, a posilniť väzby medzi Eurostatom a národnými štatistickými inštitúciami, aby boli čo najrýchlejšie k dispozícii úplné a presné údaje (18). |
| --- | --- |

3.5

„Podľa EHSV [ktorého postoj zopakoval vo svojich nedávnych správach aj Európsky parlament] nemožno súdržnosť chápať len cez ukazovatele hrubého domáceho produktu. Výbor si praje, aby bol vypracovaný reprezentatívnejší ukazovateľ súdržnosti, ktorý by zahŕňal popri HDP aj také premenné ako miera zamestnanosti a nezamestnanosti, rozsah sociálnej ochrany, stupeň prístupu k službám verejného záujmu atď.“ (17) Tieto ukazovatele by mali byť doplnené ukazovateľmi súvisiacimi s nerovnosťou príjmov (Giniho koeficient alebo kvintilový podiel) a emisiami CO2 (na obyvateľa alebo vývoj od roku 1990). Celkovo je nevyhnutné skonsolidovať európske štatistické nástroje, predovšetkým na úrovni NUTS, a posilniť väzby medzi Eurostatom a národnými štatistickými inštitúciami, aby boli čo najrýchlejšie k dispozícii úplné a presné údaje (18).

| 3.6 | EHSV navrhuje, aby sa zvážilo, či by v budúcej etape prideľovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov nebolo vhodnejšie použiť hospodársky ukazovateľ hrubého národného produktu (HNP), a nie na HDP, ako je to zaužívané v Kohéznom fonde. Umožnilo by to zohľadniť prácu ľudí, ktorí do miest dochádzajú a ktorých hospodársky vplyv napomáha zväčšovaniu rozdielov, ako sa to zdôrazňuje v správe, hoci sa podporuje mobilita na všetkých úrovniach, ako aj prúdenie priamych zahraničných investícií, nakoľko časť príjmov z týchto investícií sa vracia do krajiny pôvodu. HNP teda na rozdiel od HDP zohľadňuje tieto vstupy a výstupy. V niektorých krajinách (Luxembursko, Írsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Maďarsko a v menšej miere aj Poľsko a Rumunsko) môže byť tento rozdiel výrazný a môže spôsobiť nedostatočné poskytovanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov. Takisto si treba uvedomiť, že tieto údaje nie sú dostupné na úrovni nomenklatúry NUTS, čo je potrebné v maximálnej možnej miere napraviť. |
| --- | --- |

3.6

EHSV navrhuje, aby sa zvážilo, či by v budúcej etape prideľovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov nebolo vhodnejšie použiť hospodársky ukazovateľ hrubého národného produktu (HNP), a nie na HDP, ako je to zaužívané v Kohéznom fonde. Umožnilo by to zohľadniť prácu ľudí, ktorí do miest dochádzajú a ktorých hospodársky vplyv napomáha zväčšovaniu rozdielov, ako sa to zdôrazňuje v správe, hoci sa podporuje mobilita na všetkých úrovniach, ako aj prúdenie priamych zahraničných investícií, nakoľko časť príjmov z týchto investícií sa vracia do krajiny pôvodu. HNP teda na rozdiel od HDP zohľadňuje tieto vstupy a výstupy. V niektorých krajinách (Luxembursko, Írsko, Česká republika, Estónsko, Cyprus, Maďarsko a v menšej miere aj Poľsko a Rumunsko) môže byť tento rozdiel výrazný a môže spôsobiť nedostatočné poskytovanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov. Takisto si treba uvedomiť, že tieto údaje nie sú dostupné na úrovni nomenklatúry NUTS, čo je potrebné v maximálnej možnej miere napraviť.

4.   Odpovede na niektoré otázky vyplývajúce z konzultácie

4.1   Ako môžu regióny reagovať na reštrukturalizačný tlak zo strany dynamickej konkurencie v sektoroch s nízkym a priemerným technickým vybavením?

| 4.1.1 | Čo sa týka rastu európskych podnikov, zdá sa, že logika 7. rámcového programu pre výskum a vývoj a programu spolupráce medzi univerzitami, ktorých cieľom je podpora malých a stredných podnikov a regiónov bohatých na vedomosti, je veľmi direktívna. Je potrebné podporovať „prepojenie vedecko-technických kompetenčných centier, priemyselné parky, štruktúrované vzťahy medzi vysokými školami, podnikmi a štátnymi orgánmi“. Treba však dať pozor na skutočnosť, že „požiadavka inovácie môže vyústiť do novej fragmentácie, ak nevytvoríme nové kompetencie na nasmerovanie občanov k tejto zmene“ (19). Znamená to, že je potrebné venovať sa vážnejšie kvalitatívnemu rozmeru pracovných miest, lebo „okrem zvyšovania investícií do výskumu a vývoja, ako aj investícií všeobecne a investícií do vzdelávania a odborného vzdelávania s ohľadom na požiadavky spoločnosti založenej na vedomostiach a informačnej spoločnosti, je zlepšenie kvality pracovného života kľúčom k zvyšovaniu rastu produktivity a inovačnej schopnosti podnikov. Potvrdzujú to vedecké štúdie o súvislosti medzi kvalitou práce a produktivitou a o význame, ktorý má 'dobrá práca‛ z pohľadu príslušných zamestnancov pre ich motiváciu k práci a pripravenosť podávať výkony.“ (20) |
| --- | --- |

4.1.1

Čo sa týka rastu európskych podnikov, zdá sa, že logika 7. rámcového programu pre výskum a vývoj a programu spolupráce medzi univerzitami, ktorých cieľom je podpora malých a stredných podnikov a regiónov bohatých na vedomosti, je veľmi direktívna. Je potrebné podporovať „prepojenie vedecko-technických kompetenčných centier, priemyselné parky, štruktúrované vzťahy medzi vysokými školami, podnikmi a štátnymi orgánmi“. Treba však dať pozor na skutočnosť, že „požiadavka inovácie môže vyústiť do novej fragmentácie, ak nevytvoríme nové kompetencie na nasmerovanie občanov k tejto zmene“ (19). Znamená to, že je potrebné venovať sa vážnejšie kvalitatívnemu rozmeru pracovných miest, lebo „okrem zvyšovania investícií do výskumu a vývoja, ako aj investícií všeobecne a investícií do vzdelávania a odborného vzdelávania s ohľadom na požiadavky spoločnosti založenej na vedomostiach a informačnej spoločnosti, je zlepšenie kvality pracovného života kľúčom k zvyšovaniu rastu produktivity a inovačnej schopnosti podnikov. Potvrdzujú to vedecké štúdie o súvislosti medzi kvalitou práce a produktivitou a o význame, ktorý má 'dobrá práca‛ z pohľadu príslušných zamestnancov pre ich motiváciu k práci a pripravenosť podávať výkony.“ (20)

| 4.1.2 | Pokiaľ ide o priemyselnú politiku, zisťovanie synergií a zainteresovanie všetkých zúčastnených „na úspešnom uskutočňovaní štrukturálnych zmien (...) môžu umožniť sociálne únosné riadenie priemyselných zmien, ak bude zabezpečené systematické zapojenie sociálnych partnerov do predvídania a riadenia zmien a bude sa dôsledne sledovať dvojitý cieľ konkurencieschopnosti podnikov a minimalizovania negatívnych sociálnych následkov“ (21). |
| --- | --- |

4.1.2

Pokiaľ ide o priemyselnú politiku, zisťovanie synergií a zainteresovanie všetkých zúčastnených „na úspešnom uskutočňovaní štrukturálnych zmien (...) môžu umožniť sociálne únosné riadenie priemyselných zmien, ak bude zabezpečené systematické zapojenie sociálnych partnerov do predvídania a riadenia zmien a bude sa dôsledne sledovať dvojitý cieľ konkurencieschopnosti podnikov a minimalizovania negatívnych sociálnych následkov“ (21).

| 4.1.3 | V cezhraničných regiónoch by priemyselné zmeny mohlo uľahčiť konkretizovanie „nadnárodného voliteľného rámca pre kolektívne vyjednávanie, ako bol ohlásený v sociálnej agende na roky 2005-2010“ (22). |
| --- | --- |

4.1.3

V cezhraničných regiónoch by priemyselné zmeny mohlo uľahčiť konkretizovanie „nadnárodného voliteľného rámca pre kolektívne vyjednávanie, ako bol ohlásený v sociálnej agende na roky 2005-2010“ (22).

| 4.1.4 | Výbor podporuje žiadosť Európskeho parlamentu o vyhodnotenie relokácií a ich monitorovanie na územnej úrovni (zrušené a vytvorené pracovné miesta, typ pracovného miesta, vplyv na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť) a predloženie konkrétnych návrhov vo forme pravidelných správ (23). |
| --- | --- |

4.1.4

Výbor podporuje žiadosť Európskeho parlamentu o vyhodnotenie relokácií a ich monitorovanie na územnej úrovni (zrušené a vytvorené pracovné miesta, typ pracovného miesta, vplyv na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť) a predloženie konkrétnych návrhov vo forme pravidelných správ (23).

| 4.1.5 | Časť nevyčerpaných prostriedkov by mohla zväčšiť objem Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, ktorý je novým nástrojom dočasnej a rýchlej pomoci prepusteným pracovníkom, „obetiam globalizácie“. Zároveň by bolo potrebné revidovať kritériá prijateľnosti žiadostí, napríklad tak, že sa zníži stanovený počet prepustených pracovníkov potrebný na to, aby mohol tento fond zasiahnuť, pretože malé a stredné podniky predstavujú 99,8 % podnikov (mikropodniky predstavujú 91,5 %) a 67,1 % celkového množstva pracovných miest. |
| --- | --- |

4.1.5

Časť nevyčerpaných prostriedkov by mohla zväčšiť objem Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, ktorý je novým nástrojom dočasnej a rýchlej pomoci prepusteným pracovníkom, „obetiam globalizácie“. Zároveň by bolo potrebné revidovať kritériá prijateľnosti žiadostí, napríklad tak, že sa zníži stanovený počet prepustených pracovníkov potrebný na to, aby mohol tento fond zasiahnuť, pretože malé a stredné podniky predstavujú 99,8 % podnikov (mikropodniky predstavujú 91,5 %) a 67,1 % celkového množstva pracovných miest.

| 4.1.6 | Ako sa uvádza vo všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch, je potrebné zachovať sedemročnú lehotu, počas ktorej je podnik, ktorý získal pomoc, povinný udržať umiestnenie svojej investície. |
| --- | --- |

4.1.6

Ako sa uvádza vo všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch, je potrebné zachovať sedemročnú lehotu, počas ktorej je podnik, ktorý získal pomoc, povinný udržať umiestnenie svojej investície.

| 4.1.7 | Čo sa týka iniciatívy JEREMIE, podľa prvého hodnotenia sa zdá, že sa príliš zameriava na špičkové odvetvia a bude iba málo prospešná pre malé a stredné podniky, ktoré v týchto odvetviach nie sú aktívne. |
| --- | --- |

4.1.7

Čo sa týka iniciatívy JEREMIE, podľa prvého hodnotenia sa zdá, že sa príliš zameriava na špičkové odvetvia a bude iba málo prospešná pre malé a stredné podniky, ktoré v týchto odvetviach nie sú aktívne.

| 4.1.8 | Nie všetky európske regióny budú schopné vybudovať špičkové hospodárstvo založené na vedomostiach, pretože im chýba infraštruktúra alebo ľudský kapitál, ba nie sú ani dostatočne veľké, aby mohli rátať s množstvovými úsporami. Mali by sa preto sústreďovať na blízke metropolitné oblasti a rozvíjať rezidenčné hospodárstvo alebo sa špecializovať na oblasti, kde sú účinky aglomerácií menej výrazné, prípadne kde sa požaduje nižšia kritická masa. EHSV odmieta, aby sa vidiecke oblasti stotožňovali s poľnohospodárskymi oblasťami a nemali inú perspektívu. |
| --- | --- |

4.1.8

Nie všetky európske regióny budú schopné vybudovať špičkové hospodárstvo založené na vedomostiach, pretože im chýba infraštruktúra alebo ľudský kapitál, ba nie sú ani dostatočne veľké, aby mohli rátať s množstvovými úsporami. Mali by sa preto sústreďovať na blízke metropolitné oblasti a rozvíjať rezidenčné hospodárstvo alebo sa špecializovať na oblasti, kde sú účinky aglomerácií menej výrazné, prípadne kde sa požaduje nižšia kritická masa. EHSV odmieta, aby sa vidiecke oblasti stotožňovali s poľnohospodárskymi oblasťami a nemali inú perspektívu.

| 4.1.9 | Jedna z alternatív sa nachádza v odvetví cestovného ruchu a s ním súvisiacich odvetviach. To znamená, že „k novým vidieckym povolaniam by mohli patriť napríklad: obchod zameraný na miestne výrobky; tradičné remeselnícke a potravinárske výrobky; ponuka športových a ekoturistických aktivít; audiovizuálne a virtuálne zariadenia; podpora kultúry; detské jasle, kempingy a turistické ubytovne; prírodná medicína; wellness a estetika tela; tradičné stavebníctvo a obnova remesiel; internetové kaviarne; podpora miestneho trhu s nehnuteľnosťami; poradenstvo k novým aktivitám; výroba tovaru a poskytovanie služieb, ktoré sú obvykle potrebné v turistických ubytovniach; opatrovanie starších ľudí“ (24). Maximálnu pozornosť a podporu treba venovať ekoturistike, ktorá spočíva na biologickom hospodárstve. Úlohou ekoturistiky je vychovávať občanov v duchu trvalo udržateľného rozvoja, ktorý rešpektuje životné prostredie a nenarúša rovnováhu v prírode. V tomto smere by mal pomôcť Európsky sociálny fond a FEADER. |
| --- | --- |

4.1.9

Jedna z alternatív sa nachádza v odvetví cestovného ruchu a s ním súvisiacich odvetviach. To znamená, že „k novým vidieckym povolaniam by mohli patriť napríklad: obchod zameraný na miestne výrobky; tradičné remeselnícke a potravinárske výrobky; ponuka športových a ekoturistických aktivít; audiovizuálne a virtuálne zariadenia; podpora kultúry; detské jasle, kempingy a turistické ubytovne; prírodná medicína; wellness a estetika tela; tradičné stavebníctvo a obnova remesiel; internetové kaviarne; podpora miestneho trhu s nehnuteľnosťami; poradenstvo k novým aktivitám; výroba tovaru a poskytovanie služieb, ktoré sú obvykle potrebné v turistických ubytovniach; opatrovanie starších ľudí“ (24). Maximálnu pozornosť a podporu treba venovať ekoturistike, ktorá spočíva na biologickom hospodárstve. Úlohou ekoturistiky je vychovávať občanov v duchu trvalo udržateľného rozvoja, ktorý rešpektuje životné prostredie a nenarúša rovnováhu v prírode. V tomto smere by mal pomôcť Európsky sociálny fond a FEADER.

| 4.1.10 | Cestovný ruch zameraný na kultúru môže poskytnúť mnohým regiónom veľmi zaujímavé možnosti. „Európska únia by mohla podporovať zavádzanie osvedčených postupov v oblasti manažmentu služieb kultúrneho cestovného ruchu uplatňovaním princípov súťaživosti a odmeňovania vo svojich programoch počínajúc programom“ Európske hlavné mesto kultúry a pripravovaným programom „výnimočné európske destinácie“. EÚ by navyše mohla poskytovať svoje poradenské služby mestám a územiam, ktoré sa rozhodnú kandidovať na účasť v týchto dvoch programoch, a poskytovať im výraznejší finančný príspevok než v súčasnosti a prípadne ich i uprednostňovať pri využívaní štrukturálnych fondov (25). |
| --- | --- |

4.1.10

Cestovný ruch zameraný na kultúru môže poskytnúť mnohým regiónom veľmi zaujímavé možnosti. „Európska únia by mohla podporovať zavádzanie osvedčených postupov v oblasti manažmentu služieb kultúrneho cestovného ruchu uplatňovaním princípov súťaživosti a odmeňovania vo svojich programoch počínajúc programom“ Európske hlavné mesto kultúry a pripravovaným programom „výnimočné európske destinácie“. EÚ by navyše mohla poskytovať svoje poradenské služby mestám a územiam, ktoré sa rozhodnú kandidovať na účasť v týchto dvoch programoch, a poskytovať im výraznejší finančný príspevok než v súčasnosti a prípadne ich i uprednostňovať pri využívaní štrukturálnych fondov (25).

4.2   Do akej miery predstavujú klimatické zmeny výzvu pre kohéznu politiku?

| 4.2.1 | EHSV je rovnakého názoru ako monitorovacia sieť ESPON (26), podľa ktorej budú dôsledky klimatických zmien v jednotlivých regiónoch odlišné a budú si vyžadovať rozdielne odpovede. Z hospodárskeho hľadiska bude cieľom zachovať hospodársku produktivitu prostredníctvom obmedzovania negatívnych typov hospodárstiev z aglomerácií (znečistenie vzduchu a emisie CO2) tým, že sa budú využívať inovačné a účinné systémy hromadnej dopravy a že sa budú lepšie spravovať pozemky. V juhoeurópskych oblastiach, ale aj v horských regiónoch bude hlavnou výzvou obmedziť chaotické využívanie pozemkov a stavebníctvo. Aj odľahlejšie oblasti si budú vyžadovať inovačné riešenia, aby sa zlepšila ich prístupnosť, a to vďaka opatreniam, ktoré nebudú mať z dlhodobého hľadiska negatívne účinky. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV je rovnakého názoru ako monitorovacia sieť ESPON (26), podľa ktorej budú dôsledky klimatických zmien v jednotlivých regiónoch odlišné a budú si vyžadovať rozdielne odpovede. Z hospodárskeho hľadiska bude cieľom zachovať hospodársku produktivitu prostredníctvom obmedzovania negatívnych typov hospodárstiev z aglomerácií (znečistenie vzduchu a emisie CO2) tým, že sa budú využívať inovačné a účinné systémy hromadnej dopravy a že sa budú lepšie spravovať pozemky. V juhoeurópskych oblastiach, ale aj v horských regiónoch bude hlavnou výzvou obmedziť chaotické využívanie pozemkov a stavebníctvo. Aj odľahlejšie oblasti si budú vyžadovať inovačné riešenia, aby sa zlepšila ich prístupnosť, a to vďaka opatreniam, ktoré nebudú mať z dlhodobého hľadiska negatívne účinky.

| 4.2.2 | EHSV navrhuje posilniť a doplniť rozpočet Fondu solidarity, ktorý v súčasnosti poskytuje naliehavo potrebnú pomoc v prípade prírodnej katastrofy. S cieľom zviditeľniť skutočnosť, že EÚ venuje veľkú pozornosť klimatickým zmenám, ktoré si vyžadujú dlhodobejšie opatrenia, EHSV navrhuje, aby sa odteraz z Fondu solidarity spolufinancovali aj projekty v oblasti preventívneho riadenia rizík. |
| --- | --- |

4.2.2

EHSV navrhuje posilniť a doplniť rozpočet Fondu solidarity, ktorý v súčasnosti poskytuje naliehavo potrebnú pomoc v prípade prírodnej katastrofy. S cieľom zviditeľniť skutočnosť, že EÚ venuje veľkú pozornosť klimatickým zmenám, ktoré si vyžadujú dlhodobejšie opatrenia, EHSV navrhuje, aby sa odteraz z Fondu solidarity spolufinancovali aj projekty v oblasti preventívneho riadenia rizík.

| 4.2.3 | Na výber projektov, ktoré sa budú financovať podľa jednotlivých rozpočtových položiek a programov, by sa mali používať jasné a transparentné kritériá. Tie by mali zahŕňať aj kritériá trvalo udržateľného rozvoja, akými je dopad projektu na životné prostredie, na zdravie, vznik alebo strata pracovných miest a konkurencieschopnosť EÚ (27). |
| --- | --- |

4.2.3

Na výber projektov, ktoré sa budú financovať podľa jednotlivých rozpočtových položiek a programov, by sa mali používať jasné a transparentné kritériá. Tie by mali zahŕňať aj kritériá trvalo udržateľného rozvoja, akými je dopad projektu na životné prostredie, na zdravie, vznik alebo strata pracovných miest a konkurencieschopnosť EÚ (27).

4.3   Ako sa môže prostredníctvom kohéznej politiky lepšie podporiť harmonický, vyrovnaný a udržateľný rozvoj a zároveň zohľadniť rôznorodosť území EÚ, ktorú predstavujú najviac znevýhodnené oblasti, ostrovy, vidiecke a pobrežné oblasti, ale aj mestá, upadajúce priemyselné regióny a iné oblasti s osobitnou geografickou charakteristikou?

| 4.4 | EHSV sa opakovane vyslovil za zavedenie polycentrizmu na európskom území. Štvrtá správa zdôraznila prevahu hospodárskej centralizácie (päťuholník) a rastúcu dôležitosť hlavných miest, ale aj sociálne a environmentálne náklady, ktoré s touto skutočnosťou súvisia; takisto rozvoj druhotných pólov rozvoja, metropolitných oblastí s konsolidáciou synergií a mestských centier a vzdialenejších regiónov, ktoré by sa vzájomne dopĺňali (28). Mohla by sa tiež pravidelne vypracovať správa s hodnotením sociálno-ekonomickej situácie metropolitných oblastí, čo by si vyžadovalo vytvoriť štatistický nástroj na monitorovanie (29). EHSV sa v súvislosti s touto témou ďalej nazdáva, že miestne a regionálne zväzy pre rozvoj s ohľadom na globalizáciu mohli byť užitočné, najmä ak by sa zameriavali na budúcnosť s cieľom prispieť ku kultúrnemu rozvoju spoločnosti, do ktorého by sa vďaka nim zapojili všetci (30). |
| --- | --- |

4.4

EHSV sa opakovane vyslovil za zavedenie polycentrizmu na európskom území. Štvrtá správa zdôraznila prevahu hospodárskej centralizácie (päťuholník) a rastúcu dôležitosť hlavných miest, ale aj sociálne a environmentálne náklady, ktoré s touto skutočnosťou súvisia; takisto rozvoj druhotných pólov rozvoja, metropolitných oblastí s konsolidáciou synergií a mestských centier a vzdialenejších regiónov, ktoré by sa vzájomne dopĺňali (28). Mohla by sa tiež pravidelne vypracovať správa s hodnotením sociálno-ekonomickej situácie metropolitných oblastí, čo by si vyžadovalo vytvoriť štatistický nástroj na monitorovanie (29). EHSV sa v súvislosti s touto témou ďalej nazdáva, že miestne a regionálne zväzy pre rozvoj s ohľadom na globalizáciu mohli byť užitočné, najmä ak by sa zameriavali na budúcnosť s cieľom prispieť ku kultúrnemu rozvoju spoločnosti, do ktorého by sa vďaka nim zapojili všetci (30).

| 4.4.1 | EHSV sa domnieva, že najmä v kontexte mestského prostredia je potrebné uplatňovať model „sociálne zodpovedného územia“, teda územia, ktoré podľa Bristolskej dohody (31) (december 2005) zameriava svoj rozvoj na zásady trvalej udržateľnosti a zahrňuje do svojej dynamiky hospodársky, sociálny a environmentálny rozmer, ako aj sociálno-ekonomický vplyv starnutia populácie. V tomto ohľade je potrebné zachovať a podporiť zapojenie subjektov občianskej spoločnosti do spoločného určovania usmernení, ktorými sa treba riadiť, čo podporil aj Šiesty rámcový program pre výskum a vývoj. Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj stanovuje v súvislosti s rozvojom človeka a problematikou starnutia osobitné aktivity (32). |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV sa domnieva, že najmä v kontexte mestského prostredia je potrebné uplatňovať model „sociálne zodpovedného územia“, teda územia, ktoré podľa Bristolskej dohody (31) (december 2005) zameriava svoj rozvoj na zásady trvalej udržateľnosti a zahrňuje do svojej dynamiky hospodársky, sociálny a environmentálny rozmer, ako aj sociálno-ekonomický vplyv starnutia populácie. V tomto ohľade je potrebné zachovať a podporiť zapojenie subjektov občianskej spoločnosti do spoločného určovania usmernení, ktorými sa treba riadiť, čo podporil aj Šiesty rámcový program pre výskum a vývoj. Siedmy rámcový program pre výskum a vývoj stanovuje v súvislosti s rozvojom človeka a problematikou starnutia osobitné aktivity (32).

| 4.4.2 | Keďže oblasti, v ktorých sa rozvíja zamestnanosť a aktivity, môžu prekračovať národný rámec, bolo by vhodné poskytnúť viac prostriedkov na program Interregna podporu cezhraničnej spolupráce (33). |
| --- | --- |

4.4.2

Keďže oblasti, v ktorých sa rozvíja zamestnanosť a aktivity, môžu prekračovať národný rámec, bolo by vhodné poskytnúť viac prostriedkov na program Interregna podporu cezhraničnej spolupráce (33).

| 4.4.3 | Pokiaľ ide o ultraperiférne regióny, „Výbor pozitívne hodnotí úmysel Komisie vytvoriť v rámci súdržnosti zvláštny mechanizmus s cieľom kompenzovať všetky nedostatky ultraperiférnych regiónov, ako i tých, kde pretrvávajú trvalé štrukturálne nedostatky“ (34). Keďže viac ako 50 % prostriedkov určených na výskum a vývoj sa sústreďuje do niekoľkých regiónov, EHSV sa zasadzuje za posilnenie opatrení „na presun technológie medzi regiónmi“. EHSV sa domnieva, že „európska politika pre regióny s trvalými znevýhodneniami by sa mala zakladať na troch hlavných princípoch“, ktorými sú 1) trvalosť (referenčný pojem „dobiehanie“ sa v súvislosti s týmito regiónmi nehodí), 2) pozitívna diskriminácia, aby sa zaviedla skutočná parita s inými regiónmi a 3) proporcionalita, aby sa zohľadnila rozmanitosť zemepisných, demografických, environmentálnych charakteristík regiónov, ako aj tlakov, ktorým sú vystavené. Na prekonanie nerovnosti je možné vytvárať intervenčné opatrenia sociálneho charakteru, ako je: „priama pomoc pre určité obchodné aktivity alebo poskytovateľov služieb, osobitné cestovné pre stálych obyvateľov na námornú alebo leteckú dopravu, existencia kvalitných verejných služieb atď (35).“. |
| --- | --- |

4.4.3

Pokiaľ ide o ultraperiférne regióny, „Výbor pozitívne hodnotí úmysel Komisie vytvoriť v rámci súdržnosti zvláštny mechanizmus s cieľom kompenzovať všetky nedostatky ultraperiférnych regiónov, ako i tých, kde pretrvávajú trvalé štrukturálne nedostatky“ (34). Keďže viac ako 50 % prostriedkov určených na výskum a vývoj sa sústreďuje do niekoľkých regiónov, EHSV sa zasadzuje za posilnenie opatrení „na presun technológie medzi regiónmi“. EHSV sa domnieva, že „európska politika pre regióny s trvalými znevýhodneniami by sa mala zakladať na troch hlavných princípoch“, ktorými sú 1) trvalosť (referenčný pojem „dobiehanie“ sa v súvislosti s týmito regiónmi nehodí), 2) pozitívna diskriminácia, aby sa zaviedla skutočná parita s inými regiónmi a 3) proporcionalita, aby sa zohľadnila rozmanitosť zemepisných, demografických, environmentálnych charakteristík regiónov, ako aj tlakov, ktorým sú vystavené. Na prekonanie nerovnosti je možné vytvárať intervenčné opatrenia sociálneho charakteru, ako je: „priama pomoc pre určité obchodné aktivity alebo poskytovateľov služieb, osobitné cestovné pre stálych obyvateľov na námornú alebo leteckú dopravu, existencia kvalitných verejných služieb atď (35).“.

| 4.4.3.1 | Komisia správne tvrdí, že obmedzenú prístupnosť ostrovov možno vysvetliť skutočnosťou, že dĺžka trvania cesty autom alebo vlakom sa predlžuje trajektom cez more. Prístupnosť je špecifickým problémom, ktorému musia ostrovy čeliť. Komisia má tiež pravdu, keď upozorňuje na malý počet ich obyvateľov. Väčšina ostrovov sa nemôže spoľahnúť na domáci trh. Dlhodobé rozvojové projekty ostrovov sú však ovplyvnené aj inými problémami, ako napríklad obmedzené zdroje, prírodné riziká a krehké životné prostredie. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Komisia správne tvrdí, že obmedzenú prístupnosť ostrovov možno vysvetliť skutočnosťou, že dĺžka trvania cesty autom alebo vlakom sa predlžuje trajektom cez more. Prístupnosť je špecifickým problémom, ktorému musia ostrovy čeliť. Komisia má tiež pravdu, keď upozorňuje na malý počet ich obyvateľov. Väčšina ostrovov sa nemôže spoľahnúť na domáci trh. Dlhodobé rozvojové projekty ostrovov sú však ovplyvnené aj inými problémami, ako napríklad obmedzené zdroje, prírodné riziká a krehké životné prostredie.

| 4.4.3.2 | V článku 16 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa uvádza, že „...Spoločenstvo a členské štáty dbajú v rámci svojich právomocí a rámci pôsobnosti tejto zmluvy o to, aby takéto služby fungovali na základe zásad a podmienok, ktoré umožňujú splnenie ich poslania“. |
| --- | --- |

4.4.3.2

V článku 16 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa uvádza, že „...Spoločenstvo a členské štáty dbajú v rámci svojich právomocí a rámci pôsobnosti tejto zmluvy o to, aby takéto služby fungovali na základe zásad a podmienok, ktoré umožňujú splnenie ich poslania“.

| 4.4.3.3 | Okrem iných nástrojov možno spomenúť zjednotený model univerzálnych služieb v sektoroch verejných služieb, ktorého uplatňovanie v týchto oblastiach je stanovené v politických dokumentoch a právnych predpisoch Európskej únie. Zelená kniha o verejnoprospešných službách vyzdvihuje tento nástroj (36). |
| --- | --- |

4.4.3.3

Okrem iných nástrojov možno spomenúť zjednotený model univerzálnych služieb v sektoroch verejných služieb, ktorého uplatňovanie v týchto oblastiach je stanovené v politických dokumentoch a právnych predpisoch Európskej únie. Zelená kniha o verejnoprospešných službách vyzdvihuje tento nástroj (36).

| 4.4.4 | EHSV pripomína dôležitosť sankcií voči podnikom, ktoré získali európske subvencie, ale do uplynutia siedmich rokov uskutočnili relokáciu. Verejné prostriedky nemožno premárniť na podporu likvidácie pracovných miest. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV pripomína dôležitosť sankcií voči podnikom, ktoré získali európske subvencie, ale do uplynutia siedmich rokov uskutočnili relokáciu. Verejné prostriedky nemožno premárniť na podporu likvidácie pracovných miest.

4.5   Aký je vplyv výziev uvedených v správe na kľúčové prvky sociálnej kohézie, akými sú začlenenie, integrácia a príležitosti pre všetkých? Je potrebné ďalšie úsilie na anticipovanie a riešenie tohto vplyvu?

| 4.5.1 | Rovnosť medzi mužmi a ženami je výslovne uvádzaná v nariadeniach štrukturálnych fondov ako jeden z transverzálnych rozmerov. Zdá sa však, že pozornosť venovaná tejto zásade sa takmer výlučne sústreďovala na otázky súvisiace s trhom práce. Je potrebné povzbudzovať členské štáty, aby prijali integrovaný prístup (prípadne prostredníctvom integrovaných lisabonských usmernení, ku ktorým budú v prípade potreby pridané individuálne odporúčania). Na vyhodnotenie operačných programov je nevyhnutné mať k dispozícii údaje rozdelené podľa pohlavia. |
| --- | --- |

4.5.1

Rovnosť medzi mužmi a ženami je výslovne uvádzaná v nariadeniach štrukturálnych fondov ako jeden z transverzálnych rozmerov. Zdá sa však, že pozornosť venovaná tejto zásade sa takmer výlučne sústreďovala na otázky súvisiace s trhom práce. Je potrebné povzbudzovať členské štáty, aby prijali integrovaný prístup (prípadne prostredníctvom integrovaných lisabonských usmernení, ku ktorým budú v prípade potreby pridané individuálne odporúčania). Na vyhodnotenie operačných programov je nevyhnutné mať k dispozícii údaje rozdelené podľa pohlavia.

| 4.5.2 | Aby mohli mať páry toľko detí, koľko si želajú, členské štáty by mali rozvinúť rozmanité opatrenia, ktoré „by mali vyústiť napríklad do priamych finančných dávok, daňových úprav a do ponúk verejných či súkromných zariadení (rôzne formy jaslí vrátane napr. podnikových alebo viacpodnikových jaslí), celodenných škôl a príslušne financovaných služieb starostlivosti o deti. V tomto zmysle nie je dôležitá kvantita, ale kvalita zariadení.“ (37). Okrem toho EHSV pripomína, že v nadväznosti na zasadnutie Európskej rady v Barcelone (jún 2002) sa členské štáty dohodli, že „do roku 2010 vytvoria predškolské zariadenia pre najmenej 90 % detí vo veku od troch rokov do začatia povinnej školskej dochádzky a pre najmenej 33 % detí mladších ako tri roky.“ Takisto je potrebné stanoviť prah „verejného financovania zameraného na rodiny a deti, t. j. investícií do budúcnosti, aby sa predišlo situácii, keď by boli mladšie generácie zaťažené kolektívnymi nákladmi spôsobenými rýchlym starnutím obyvateľstva, ktoré môžu starnúci voliči považovať za prioritné“ (38). V tomto ohľade by bolo zaujímavé uvažovať o vytvorení demografického fondu. Jeho cieľom by bolo podporovať národné úsilia na podporu natality a účasti žien na trhu práce a umožniť výraznejšie európske financovanie zariadení zameraných na starostlivosť o deti a starších ľudí, ako aj investície do renovácie/modernizácie škôl, najmä vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

4.5.2

Aby mohli mať páry toľko detí, koľko si želajú, členské štáty by mali rozvinúť rozmanité opatrenia, ktoré „by mali vyústiť napríklad do priamych finančných dávok, daňových úprav a do ponúk verejných či súkromných zariadení (rôzne formy jaslí vrátane napr. podnikových alebo viacpodnikových jaslí), celodenných škôl a príslušne financovaných služieb starostlivosti o deti. V tomto zmysle nie je dôležitá kvantita, ale kvalita zariadení.“ (37). Okrem toho EHSV pripomína, že v nadväznosti na zasadnutie Európskej rady v Barcelone (jún 2002) sa členské štáty dohodli, že „do roku 2010 vytvoria predškolské zariadenia pre najmenej 90 % detí vo veku od troch rokov do začatia povinnej školskej dochádzky a pre najmenej 33 % detí mladších ako tri roky.“ Takisto je potrebné stanoviť prah „verejného financovania zameraného na rodiny a deti, t. j. investícií do budúcnosti, aby sa predišlo situácii, keď by boli mladšie generácie zaťažené kolektívnymi nákladmi spôsobenými rýchlym starnutím obyvateľstva, ktoré môžu starnúci voliči považovať za prioritné“ (38). V tomto ohľade by bolo zaujímavé uvažovať o vytvorení demografického fondu. Jeho cieľom by bolo podporovať národné úsilia na podporu natality a účasti žien na trhu práce a umožniť výraznejšie európske financovanie zariadení zameraných na starostlivosť o deti a starších ľudí, ako aj investície do renovácie/modernizácie škôl, najmä vo vidieckych oblastiach.

| 4.5.3 | Zároveň s podporou demografického rozvoja „treba zachovať a zlepšiť zdravie a bezpečnosť detí, poskytnúť všetkým kvalitné vzdelanie a rodičom poskytnúť systémy pomoci a podpory, aby dokázali zabezpečiť svoje potreby a prekonávať problémy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať rodinám a deťom, ktoré žijú vo veľkej chudobe, potrebujú osobitnú podporu a pochádzajú z migračného prostredia. EHSV jednako musí konštatovať, že európska populácia starne a na zabezpečenie prežitia kontinentu je nevyhnutná obnova generácií, a preto pripomína, že masívne odstraňovanie nezamestnanosti, prístup k trvalému zamestnaniu vo veku 25 – 35 rokov a skutočné zabezpečenie profesionálnej kariéry vo všeobecnosti by mali umožniť financovanie aktívneho či neaktívneho dôchodku“ (39). Tento projekt by mal výrazne podporiť aj Európsky sociálny fond. |
| --- | --- |

4.5.3

Zároveň s podporou demografického rozvoja „treba zachovať a zlepšiť zdravie a bezpečnosť detí, poskytnúť všetkým kvalitné vzdelanie a rodičom poskytnúť systémy pomoci a podpory, aby dokázali zabezpečiť svoje potreby a prekonávať problémy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať rodinám a deťom, ktoré žijú vo veľkej chudobe, potrebujú osobitnú podporu a pochádzajú z migračného prostredia. EHSV jednako musí konštatovať, že európska populácia starne a na zabezpečenie prežitia kontinentu je nevyhnutná obnova generácií, a preto pripomína, že masívne odstraňovanie nezamestnanosti, prístup k trvalému zamestnaniu vo veku 25 – 35 rokov a skutočné zabezpečenie profesionálnej kariéry vo všeobecnosti by mali umožniť financovanie aktívneho či neaktívneho dôchodku“ (39). Tento projekt by mal výrazne podporiť aj Európsky sociálny fond.

| 4.5.4 | EHSV sa takisto domnieva, že na európskej úrovni by mali byť stanovené „spoločné ciele v oblasti prístupu k bývaniu a minimálne normy kvality bývania, ktoré by definovali pojem dôstojného bývania“ (40). |
| --- | --- |

4.5.4

EHSV sa takisto domnieva, že na európskej úrovni by mali byť stanovené „spoločné ciele v oblasti prístupu k bývaniu a minimálne normy kvality bývania, ktoré by definovali pojem dôstojného bývania“ (40).

| 4.5.5 | „V tejto súvislosti EHSV navrhuje, aby európske finančné inštitúcie vyčlenili prostriedky s veľmi nízkymi úrokmi na integrované programy v oblasti bývania pre mladých ľudí, rodiny s deťmi, imigrantov, starších občanov a osôb s postihnutím, rizikové sociálne skupiny atď., čím by sa podporila mobilita pracovníkov, zlepšila sociálna rozmanitosť a zaviedli ceny prijateľné pre obyvateľov. (...) EHSV pripomína, že využitie programu JESSICA poskytne prostriedky potrebné na vytvorenie záručného fondu pre rozsiahlejšie projekty v oblasti sociálneho bývania, a žiada, aby sa táto otázka zobrala do úvahy pri strednodobom preskúmaní štrukturálnych fondov“ (41). |
| --- | --- |

4.5.5

„V tejto súvislosti EHSV navrhuje, aby európske finančné inštitúcie vyčlenili prostriedky s veľmi nízkymi úrokmi na integrované programy v oblasti bývania pre mladých ľudí, rodiny s deťmi, imigrantov, starších občanov a osôb s postihnutím, rizikové sociálne skupiny atď., čím by sa podporila mobilita pracovníkov, zlepšila sociálna rozmanitosť a zaviedli ceny prijateľné pre obyvateľov. (...) EHSV pripomína, že využitie programu JESSICA poskytne prostriedky potrebné na vytvorenie záručného fondu pre rozsiahlejšie projekty v oblasti sociálneho bývania, a žiada, aby sa táto otázka zobrala do úvahy pri strednodobom preskúmaní štrukturálnych fondov“ (41).

4.6   Aké sú kľúčové schopnosti nevyhnutné pre našich občanov na riešenie nových výziev v budúcnosti?

| 4.6.1 | Miestne a regionálne zväzy pre rozvoj, ktoré boli spomenuté v odpovedi v bode 2.1, sú zaujímavým prístupom, ako reagovať na túto situáciu, keďže rozmanitosť situácií a konkrétnych výziev si vyžaduje zapojenie rôznych nástrojov a schopností (pozri bod 1.1). Je potrebné aktívne zapojiť sociálnych partnerov, ktorí od roku 2002 predkladajú na jarnej Európskej rade správu o svojom zapojení sa do celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

4.6.1

Miestne a regionálne zväzy pre rozvoj, ktoré boli spomenuté v odpovedi v bode 2.1, sú zaujímavým prístupom, ako reagovať na túto situáciu, keďže rozmanitosť situácií a konkrétnych výziev si vyžaduje zapojenie rôznych nástrojov a schopností (pozri bod 1.1). Je potrebné aktívne zapojiť sociálnych partnerov, ktorí od roku 2002 predkladajú na jarnej Európskej rade správu o svojom zapojení sa do celoživotného vzdelávania.

| 4.6.2 | EHSV by rád pripomenul, že „kľúčovou podmienkou na využívanie IKT v celoživotnom vzdelávaní, najmä vo vidieckych oblastiach a malých mestách Spoločenstva, je podpora zo strany EÚ a vlád členských štátov zameraná na širokopásmové internetové pripojenie (42) umožňujúce prístup k systémom elektronického vzdelávania. (...) V tejto súvislosti sa EHSV obracia na Komisiu, aby otázku prístupu k širokopásmovému pripojeniu uznala za súčasť rozsiahlejšej stratégie, ktorej cieľom by bolo zabezpečiť, aby prístup k elektronickým technológiám (eAccess) získal status služby všeobecného záujmu. (...)“ (43). Mimoriadnu pozornosť je potrebné venovať tomu, aby v tomto smere nevznikla priepasť medzi generáciami. |
| --- | --- |

4.6.2

EHSV by rád pripomenul, že „kľúčovou podmienkou na využívanie IKT v celoživotnom vzdelávaní, najmä vo vidieckych oblastiach a malých mestách Spoločenstva, je podpora zo strany EÚ a vlád členských štátov zameraná na širokopásmové internetové pripojenie (42) umožňujúce prístup k systémom elektronického vzdelávania. (...) V tejto súvislosti sa EHSV obracia na Komisiu, aby otázku prístupu k širokopásmovému pripojeniu uznala za súčasť rozsiahlejšej stratégie, ktorej cieľom by bolo zabezpečiť, aby prístup k elektronickým technológiám (eAccess) získal status služby všeobecného záujmu. (...)“ (43). Mimoriadnu pozornosť je potrebné venovať tomu, aby v tomto smere nevznikla priepasť medzi generáciami.

4.7   Aké je ideálne rozdelenie zodpovednosti v rámci viacúrovňového systému správy vecí verejných na úrovni Spoločenstva, národnej a regionálnej úrovni vzhľadom na potrebu účinného riadenia programov kohéznej politiky?

| 4.7.1 | EHSV chce znovu vyjadriť svoj dôrazný nesúhlas so všetkými pokusmi o opätovný presun kohéznej politiky na národnú úroveň, pretože kohézna politika je pre EÚ prínosom, pokiaľ ide o solidaritu, rast a zamestnanosť, a jej výsledky sú pre európskych občanov viditeľné. |
| --- | --- |

4.7.1

EHSV chce znovu vyjadriť svoj dôrazný nesúhlas so všetkými pokusmi o opätovný presun kohéznej politiky na národnú úroveň, pretože kohézna politika je pre EÚ prínosom, pokiaľ ide o solidaritu, rast a zamestnanosť, a jej výsledky sú pre európskych občanov viditeľné.

| 4.7.2 | EHSV pripomína, že podľa zmluvy (články 2, 158 a 159) musia všetky politiky – komunitárne, národné, transverzálne a sektorové – prispievať k cieľu, ktorým je súdržnosť. Preto je veľmi dôležité zohľadňovať v integrovaných usmerneniach a analýzach vplyvu súdržnosť v jej územnom aspekte (44). |
| --- | --- |

4.7.2

EHSV pripomína, že podľa zmluvy (články 2, 158 a 159) musia všetky politiky – komunitárne, národné, transverzálne a sektorové – prispievať k cieľu, ktorým je súdržnosť. Preto je veľmi dôležité zohľadňovať v integrovaných usmerneniach a analýzach vplyvu súdržnosť v jej územnom aspekte (44).

| 4.7.3 | EHSV víta, že medzivládna konferencia zaradila územnú súdržnosť medzi ciele EÚ a že Komisia má v úmysle v rámci GR REGIO vytvoriť nové oddelenie pre územnú súdržnosť. Uvedené oddelenie by malo mať za cieľ dbať na to, aby sektorové politiky skutočne viedli k cieľu, ktorým je súdržnosť. Keďže projekty, na ktoré je možné získať európsku pomoc, si vyžadujú spolufinancovanie národnými orgánmi, je potrebné uvažovať o rozpočtových smerovaniach vymedzených Paktom stability a rastu a o ich dôsledkoch na financovanie transeurópskych sietí, najmä pokiaľ ide o chýbajúce úseky.
  Treba pripomenúť určité všeobecné línie. Niektoré z nich sa objavujú už v Zmluvách, ďalšie boli zavedené po Medzivládnej konferencii v roku 2007. Uvádza sa v nich: „Pri vymedzovaní a uskutočňovaní politík a činností uvedených v tejto časti Únia:“






  — | „prihliada na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia“ (nový článok 9 Zmluvy o fungovaní EÚ), |
| --- | --- | --- |

4.7.3

EHSV víta, že medzivládna konferencia zaradila územnú súdržnosť medzi ciele EÚ a že Komisia má v úmysle v rámci GR REGIO vytvoriť nové oddelenie pre územnú súdržnosť. Uvedené oddelenie by malo mať za cieľ dbať na to, aby sektorové politiky skutočne viedli k cieľu, ktorým je súdržnosť. Keďže projekty, na ktoré je možné získať európsku pomoc, si vyžadujú spolufinancovanie národnými orgánmi, je potrebné uvažovať o rozpočtových smerovaniach vymedzených Paktom stability a rastu a o ich dôsledkoch na financovanie transeurópskych sietí, najmä pokiaľ ide o chýbajúce úseky.

Treba pripomenúť určité všeobecné línie. Niektoré z nich sa objavujú už v Zmluvách, ďalšie boli zavedené po Medzivládnej konferencii v roku 2007. Uvádza sa v nich: „Pri vymedzovaní a uskutočňovaní politík a činností uvedených v tejto časti Únia:“

—

„prihliada na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia“ (nový článok 9 Zmluvy o fungovaní EÚ),

| — | sa „zameriava na boj proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie“ (nový článok 10 Zmluvy o fungovaní EÚ), |
| --- | --- |

—

sa „zameriava na boj proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie“ (nový článok 10 Zmluvy o fungovaní EÚ),

| — | „zohľadňuje požiadavky ochrany životného prostredia, predovšetkým s ohľadom na podporu trvalo udržateľného rozvoja“ (článok 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorý ostáva v novej Zmluve zachovaný). |
| --- | --- |

—

„zohľadňuje požiadavky ochrany životného prostredia, predovšetkým s ohľadom na podporu trvalo udržateľného rozvoja“ (článok 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorý ostáva v novej Zmluve zachovaný).

Pri vymedzovaní a uskutočňovaní štrukturálnych politík sa prihliada aj na Ustanovenia Charty základných práv, ktorá je uznaná v Zmluve o EÚ (článok 6).

| 4.7.4 | EHSV vyjadruje veľkú ľútosť nad tým, že táto konzultácia sa nevenovala úlohe sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti pri koncipovaní, vytváraní a realizácii štrukturálnych fondov. Ich zapojenie je totiž nevyhnutné na úpravu spolufinancovaných projektov tak, aby zodpovedali skutočnosti v teréne a ich potrebám, keďže sú súčasťou strategických smerovaní. „EHSV žiada Komisiu, aby sformulovala minimálne ukazovatele pre proces konzultácií o strategických a plánovacích dokumentoch, ktoré boli vypracované v členských štátoch. (...) Členské štáty by mali vysvetliť, ako organizujú spätnú väzbu informácií týkajúcich sa spôsobu uplatňovania princípu partnerstva pre monitorovacie výbory. Podľa výboru by členské štáty a regionálne orgány mali lepšie využívať potenciál organizácií občianskej spoločnosti takým spôsobom, že ich zainteresujú do príprav propagačných plánov a základných iniciatív, a prideliť na tento účel adekvátne finančné prostriedky určené na propagáciu a informovanie o štrukturálnych fondoch. Rovnako by bolo vhodné podporovať v prípade cezhraničných alebo medziregionálnych programov spoločné konzultácie a sociálno-profesionálne, ako aj cezhraničné alebo medziregionálne partnerstvá“ (45). |
| --- | --- |

4.7.4

EHSV vyjadruje veľkú ľútosť nad tým, že táto konzultácia sa nevenovala úlohe sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti pri koncipovaní, vytváraní a realizácii štrukturálnych fondov. Ich zapojenie je totiž nevyhnutné na úpravu spolufinancovaných projektov tak, aby zodpovedali skutočnosti v teréne a ich potrebám, keďže sú súčasťou strategických smerovaní. „EHSV žiada Komisiu, aby sformulovala minimálne ukazovatele pre proces konzultácií o strategických a plánovacích dokumentoch, ktoré boli vypracované v členských štátoch. (...) Členské štáty by mali vysvetliť, ako organizujú spätnú väzbu informácií týkajúcich sa spôsobu uplatňovania princípu partnerstva pre monitorovacie výbory. Podľa výboru by členské štáty a regionálne orgány mali lepšie využívať potenciál organizácií občianskej spoločnosti takým spôsobom, že ich zainteresujú do príprav propagačných plánov a základných iniciatív, a prideliť na tento účel adekvátne finančné prostriedky určené na propagáciu a informovanie o štrukturálnych fondoch. Rovnako by bolo vhodné podporovať v prípade cezhraničných alebo medziregionálnych programov spoločné konzultácie a sociálno-profesionálne, ako aj cezhraničné alebo medziregionálne partnerstvá“ (45).

| 4.7.5 | V duchu Dní otvorených dverí (Open Days) a iniciatívy Regióny pre ekonomickú zmenu (Regions for Economic Change) EHSV jednoznačne podporuje:






  — | vytvorenie Európskej agentúry pre cestovný ruch, ktorá by plnila úlohu monitorovacieho strediska s cieľom poskytovať Spoločenstvu, členským štátom a regiónom spoľahlivé a porovnateľné informácie a údaje o cestovnom ruchu (46); |
| --- | --- | --- |

4.7.5

V duchu Dní otvorených dverí (Open Days) a iniciatívy Regióny pre ekonomickú zmenu (Regions for Economic Change) EHSV jednoznačne podporuje:

—

vytvorenie Európskej agentúry pre cestovný ruch, ktorá by plnila úlohu monitorovacieho strediska s cieľom poskytovať Spoločenstvu, členským štátom a regiónom spoľahlivé a porovnateľné informácie a údaje o cestovnom ruchu (46);

| — | vytvorenie „Európskej ceny pre zelené mesto“ určenej na podporu optimalizácie úsilia a správania miestnych samospráv a verejných a súkromných subjektov, ktoré ich tvoria (47); |
| --- | --- |

—

vytvorenie „Európskej ceny pre zelené mesto“ určenej na podporu optimalizácie úsilia a správania miestnych samospráv a verejných a súkromných subjektov, ktoré ich tvoria (47);

| — | zriadenie mechanizmu technickej pomoci pre projekty bývania v spolupráci s predstaviteľmi a sieťami miestnych a regionálnych orgánov a s podporou Európskej komisie a členských štátov (realizácia projektov a metód pre efektívnu integráciu projektov bývania do programov mestskej obnovy) (48). |
| --- | --- |

—

zriadenie mechanizmu technickej pomoci pre projekty bývania v spolupráci s predstaviteľmi a sieťami miestnych a regionálnych orgánov a s podporou Európskej komisie a členských štátov (realizácia projektov a metód pre efektívnu integráciu projektov bývania do programov mestskej obnovy) (48).

Dôraz treba klásť najmä na šírenie skúseností a osvedčených postupov.

4.8   Aké sú ďalšie možnosti spolupráce medzi regiónmi v rámci aj mimo EÚ?

| 4.8.1 | EHSV sa domnieva, že fórum vyhradené na stretnutia medzi metropolitnými oblasťami a Komisiou by mohlo propagovať polycentrizmus a umožniť lepšie spoznať jednotlivé oblasti. Bolo by dobré vytvoriť pracovnú skupinu, ktorá by tieto oblasti identifikovala a slúžila by tiež na šírenie osvedčených postupov (49). |
| --- | --- |

4.8.1

EHSV sa domnieva, že fórum vyhradené na stretnutia medzi metropolitnými oblasťami a Komisiou by mohlo propagovať polycentrizmus a umožniť lepšie spoznať jednotlivé oblasti. Bolo by dobré vytvoriť pracovnú skupinu, ktorá by tieto oblasti identifikovala a slúžila by tiež na šírenie osvedčených postupov (49).

| 4.8.2 | Právnické osoby vytvorené v rámci Európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS), ako aj v rámci ďalších štrukturálnych fondov, musia byť zodpovedné za koordinovanie rôznych finančných zdrojov, ktoré otvárajú možnosť vypracovať a realizovať projekt uskutočnený z prostriedkov na podporu priemyselnej politiky v príslušnom regióne, pričom tieto prostriedky sú prístupné pre zástupcov rôznych zainteresovaných strán na regionálnej úrovni. Vytvorenie takýchto právnických osôb pomôže posilniť úsilie o cezhraničnú spoluprácu, poskytlo by príslušným regiónom pocit, že sú vo väčšej miere aktérmi vlastného osudu a výraznejšie by ich inšpirovalo k harmonizácii ich právnych predpisov (50). |
| --- | --- |

4.8.2

Právnické osoby vytvorené v rámci Európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS), ako aj v rámci ďalších štrukturálnych fondov, musia byť zodpovedné za koordinovanie rôznych finančných zdrojov, ktoré otvárajú možnosť vypracovať a realizovať projekt uskutočnený z prostriedkov na podporu priemyselnej politiky v príslušnom regióne, pričom tieto prostriedky sú prístupné pre zástupcov rôznych zainteresovaných strán na regionálnej úrovni. Vytvorenie takýchto právnických osôb pomôže posilniť úsilie o cezhraničnú spoluprácu, poskytlo by príslušným regiónom pocit, že sú vo väčšej miere aktérmi vlastného osudu a výraznejšie by ich inšpirovalo k harmonizácii ich právnych predpisov (50).

| 4.8.3 | V tomto rámci by bolo vhodné podporovať cezhraničné, ako aj medziregionálne spoločné konzultácie a sociálno-profesionálne partnerstvá a podporovať na týchto úrovniach iniciatívy sociálneho dialógu, najmä konkretizovaním nadnárodného voliteľného rámca pre kolektívne rokovanie, ako bol uvedený v sociálnej agende na roky 2005-2010 (51). |
| --- | --- |

4.8.3

V tomto rámci by bolo vhodné podporovať cezhraničné, ako aj medziregionálne spoločné konzultácie a sociálno-profesionálne partnerstvá a podporovať na týchto úrovniach iniciatívy sociálneho dialógu, najmä konkretizovaním nadnárodného voliteľného rámca pre kolektívne rokovanie, ako bol uvedený v sociálnej agende na roky 2005-2010 (51).

| 4.8.4 | Ďalšou oblasťou spolupráce medzi regiónmi pri posilňovaní kohézie môže byť odvetvie energetiky vzhľadom na to, aký vplyv má na výrobné náklady, na domácnosti a hospodársky rozvoj. Táto spolupráca môže mať podobu výmeny energie medzi regiónmi, ktoré jej majú viacej a za nižšiu cenu, než chudobnejšie regióny. Dnes to je možné vďaka regulovanému, ale prístupnejšiemu systému sietí a aktivácii „burzy“ elektrickej energie. |
| --- | --- |

4.8.4

Ďalšou oblasťou spolupráce medzi regiónmi pri posilňovaní kohézie môže byť odvetvie energetiky vzhľadom na to, aký vplyv má na výrobné náklady, na domácnosti a hospodársky rozvoj. Táto spolupráca môže mať podobu výmeny energie medzi regiónmi, ktoré jej majú viacej a za nižšiu cenu, než chudobnejšie regióny. Dnes to je možné vďaka regulovanému, ale prístupnejšiemu systému sietí a aktivácii „burzy“ elektrickej energie.

V Bruseli 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri odsek 1.4 stanoviska EHSV na tému Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6.

1

Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie

(2)  Nebudeme predbiehať stanovisko z vlastnej iniciatívy, ktoré EHSV venuje tejto otázke, ale neskôr sa budeme zaoberať niekoľkými návrhmi, ktoré už boli v tejto súvislosti vyslovené.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6.

3

(4)  Zmieňuje sa o nej, ale jediné uvádzané informácie hovoria o úrovni vzdelávania/odbornej prípravy, hoci dokument KOM(2003) 728 určil desať rozmerov kvality zamestnanosti a analyzoval ich prostredníctvom celého množstva ukazovateľov.

4

(5)  Stanovisko EHSV na tému Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013, Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006.

5

Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013

(6)  Stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013, Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 52.

6

Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013

(7)  Stanovisko EHSV na tému Návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev, Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005, s. 57.

7

Návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev

(8)  Stanovisko EHSV na tému Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6.

8

Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie

(9)  Pri obnovení lisabonskej stratégie v marci 2005 Európska rada upresnila, že táto stratégia je sama o sebe súčasťou širšieho kontextu požiadavky trvalo udržateľného rozvoja vyhovieť súčasným potrebám bez toho, aby bola ohrozená schopnosť budúcich generácií uspokojovať svoje potreby. Európska rada opätovne potvrdzuje svoj príklon k trvalo udržateľnému rozvoju ako kľúčovému princípu, ktorým sa riadia všetky politiky a činnosti Únie. Závery zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo v júni 2005.

9

(10)  KOM(2005) 141 v konečnom znení Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008); KOM(2005) 658 v konečnom znení Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – O preskúmaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja – Platforma činnosti.

10

Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008)

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – O preskúmaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja – Platforma činnosti

(11)  Pozri stanoviská EHSV na témy Európske metropolitné oblasti: sociálno-ekonomické dôsledky pre budúcnosť Európy, Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 10; Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6 a Územná agenda,
  Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 16.

11

Európske metropolitné oblasti: sociálno-ekonomické dôsledky pre budúcnosť Európy

Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie

Územná agenda,

(12)  K tejto téme pozri štúdiu vypracovanú pre výbor REGI Európskeho parlamentu, Regionálne rozdiely a kohézia: aká stratégia do budúcnosti?, máj 2007.

12

Regionálne rozdiely a kohézia: aká stratégia do budúcnosti?

(13)  Touto problematikou sa bude zaoberať budúce stanovisko, ktoré bude vypracované pri príležitosti 10. výročia HMÚ v roku 2008.

13

(14)  Touto problematikou sa bude zaoberať budúce stanovisko, ktoré bude vypracované pri príležitosti 10. výročia HMÚ v roku 2008

14

(15)  Pri obnovení lisabonskej stratégie v marci 2005 Európska rada upresnila, že táto stratégia je sama o sebe súčasťou širšieho kontextu požiadavky trvalo udržateľného rozvoja vyhovieť súčasným potrebám bez toho, aby bola ohrozená schopnosť budúcich generácií uspokojovať svoje potreby. Európska rada opätovne potvrdzuje svoj príklon k trvalo udržateľnému rozvoju ako kľúčovému princípu, ktorým sa riadia všetky politiky a činnosti Únie. Závery zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo v júni 2005.

15

(16)  Pozri stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie – Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii, Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 80.

16

Oznámenie Komisie – Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii

(17)  Stanovisko EHSV na tému Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6, ods. 1.3.

17

Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie

(18)  Pri obnovení lisabonskej stratégie v marci 2005 Európska rada upresnila, že táto stratégia je sama o sebe súčasťou širšieho kontextu požiadavky trvalo udržateľného rozvoja vyhovieť súčasným potrebám bez toho, aby bola ohrozená schopnosť budúcich generácií uspokojovať svoje potreby. Európska rada opätovne potvrdzuje svoj príklon k trvalo udržateľnému rozvoju ako kľúčovému princípu, ktorým sa riadia všetky politiky a činnosti Únie. Závery zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo v júni 2005.

18

(19)  Stanovisko EHSV na tému Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien: úloha sociálnych partnerov a príspevok rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 12.

19

Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien: úloha sociálnych partnerov a príspevok rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu

(20)  Stanovisko EHSV na tému Kvalita pracovného života, produktivita a zamestnanosť v kontexte globalizácie a demografických zmien, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 157.

20

Kvalita pracovného života, produktivita a zamestnanosť v kontexte globalizácie a demografických zmien

(21)  Stanovisko EHSV na tému Sociálny dialóg a účasť zamestnancov – kľúč na predvídanie a zvládanie priemyselných zmien, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, s. 90.

21

Sociálny dialóg a účasť zamestnancov – kľúč na predvídanie a zvládanie priemyselných zmien

(22)  Stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013, Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 52.

22

Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013

(23)  Správa o relokalizáciách v kontexte regionálneho rozvoja (spravodajca: Hutchinson, 30. januára 2006).

23

(24)  Stanovisko EHSV na tému Prínos cestovného ruchu k sociálno-ekonomickej obnove oblastí v úpadku, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, s. 1.

24

Prínos cestovného ruchu k sociálno-ekonomickej obnove oblastí v úpadku

(25)  Stanovisko EHSV na tému Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu, Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 1.

25

Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu

(26)  Monitorovacia sieť pre európske územné plánovanie (European Spatial Planning Observation Network, ESPON): Scenarios on the territorial future of Europe, máj 2007.

26

Scenarios on the territorial future of Europe

(27)  Stanovisko EHSV na tému Úloha trvalo udržateľného rozvoja v rámci nadchádzajúceho finančného výhľadu, Ú.v. EÚ C 267, 27.10.2005, s. 22

27

(28)  Stanovisko EHSV na tému Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie,
  Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6.

28

Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie,

(29)  Dve stanoviská EHSV na tému Európske metropolitné oblasti: sociálno-ekonomické dôsledky pre budúcnosť Európy, Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004, s. 101 a Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 10.

29

Európske metropolitné oblasti: sociálno-ekonomické dôsledky pre budúcnosť Európy

(30)  Stanovisko EHSV na tému Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien: úloha sociálnych partnerov a príspevok rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 12.

30

Regionálna a miestna politika pre zvládnutie priemyselných zmien: úloha sociálnych partnerov a príspevok rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu

(31)  www.odpm.gov.uk.

31

(32)  Stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o Tematickej stratégii pre životné prostredie v mestách, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 86.

32

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o Tematickej stratégii pre životné prostredie v mestách

(33)  Stanovisko EHSV na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho zoskupenia pre cezhraničnú spoluprácu (EZCS), Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005, s. 76, ods. 3.4.

33

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho zoskupenia pre cezhraničnú spoluprácu (EZCS)

(34)  Stanovisko EHSV na tému Tretia správa o hospodárskej a sociálnej kohézii – Nové partnerstvo pre kohéziu – konvergencia, konkurencieschopnosť, kooperácia, Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004, s. 60.

34

Tretia správa o hospodárskej a sociálnej kohézii – Nové partnerstvo pre kohéziu – konvergencia, konkurencieschopnosť, kooperácia

(35)  Stanovisko EHSV na tému Ako dosiahnuť lepšiu integráciu regiónov postihnutých trvalými prírodnými a štrukturálnymi znevýhodneniami, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005, s. 141.

35

Ako dosiahnuť lepšiu integráciu regiónov postihnutých trvalými prírodnými a štrukturálnymi znevýhodneniami

(36)  KOM(2003) 270 v konečnom znení.

36

(37)  Stanovisko EHSV na tému Rodina a demografické zmeny,
  Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 66.

37

Rodina a demografické zmeny,

(38)  Tamtiež.

38

(39)  Tamtiež.

39

(40)  Stanovisko EHSV na tému Bývanie a regionálna politika, Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 17.

40

Bývanie a regionálna politika

(41)  Tamtiež.

41

(42)  Prístup k vysokorýchlostnému internetu (širokopásmovému): vysokorýchlostný komunikačný kanál umožňuje pružný a rýchly elektronický prístup k zdrojom informácií a projektom v oblasti vzdelávania

42

(zdroj – http://www.elearningeuropa.info/).

(43)  Stanovisko EHSV na tému Príspevok celoživotného vzdelávania podporovaného informačnými technológiami k európskej konkurencieschopnosti, priemyselným zmenám a rozvoju spoločenského kapitálu, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 20.

43

Príspevok celoživotného vzdelávania podporovaného informačnými technológiami k európskej konkurencieschopnosti, priemyselným zmenám a rozvoju spoločenského kapitálu

(44)  Stanovisko EHSV na tému Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6.

44

Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie

(45)  Pozri dve stanoviská EHSV na témy Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013, Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 52, a Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie,
  Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 6.

45

Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013

Dosah a dôsledky štrukturálnej politiky na súdržnosť Európskej únie,

(46)  Stanovisko EHSV na tému Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu, Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 1.

46

Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu

(47)  Stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o Tematickej stratégii pre životné prostredie v mestách, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 86.

47

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o Tematickej stratégii pre životné prostredie v mestách

(48)  Stanovisko EHSV na tému Bývanie a regionálna politika, Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 17.

48

Bývanie a regionálna politika

(49)  Dve stanoviská EHSV na tému Európske metropolitné oblasti: sociálno-ekonomické dôsledky pre budúcnosť Európy, Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004, s. 101 a Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 10.

49

Európske metropolitné oblasti: sociálno-ekonomické dôsledky pre budúcnosť Európy

(50)  Stanovisko EHSV na tému Riadenie priemyselných zmien v cezhraničných oblastiach po rozšírení Európskej únie, Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 24.

50

Riadenie priemyselných zmien v cezhraničných oblastiach po rozšírení Európskej únie

(51)  Stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013, Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 52.

51

Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Migrácia a rozvoj: príležitosti a výzvy“

(2008/C 120/18)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na svojom plenárnom zasadnutí 16. februára 2007 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej:

„Migrácia a rozvoj: príležitosti a výzvy“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. októbra 2007. Spravodajcom bol pán Sukhdev SHARMA.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra) prijal 125 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

| 1.1 | Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy prináša návrhy opatrení v úzko prepojených oblastiach migrácie a rozvoja. |
| --- | --- |

1.1

Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy prináša návrhy opatrení v úzko prepojených oblastiach migrácie a rozvoja.

| 1.2 | Ak sa zameriame na praktické príklady, návrhy a možnosti vzájomne prospešných dohôd o spolupráci, možno migráciu považovať za „nástroj rozvoja“. Zavedením konkrétnych opatrení by výbor chcel presunúť diskusiu z politickej úrovne na programovú. |
| --- | --- |

1.2

Ak sa zameriame na praktické príklady, návrhy a možnosti vzájomne prospešných dohôd o spolupráci, možno migráciu považovať za „nástroj rozvoja“. Zavedením konkrétnych opatrení by výbor chcel presunúť diskusiu z politickej úrovne na programovú.

| 1.3 | Vhodné uplatňovanie migračnej a rozvojovej politiky je najlepším spôsobom možné dosiahnuť tak, že sa emigrantom uľahčí zasielanie financií (tzv. remitencií) do krajín pôvodu (3.4-3.8) s cieľom zvýšiť príjmy adresátov daných čiastok. Ďalšou možnosťou je regulovanie migračných tokov tak, aby z nich mali prospech najmenej rozvinuté krajiny alebo časti obyvateľstva rozvojových krajín s nízkymi príjmami (4.2). Koncepcia spoločného rozvoja by mohla nasmerovať remitencie jednotlivcov do projektov v oblasti infraštruktúry, z ktorých by mala úžitok široká verejnosť (5.1-5.2). Ďalšie formy spoločného rozvoja využívajú diasporálne organizácie na mobilizáciu ľudí alebo finančných zdrojov v prospech priamych zahraničných investícií, prenosu znalostí a technológií a sociálnych a kultúrnych remitencií (5.3-5.8). Migračná a rozvojová politika môže znížiť negatívny dosah odlivu mozgov tým, že vytvorí odborný potenciál a uľahčí kyvadlovú a virtuálnu migráciu (6.2-6.6.4). Výbor na záver dodáva, že migračná a rozvojová politika môže zaznamenať úspech iba vtedy, ak sa stane súčasťou ostatných príslušných politík a ak sa dosiahne vzájomný súlad medzi jednotlivými politikami (7.1-7.3). |
| --- | --- |

1.3

Vhodné uplatňovanie migračnej a rozvojovej politiky je najlepším spôsobom možné dosiahnuť tak, že sa emigrantom uľahčí zasielanie financií (tzv. remitencií) do krajín pôvodu (3.4-3.8) s cieľom zvýšiť príjmy adresátov daných čiastok. Ďalšou možnosťou je regulovanie migračných tokov tak, aby z nich mali prospech najmenej rozvinuté krajiny alebo časti obyvateľstva rozvojových krajín s nízkymi príjmami (4.2). Koncepcia spoločného rozvoja by mohla nasmerovať remitencie jednotlivcov do projektov v oblasti infraštruktúry, z ktorých by mala úžitok široká verejnosť (5.1-5.2). Ďalšie formy spoločného rozvoja využívajú diasporálne organizácie na mobilizáciu ľudí alebo finančných zdrojov v prospech priamych zahraničných investícií, prenosu znalostí a technológií a sociálnych a kultúrnych remitencií (5.3-5.8). Migračná a rozvojová politika môže znížiť negatívny dosah odlivu mozgov tým, že vytvorí odborný potenciál a uľahčí kyvadlovú a virtuálnu migráciu (6.2-6.6.4). Výbor na záver dodáva, že migračná a rozvojová politika môže zaznamenať úspech iba vtedy, ak sa stane súčasťou ostatných príslušných politík a ak sa dosiahne vzájomný súlad medzi jednotlivými politikami (7.1-7.3).

| 1.4 | Toto stanovisko dopĺňa stanovisko výboru na tému „Imigračná politika Spoločenstva a politika spolupráce s krajinami pôvodu na podporu rozvoja“, ktorého spravodajcom je pán Pariza Castaños (1). Okrem toho reaguje na oznámenie Komisie o kyvadlovej migrácii a partnerstvách v oblasti mobility medzi Európskou úniou a tretími krajinami (2). |
| --- | --- |

1.4

Toto stanovisko dopĺňa stanovisko výboru na tému „Imigračná politika Spoločenstva a politika spolupráce s krajinami pôvodu na podporu rozvoja“, ktorého spravodajcom je pán Pariza Castaños (1). Okrem toho reaguje na oznámenie Komisie o kyvadlovej migrácii a partnerstvách v oblasti mobility medzi Európskou úniou a tretími krajinami (2).

2.   Migrácia a globalizácia

| 2.1 | Výsledkom procesu globalizácie je liberalizovaný pohyb kapitálu, tovaru a služieb. Pohyb osôb je však naďalej najviac obmedzovaným aspektom globalizácie. Aby mohli menej rozvinuté ekonomiky väčšmi ťažiť z hospodárskeho rastu podmieneného globalizáciou, je potrebné venovať väčšiu pozornosť voľnejšiemu pohybu osôb. Toto stanovisko podporuje názor, že migrácia dáva rozvojovým krajinám šancu vyrovnanejšie sa zapájať do súčasnej globalizovanej ekonomiky. Migrácia dokáže znížiť nerovnosti, avšak nemôžeme ju chápať ako náhradu tradičnej rozvojovej pomoci. |
| --- | --- |

2.1

Výsledkom procesu globalizácie je liberalizovaný pohyb kapitálu, tovaru a služieb. Pohyb osôb je však naďalej najviac obmedzovaným aspektom globalizácie. Aby mohli menej rozvinuté ekonomiky väčšmi ťažiť z hospodárskeho rastu podmieneného globalizáciou, je potrebné venovať väčšiu pozornosť voľnejšiemu pohybu osôb. Toto stanovisko podporuje názor, že migrácia dáva rozvojovým krajinám šancu vyrovnanejšie sa zapájať do súčasnej globalizovanej ekonomiky. Migrácia dokáže znížiť nerovnosti, avšak nemôžeme ju chápať ako náhradu tradičnej rozvojovej pomoci.

| 2.2 | Podkladom pre vytvorenie konceptu, podľa ktorého je migrácia spojivom medzi globalizáciou a rozvojom, sú dve úvahy. Po prvé, demografické trendy svedčia o tom, že súčasný nedostatok pracovných síl v krajinách EÚ sa v blízkej budúcnosti pravdepodobne ešte zvýši, a to najmä v odvetviach služieb náročných na pracovnú silu. Po druhé, Svetová banka predpokladá, že potenciál dobre riadenej migrácie by mohol v blízkej budúcnosti priniesť významnú finančnú pomoc vo forme financií, ktoré obyvateľom chudobných krajín zasielajú emigranti pracujúci v zahraničí (remitencie) (3). Tok takýchto financií stále rastie, a to v rámci krajín OECD, z OECD do rozvojových krajín a dokonca aj medzi rozvojovými krajinami (4). Medzinárodná migrácia tak môže byť dôležitým prvkom pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia. Remitencie a koncepcie spoločného rozvoja a kyvadlovej migrácie sú významné z hľadiska ďalšieho rozvoja. Ich potenciál v oblasti rozvoja navyše podporujú potreby trhu práce v západnej Európe. |
| --- | --- |

2.2

Podkladom pre vytvorenie konceptu, podľa ktorého je migrácia spojivom medzi globalizáciou a rozvojom, sú dve úvahy. Po prvé, demografické trendy svedčia o tom, že súčasný nedostatok pracovných síl v krajinách EÚ sa v blízkej budúcnosti pravdepodobne ešte zvýši, a to najmä v odvetviach služieb náročných na pracovnú silu. Po druhé, Svetová banka predpokladá, že potenciál dobre riadenej migrácie by mohol v blízkej budúcnosti priniesť významnú finančnú pomoc vo forme financií, ktoré obyvateľom chudobných krajín zasielajú emigranti pracujúci v zahraničí (remitencie) (3). Tok takýchto financií stále rastie, a to v rámci krajín OECD, z OECD do rozvojových krajín a dokonca aj medzi rozvojovými krajinami (4). Medzinárodná migrácia tak môže byť dôležitým prvkom pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia. Remitencie a koncepcie spoločného rozvoja a kyvadlovej migrácie sú významné z hľadiska ďalšieho rozvoja. Ich potenciál v oblasti rozvoja navyše podporujú potreby trhu práce v západnej Európe.

| 2.3 | Toto stanovisko zdôrazňuje potrebu kvalitne rozpracovaného, komplexného a integrovaného prístupu k migračnej a rozvojovej politike, ktorý by mohol vytvoriť obojstranne výhodnú situáciu. |
| --- | --- |

2.3

Toto stanovisko zdôrazňuje potrebu kvalitne rozpracovaného, komplexného a integrovaného prístupu k migračnej a rozvojovej politike, ktorý by mohol vytvoriť obojstranne výhodnú situáciu.

| 2.4 | Takýto prístup uznáva nerovnováhu pozitívneho a negatívneho dosahu migrácie na rozvojové krajiny a následne sa zodpovedajúcim spôsobom zaoberá faktormi nákladov a prínosov. V niektorých krajinách migrácia zmierňuje nápor preľudnenia a nezamestnanosti a zámerný vývoz kvalifikovaných pracovníkov vytvára zahraničné zdroje pre budúci prílev finančných prostriedkov zo zahraničia, priame zahraničné investície a prenos znalostí, zatiaľ čo v iných krajinách trvalý odlev ľudských zdrojov výrazne brzdí rozvoj. Dobre riadená migrácia preto posilňuje pozitívne účinky migrácie a zároveň zmierňuje jej negatívny dosah. |
| --- | --- |

2.4

Takýto prístup uznáva nerovnováhu pozitívneho a negatívneho dosahu migrácie na rozvojové krajiny a následne sa zodpovedajúcim spôsobom zaoberá faktormi nákladov a prínosov. V niektorých krajinách migrácia zmierňuje nápor preľudnenia a nezamestnanosti a zámerný vývoz kvalifikovaných pracovníkov vytvára zahraničné zdroje pre budúci prílev finančných prostriedkov zo zahraničia, priame zahraničné investície a prenos znalostí, zatiaľ čo v iných krajinách trvalý odlev ľudských zdrojov výrazne brzdí rozvoj. Dobre riadená migrácia preto posilňuje pozitívne účinky migrácie a zároveň zmierňuje jej negatívny dosah.

| 2.5 | Výbor podporuje zistenia hlavných organizácií pôsobiacich v oblasti medzinárodného rozvoja, ako je Svetová banka, ministerstvo Spojeného kráľovstva pre medzinárodný rozvoj, Oxfam a iných, ktoré vyzdvihujú potenciál medzinárodnej migrácie v oblasti rozvoja v súvislosti so znížením rozsahu chudoby a podporením udržateľného hospodárskeho rozvoja v krajinách pôvodu. Remitencie výrazne zvyšujú príjmy v domácnostiach príjemcov a predstavujú dôležitú hybnú silu pre krátkodobé zmiernenie chudoby a pri opatrnom riadení dokonca aj pre dlhodobý udržateľný rozvoj. Dlhodobý udržateľný rozvoj podporujú koncepcie „spoločného rozvoja“, ako napr. diasporálna filantropia, sociálne remitencie, prenos vedomostí či nadnárodné podnikateľské siete. |
| --- | --- |

2.5

Výbor podporuje zistenia hlavných organizácií pôsobiacich v oblasti medzinárodného rozvoja, ako je Svetová banka, ministerstvo Spojeného kráľovstva pre medzinárodný rozvoj, Oxfam a iných, ktoré vyzdvihujú potenciál medzinárodnej migrácie v oblasti rozvoja v súvislosti so znížením rozsahu chudoby a podporením udržateľného hospodárskeho rozvoja v krajinách pôvodu. Remitencie výrazne zvyšujú príjmy v domácnostiach príjemcov a predstavujú dôležitú hybnú silu pre krátkodobé zmiernenie chudoby a pri opatrnom riadení dokonca aj pre dlhodobý udržateľný rozvoj. Dlhodobý udržateľný rozvoj podporujú koncepcie „spoločného rozvoja“, ako napr. diasporálna filantropia, sociálne remitencie, prenos vedomostí či nadnárodné podnikateľské siete.

| 2.6 | Silnou stránkou dobre riadenej migračnej a rozvojovej politiky by mala byť jej schopnosť chrániť zraniteľné krajiny, teda takmer všetky krajiny subsaharskej Afriky, pred obmedzením rozvoja v dôsledku migrácie. Rozvojové krajiny, ktoré majú z remitencií a dobročinných aktivít najmenší úžitok, často znášajú najvyššie náklady migrácie: stratu vysoko kvalifikovaných a talentovaných ľudí. Modely kyvadlovej a virtuálnej migrácie môžu do istej miery vyriešiť záporné stránky nekontrolovaného vysťahovalectva. Migračná a rozvojová politika sa ďalej môže zamerať na potreby a špecifiká odvetví, ktoré sú mimoriadne citlivé na problémy súvisiace s migráciou, ako napr. rezort školstva či zdravotníctva. Pokiaľ prísne migračné režimy nezabránia úbytku kvalifikovaných zdravotníkov z oblastí s vysokou prevalenciou HIV/AIDS, nebudú iné snahy o rozvoj udržateľné. Dôležitú úlohu pri ochrane týchto odvetví, ktoré majú nesmierny význam pre ďalší rozvoj, môžu zohrávať bilaterálne a regionálne partnerstvá v oblasti migrácie medzi cieľovými krajinami a krajinami pôvodu. |
| --- | --- |

2.6

Silnou stránkou dobre riadenej migračnej a rozvojovej politiky by mala byť jej schopnosť chrániť zraniteľné krajiny, teda takmer všetky krajiny subsaharskej Afriky, pred obmedzením rozvoja v dôsledku migrácie. Rozvojové krajiny, ktoré majú z remitencií a dobročinných aktivít najmenší úžitok, často znášajú najvyššie náklady migrácie: stratu vysoko kvalifikovaných a talentovaných ľudí. Modely kyvadlovej a virtuálnej migrácie môžu do istej miery vyriešiť záporné stránky nekontrolovaného vysťahovalectva. Migračná a rozvojová politika sa ďalej môže zamerať na potreby a špecifiká odvetví, ktoré sú mimoriadne citlivé na problémy súvisiace s migráciou, ako napr. rezort školstva či zdravotníctva. Pokiaľ prísne migračné režimy nezabránia úbytku kvalifikovaných zdravotníkov z oblastí s vysokou prevalenciou HIV/AIDS, nebudú iné snahy o rozvoj udržateľné. Dôležitú úlohu pri ochrane týchto odvetví, ktoré majú nesmierny význam pre ďalší rozvoj, môžu zohrávať bilaterálne a regionálne partnerstvá v oblasti migrácie medzi cieľovými krajinami a krajinami pôvodu.

| 2.7 | Výbor si všíma množstvo spôsobov a prostriedkov migrácie, ktoré majú výrazný vplyv ako na krajiny pôvodu, tak aj na cieľové krajiny. Niektoré z nich sa dajú rozpoznať až po rokoch prebiehajúcej migrácie. Značne znepokojujúcou otázkou sú deti migrantov, ktoré zostávajú v krajine pôvodu, ako aj ich perspektívy v oblasti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania v domácnosti s jedným rodičom. Čo sa týka spoločenského rozmeru, v oblastiach postihnutých migráciou dochádza k narušeniu prirodzenej rovnováhy v počte žien a mužov, čo jednoznačne ovplyvní sociálno-ekonomické rámcové podmienky dlhodobého rozvoja. Tieto obavy je potrebné zvážiť pri plánovaní a uskutočňovaní medzinárodných opatrení v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

2.7

Výbor si všíma množstvo spôsobov a prostriedkov migrácie, ktoré majú výrazný vplyv ako na krajiny pôvodu, tak aj na cieľové krajiny. Niektoré z nich sa dajú rozpoznať až po rokoch prebiehajúcej migrácie. Značne znepokojujúcou otázkou sú deti migrantov, ktoré zostávajú v krajine pôvodu, ako aj ich perspektívy v oblasti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania v domácnosti s jedným rodičom. Čo sa týka spoločenského rozmeru, v oblastiach postihnutých migráciou dochádza k narušeniu prirodzenej rovnováhy v počte žien a mužov, čo jednoznačne ovplyvní sociálno-ekonomické rámcové podmienky dlhodobého rozvoja. Tieto obavy je potrebné zvážiť pri plánovaní a uskutočňovaní medzinárodných opatrení v oblasti migrácie.

| 2.8 | Výbor zdôrazňuje, že medzi hostiteľskou krajinou a krajinou pôvodu existuje vzájomná sociálno-ekonomická závislosť. Ekonomicky úspešní migranti v hostiteľských krajinách zvyčajne posielajú domov vyššie sumy. Podobne migranti, ktorí sa úspešne začlenili do spoločnosti, majú v porovnaní so slabšie integrovanými migrantmi potenciálne vyšší vplyv na spoločný rozvoj svojej krajiny pôvodu prostredníctvom dobročinnosti, sociálnych remitencií a kyvadlovej či virtuálnej migrácie. Hostiteľské krajiny sa teda musia zamyslieť nad rôznymi spôsobmi ako zabrániť plytvaniu odborným potenciálom (brain waste). Tieto koncepcie sa týkajú rôznych oblastí, od lepšieho sociálneho začlenenia vo všeobecnosti až po dosiahnutie rovnakej úrovne miezd, zlepšenie pracovných podmienok (vrátane prístupu k odborovým zväzom) či riešenie často problematického právneho postavenia migrantov. Tento prístup nielen maximalizuje prínos migrantov pre hostiteľskú krajinu, ale aj zvyšuje ich rozvojový potenciál. |
| --- | --- |

2.8

Výbor zdôrazňuje, že medzi hostiteľskou krajinou a krajinou pôvodu existuje vzájomná sociálno-ekonomická závislosť. Ekonomicky úspešní migranti v hostiteľských krajinách zvyčajne posielajú domov vyššie sumy. Podobne migranti, ktorí sa úspešne začlenili do spoločnosti, majú v porovnaní so slabšie integrovanými migrantmi potenciálne vyšší vplyv na spoločný rozvoj svojej krajiny pôvodu prostredníctvom dobročinnosti, sociálnych remitencií a kyvadlovej či virtuálnej migrácie. Hostiteľské krajiny sa teda musia zamyslieť nad rôznymi spôsobmi ako zabrániť plytvaniu odborným potenciálom (brain waste). Tieto koncepcie sa týkajú rôznych oblastí, od lepšieho sociálneho začlenenia vo všeobecnosti až po dosiahnutie rovnakej úrovne miezd, zlepšenie pracovných podmienok (vrátane prístupu k odborovým zväzom) či riešenie často problematického právneho postavenia migrantov. Tento prístup nielen maximalizuje prínos migrantov pre hostiteľskú krajinu, ale aj zvyšuje ich rozvojový potenciál.

| 2.9 | Podobne prepojené sú aj koncepcie zamerané na obmedzenie nezákonnej migrácie. Nezákonná migrácia poškodzuje cieľové krajiny, pretože je spojená s nelegálnym zamestnávaním. Zároveň je hrozbou pre (nelegálnych) migrantov, ktorí sa často ocitajú v nevýhodnej pozícii vo vzťahu, kde im hrozí vykorisťovanie a kruté pracovné podmienky s nízkou úrovňou ochrany zdravia a bezpečnosti. Okrem toho má nezákonná migrácia aj negatívne dôsledky pre rozvoj: v hostiteľských krajinách sú možnosti integrácie obmedzené a vysoké náklady spojené s týmto druhom migrácie znižujú možnosti zasielania remitencií do krajín pôvodu. Legalizácia právneho postavenia nelegálnych migrantov integrovaných v hostiteľskej krajine je nevyhnutná nielen z ľudského hľadiska, ale aj z hospodárskeho a sociálneho. Zlepšovanie možností legálnej migrácie teda zvyšuje jej rozvojový potenciál a zároveň znižuje dopyt po zločineckých organizáciách zapojených do pašovania a obchodovania s ľuďmi. Z tohto dôvodu legálna migrácia minimalizuje vykorisťovanie. |
| --- | --- |

2.9

Podobne prepojené sú aj koncepcie zamerané na obmedzenie nezákonnej migrácie. Nezákonná migrácia poškodzuje cieľové krajiny, pretože je spojená s nelegálnym zamestnávaním. Zároveň je hrozbou pre (nelegálnych) migrantov, ktorí sa často ocitajú v nevýhodnej pozícii vo vzťahu, kde im hrozí vykorisťovanie a kruté pracovné podmienky s nízkou úrovňou ochrany zdravia a bezpečnosti. Okrem toho má nezákonná migrácia aj negatívne dôsledky pre rozvoj: v hostiteľských krajinách sú možnosti integrácie obmedzené a vysoké náklady spojené s týmto druhom migrácie znižujú možnosti zasielania remitencií do krajín pôvodu. Legalizácia právneho postavenia nelegálnych migrantov integrovaných v hostiteľskej krajine je nevyhnutná nielen z ľudského hľadiska, ale aj z hospodárskeho a sociálneho. Zlepšovanie možností legálnej migrácie teda zvyšuje jej rozvojový potenciál a zároveň znižuje dopyt po zločineckých organizáciách zapojených do pašovania a obchodovania s ľuďmi. Z tohto dôvodu legálna migrácia minimalizuje vykorisťovanie.

| 2.10 | Výbor uznáva, že migrácia typu juh-juh je najčastejšou formou medzinárodnej migrácie. V rámci medzinárodnej migrácie sú najvyhľadávanejšími cieľmi susedné krajiny alebo bezprostredne susediace regióny (5). Ak zvážime skutočnosť, že migrácia so sebou prináša riziko a vyžaduje finančné zdroje, zručnosti a siete, dospejeme k jednoznačnému záveru, že pohyb v rámci hraníc jednotlivých krajín je zďaleka najrozšírenejšou formou migrácie najmä v prípade chudobných ľudí (6). Komplexný prístup k migračnej a rozvojovej politike musí preto zohľadniť potenciálny vplyv regionálnej a vnútroštátnej migrácie na znižovanie miery chudoby a na hospodársky rozvoj. |
| --- | --- |

2.10

Výbor uznáva, že migrácia typu juh-juh je najčastejšou formou medzinárodnej migrácie. V rámci medzinárodnej migrácie sú najvyhľadávanejšími cieľmi susedné krajiny alebo bezprostredne susediace regióny (5). Ak zvážime skutočnosť, že migrácia so sebou prináša riziko a vyžaduje finančné zdroje, zručnosti a siete, dospejeme k jednoznačnému záveru, že pohyb v rámci hraníc jednotlivých krajín je zďaleka najrozšírenejšou formou migrácie najmä v prípade chudobných ľudí (6). Komplexný prístup k migračnej a rozvojovej politike musí preto zohľadniť potenciálny vplyv regionálnej a vnútroštátnej migrácie na znižovanie miery chudoby a na hospodársky rozvoj.

| 2.11 | Výbor vyzýva členské štáty, aby uplatňovali normy stanovené v Medzinárodnom dohovore na ochranu práv všetkých migrujúcich pracovníkov a ich rodinných príslušníkov z roku 1990. |
| --- | --- |

2.11

Výbor vyzýva členské štáty, aby uplatňovali normy stanovené v Medzinárodnom dohovore na ochranu práv všetkých migrujúcich pracovníkov a ich rodinných príslušníkov z roku 1990.

3.   Migrácia a odstraňovanie chudoby – Uľahčenie prevodu finančných prostriedkov

| 3.1 | Výbor uznáva rozvojový potenciál remitencií, t.j. financií, ktoré migranti zasielajú svojim príbuzným do krajiny pôvodu. Z výskumov vyplýva, že tieto prostriedky priamo ovplyvňujú príjmy ich adresátov, čím pomáhajú znižovať chudobu. |
| --- | --- |

3.1

Výbor uznáva rozvojový potenciál remitencií, t.j. financií, ktoré migranti zasielajú svojim príbuzným do krajiny pôvodu. Z výskumov vyplýva, že tieto prostriedky priamo ovplyvňujú príjmy ich adresátov, čím pomáhajú znižovať chudobu.

| 3.2 | Presne neurčená, no značná časť remitencií (jedna až dve tretiny) sa však k príjemcom dostáva prostredníctvom neoficiálnych ciest. To má nepriaznivé dôsledky nielen pre migrantov a príjemcov, ale aj pre hostiteľskú krajinu a krajinu pôvodu. Keďže medzi tieňovými poskytovateľmi finančných služieb neexistuje konkurencia, migranti a príjemcovia nemajú inú možnosť, než sa zmieriť s vysokými poplatkami za prevod, ktoré následne znižujú príjmy migrantov. Pre finančne slabé rozvojové krajiny sú remitencie dôležitým zdrojom cudzej meny a ak sa na ich prevod použijú oficiálne bankové inštitúcie, napomáhajú finančnému rozvoju tým, že zvyšujú celkový objem vkladov a úverov, ktoré sa pohybujú v miestnom bankovom sektore (7). Remitencie preto pozitívne ovplyvňujú makroekonomický rozvoj. V hostiteľských krajinách väčšinou tieňové bankovníctvo vyvoláva obavy v súvislosti s bezpečnosťou, keďže neoficiálne metódy finančných transakcií sa využívajú aj na pranie špinavých peňazí aj financovanie teroristických organizácií. |
| --- | --- |

3.2

Presne neurčená, no značná časť remitencií (jedna až dve tretiny) sa však k príjemcom dostáva prostredníctvom neoficiálnych ciest. To má nepriaznivé dôsledky nielen pre migrantov a príjemcov, ale aj pre hostiteľskú krajinu a krajinu pôvodu. Keďže medzi tieňovými poskytovateľmi finančných služieb neexistuje konkurencia, migranti a príjemcovia nemajú inú možnosť, než sa zmieriť s vysokými poplatkami za prevod, ktoré následne znižujú príjmy migrantov. Pre finančne slabé rozvojové krajiny sú remitencie dôležitým zdrojom cudzej meny a ak sa na ich prevod použijú oficiálne bankové inštitúcie, napomáhajú finančnému rozvoju tým, že zvyšujú celkový objem vkladov a úverov, ktoré sa pohybujú v miestnom bankovom sektore (7). Remitencie preto pozitívne ovplyvňujú makroekonomický rozvoj. V hostiteľských krajinách väčšinou tieňové bankovníctvo vyvoláva obavy v súvislosti s bezpečnosťou, keďže neoficiálne metódy finančných transakcií sa využívajú aj na pranie špinavých peňazí aj financovanie teroristických organizácií.

| 3.3 | Migranti dávajú pri zasielaní peňazí prednosť neoficiálnym cestám pred oficiálnymi bankovými službami z rôznych dôvodov. Mnoho migrantov sa rozhodne pre neoficiálne kanály preto, že oficiálne služby sú príliš nákladné, príliš pomalé a príliš zaťažené byrokraciou, či jednoducho k nim nemajú prístup. Migranti takisto bývajú nedôverčiví voči bankovým inštitúciám vo svojich krajinách alebo sa obávajú výkyvov výmenného kurzu. Chudobní obyvatelia, ktorým sú dané finančné čiastky zasielané, a najmä ľudia žijúci vo vzdialených vidieckych oblastiach, nemajú fyzický prístup k bankovým službám. Mnoho ďalších ľudí si nemôže dovoliť viesť bankový účet kvôli výške sprievodných poplatkov. Poplatky za zasielanie remitencií neprimerane zaťažujú rodiny s nízkymi príjmami, ktoré zasielajú malé sumy, no posielajú ich pravidelne. Nelegálni migranti nemôžu použiť bankové spojenie, pretože nemajú potrebné dokumenty na otvorenie účtu. |
| --- | --- |

3.3

Migranti dávajú pri zasielaní peňazí prednosť neoficiálnym cestám pred oficiálnymi bankovými službami z rôznych dôvodov. Mnoho migrantov sa rozhodne pre neoficiálne kanály preto, že oficiálne služby sú príliš nákladné, príliš pomalé a príliš zaťažené byrokraciou, či jednoducho k nim nemajú prístup. Migranti takisto bývajú nedôverčiví voči bankovým inštitúciám vo svojich krajinách alebo sa obávajú výkyvov výmenného kurzu. Chudobní obyvatelia, ktorým sú dané finančné čiastky zasielané, a najmä ľudia žijúci vo vzdialených vidieckych oblastiach, nemajú fyzický prístup k bankovým službám. Mnoho ďalších ľudí si nemôže dovoliť viesť bankový účet kvôli výške sprievodných poplatkov. Poplatky za zasielanie remitencií neprimerane zaťažujú rodiny s nízkymi príjmami, ktoré zasielajú malé sumy, no posielajú ich pravidelne. Nelegálni migranti nemôžu použiť bankové spojenie, pretože nemajú potrebné dokumenty na otvorenie účtu.

| 3.4 | Výbor vyzýva členské štáty, Komisiu, Parlament a Radu, aby sa zamysleli nad nasledujúcimi iniciatívami, ktoré by mohli podporiť rozvoj. |
| --- | --- |

3.4

Výbor vyzýva členské štáty, Komisiu, Parlament a Radu, aby sa zamysleli nad nasledujúcimi iniciatívami, ktoré by mohli podporiť rozvoj.

| 3.4.1 | Domáce bankové inštitúcie v krajinách pôvodu by mali migrantom, ktorí žijú a pracujú v zahraničí, sprístupniť sporiace účty v cudzej mene. |
| --- | --- |

3.4.1

Domáce bankové inštitúcie v krajinách pôvodu by mali migrantom, ktorí žijú a pracujú v zahraničí, sprístupniť sporiace účty v cudzej mene.

| 3.4.2 | Bankové služby by mali byť dostupné aj pre rodiny s nízkym príjmom – banky by mali ponúkať služby s rozumnými poplatkami aj pre ľudí, pre ktorí v súčasnosti ich služby nemôžu využívať. To by bolo možné dosiahnuť prepojením bankových služieb s rozšírenejšími službami ako napr. s poštou alebo pobočkami existujúcich úverových inštitúcií. Zníženie poplatkov za zasielanie peňazí by sa však banky nemali snažiť vyrovnať stanovením nepriaznivého výmenného kurzu. |
| --- | --- |

3.4.2

Bankové služby by mali byť dostupné aj pre rodiny s nízkym príjmom – banky by mali ponúkať služby s rozumnými poplatkami aj pre ľudí, pre ktorí v súčasnosti ich služby nemôžu využívať. To by bolo možné dosiahnuť prepojením bankových služieb s rozšírenejšími službami ako napr. s poštou alebo pobočkami existujúcich úverových inštitúcií. Zníženie poplatkov za zasielanie peňazí by sa však banky nemali snažiť vyrovnať stanovením nepriaznivého výmenného kurzu.

| 3.4.3 | Je potrebné posilniť konkurenciu medzi inštitúciami ponúkajúcimi služby v oblasti zasielania remitencií, aby sa znížili poplatky za prevod. Mimovládne organizácie a verejné orgány v hostiteľských krajinách môžu podnecovať konkurenciu tým, že budú šíriť informácie a zverejňovať porovnania cien jednotlivých poskytovateľov týchto služieb. Príkladným vzorom je internetová stránka www.sendmoneyhome.org. Ďalšou dôležitou činnosťou, do ktorej by sa mala zapojiť občianska spoločnosť spolu s finančnými inštitúciami, je zvyšovanie tzv. „finančnej gramotnosti“ migrantov. |
| --- | --- |

3.4.3

Je potrebné posilniť konkurenciu medzi inštitúciami ponúkajúcimi služby v oblasti zasielania remitencií, aby sa znížili poplatky za prevod. Mimovládne organizácie a verejné orgány v hostiteľských krajinách môžu podnecovať konkurenciu tým, že budú šíriť informácie a zverejňovať porovnania cien jednotlivých poskytovateľov týchto služieb. Príkladným vzorom je internetová stránka www.sendmoneyhome.org. Ďalšou dôležitou činnosťou, do ktorej by sa mala zapojiť občianska spoločnosť spolu s finančnými inštitúciami, je zvyšovanie tzv. „finančnej gramotnosti“ migrantov.

| 3.4.4 | Skvalitnenie bankových technológií v krajinách pôvodu by mohlo významne znížiť náklady na prevod peňazí, zvýšiť rýchlosť spracovania transakcií ako aj ich bezpečnosť. Efektívnosť je ďalej možné zvýšiť aj pomocou satelitných informačných technológií v odľahlých oblastiach, ktoré môžu skvalitniť riadenie a telegrafické prevody. Inovatívnym riešením, ktorým by sa rozšíril záber bankových služieb, je zavedenie platobných kariet a doplnkových služieb mobilných telefónnych sietí. Všetky uvedené podporné opatrenia si vyžadujú investície, ktoré by mohli byť iniciované prostredníctvom oficiálnej rozvojovej pomoci alebo cez verejno-súkromné partnerstvá. |
| --- | --- |

3.4.4

Skvalitnenie bankových technológií v krajinách pôvodu by mohlo významne znížiť náklady na prevod peňazí, zvýšiť rýchlosť spracovania transakcií ako aj ich bezpečnosť. Efektívnosť je ďalej možné zvýšiť aj pomocou satelitných informačných technológií v odľahlých oblastiach, ktoré môžu skvalitniť riadenie a telegrafické prevody. Inovatívnym riešením, ktorým by sa rozšíril záber bankových služieb, je zavedenie platobných kariet a doplnkových služieb mobilných telefónnych sietí. Všetky uvedené podporné opatrenia si vyžadujú investície, ktoré by mohli byť iniciované prostredníctvom oficiálnej rozvojovej pomoci alebo cez verejno-súkromné partnerstvá.

| 3.4.5 | Prísne požiadavky na kontrolu identifikačných dokladov odrádzajú neregistrovaných migrantov od otvorenia bankového účtu. Banky by sa mali zamyslieť nad tým, ako zlepšiť dostupnosť bankových služieb pre neregistrovaných migrantov. Členské štáty by mali zvážiť rozumné zmeny v predpisoch týkajúcich sa bankovníctva, ktoré by umožnili uvedený proces. |
| --- | --- |

3.4.5

Prísne požiadavky na kontrolu identifikačných dokladov odrádzajú neregistrovaných migrantov od otvorenia bankového účtu. Banky by sa mali zamyslieť nad tým, ako zlepšiť dostupnosť bankových služieb pre neregistrovaných migrantov. Členské štáty by mali zvážiť rozumné zmeny v predpisoch týkajúcich sa bankovníctva, ktoré by umožnili uvedený proces.

| 3.5 | Prvým nevyhnutným krokom na zvýšenie rozvojového vplyvu remitencií je zníženie nákladov na ich zasielanie. Druhým krokom je uľahčenie ich prevodu. Cieľové krajiny by preto mali vybudovať v tejto oblasti partnerstvá so zdrojovými krajinami, do ktorých prúdi veľký objem remitencií. Takéto partnerstvá by mohli vhodným spôsobom pomôcť pri tvorbe opatrení, ktoré by zlepšili prístup chudobných ľudí k bankovým inštitúciám, rozšírili by možnosti poskytovateľov finančných služieb uľahčiť emigrantom zasielanie peňazí a stimulovať ich, aby na túto činnosť používali oficiálne kanály. |
| --- | --- |

3.5

Prvým nevyhnutným krokom na zvýšenie rozvojového vplyvu remitencií je zníženie nákladov na ich zasielanie. Druhým krokom je uľahčenie ich prevodu. Cieľové krajiny by preto mali vybudovať v tejto oblasti partnerstvá so zdrojovými krajinami, do ktorých prúdi veľký objem remitencií. Takéto partnerstvá by mohli vhodným spôsobom pomôcť pri tvorbe opatrení, ktoré by zlepšili prístup chudobných ľudí k bankovým inštitúciám, rozšírili by možnosti poskytovateľov finančných služieb uľahčiť emigrantom zasielanie peňazí a stimulovať ich, aby na túto činnosť používali oficiálne kanály.

| 3.6 | Výbor vyzýva bankové inštitúcie pôsobiace v Európskej únii, aby navrhli opatrenia v oblasti bankových služieb, ktoré by napĺňali zásadu sociálnej podnikovej zodpovednosti a prostredníctvom ktorých by banky vyšli v ústrety potrebám migrantov a ich rodín. |
| --- | --- |

3.6

Výbor vyzýva bankové inštitúcie pôsobiace v Európskej únii, aby navrhli opatrenia v oblasti bankových služieb, ktoré by napĺňali zásadu sociálnej podnikovej zodpovednosti a prostredníctvom ktorých by banky vyšli v ústrety potrebám migrantov a ich rodín.

| 3.7 | Výbor dôrazne podporuje vytváranie partnerstiev v rámci pilotných iniciatív, ktoré posilňujú využívanie remitencií v prospech rozvoja, a to prostredníctvom zníženia nákladov a zvýšením ich dostupnosti. Nižšie uvádzame dva vzorové príklady. |
| --- | --- |

3.7

Výbor dôrazne podporuje vytváranie partnerstiev v rámci pilotných iniciatív, ktoré posilňujú využívanie remitencií v prospech rozvoja, a to prostredníctvom zníženia nákladov a zvýšením ich dostupnosti. Nižšie uvádzame dva vzorové príklady.

| 3.7.1 | Obchodné združenie mobilných operátorov „GSM Association“ spolu s firmou MasterCard zaoberajúcou sa platobnými operáciami vytvorili systém, pomocou ktorého budú môcť migranti cez mobilný telefón zasielať peniaze na mobilný telefón v zahraničí, kde príjemca dostane správu o tom, že peniaze boli doručené. |
| --- | --- |

3.7.1

Obchodné združenie mobilných operátorov „GSM Association“ spolu s firmou MasterCard zaoberajúcou sa platobnými operáciami vytvorili systém, pomocou ktorého budú môcť migranti cez mobilný telefón zasielať peniaze na mobilný telefón v zahraničí, kde príjemca dostane správu o tom, že peniaze boli doručené.

| 3.7.2 | Britská banka Lloyds TSB v spolupráci s indickou bankou ICICI umožňuje Indom žijúcim v zahraničí zasielať do Indie bezplatne peniaze, pokiaľ majú na účte vedenom v ICICI určitý minimálny zostatok. |
| --- | --- |

3.7.2

Britská banka Lloyds TSB v spolupráci s indickou bankou ICICI umožňuje Indom žijúcim v zahraničí zasielať do Indie bezplatne peniaze, pokiaľ majú na účte vedenom v ICICI určitý minimálny zostatok.

| 3.8 | Predovšetkým v časoch konfliktov a kríz alebo po prírodných katastrofách sa remitencie ukázali ako účinný a rýchly prostriedok na pomoc utečencom a obetiam v krajinách pôvodu. Humanitárne organizácie a inštitúcie, ktoré na týchto miestach zasahujú ako prvé, by mali uvažovať či do pomoci po konfliktoch alebo prírodných katastrofách nezačlenia aj prístup k remitenciám. |
| --- | --- |

3.8

Predovšetkým v časoch konfliktov a kríz alebo po prírodných katastrofách sa remitencie ukázali ako účinný a rýchly prostriedok na pomoc utečencom a obetiam v krajinách pôvodu. Humanitárne organizácie a inštitúcie, ktoré na týchto miestach zasahujú ako prvé, by mali uvažovať či do pomoci po konfliktoch alebo prírodných katastrofách nezačlenia aj prístup k remitenciám.

4.   Migrácia a znižovanie nerovností – Regulácia legálnych migračných tokov v prospech menej rozvinutých regiónov

| 4.1 | Napriek tomu, že remitencie môžu v reálnom čase znížiť chudobu ich príjemcov, ich vplyv na rozvoj je obmedzený v prípade súkromných transakcií, keďže z týchto financií väčšinou nemajú prospech chudobné vrstvy, nakoľko ľudia, ktorí dokážu pokryť začiatočné náklady na imigráciu, väčšinou pochádzajú z nižšej strednej triedy. Okrem toho remitencie väčšinou plynú do krajín s rozsiahlym vysťahovalectvom, ktoré cieľavedome sledujú politiku vývozu ľudského kapitálu. Do najmenej rozvinutých krajín prúdi menej než tretina remitencií. Nepretržitý tok financií od migrantov do veľkej miery závisí od neustáleho odchodu ľudí do cudziny, a preto citlivo reaguje na zmeny v imigračnej politike alebo na hospodársky rast v hostiteľských krajinách. |
| --- | --- |

4.1

Napriek tomu, že remitencie môžu v reálnom čase znížiť chudobu ich príjemcov, ich vplyv na rozvoj je obmedzený v prípade súkromných transakcií, keďže z týchto financií väčšinou nemajú prospech chudobné vrstvy, nakoľko ľudia, ktorí dokážu pokryť začiatočné náklady na imigráciu, väčšinou pochádzajú z nižšej strednej triedy. Okrem toho remitencie väčšinou plynú do krajín s rozsiahlym vysťahovalectvom, ktoré cieľavedome sledujú politiku vývozu ľudského kapitálu. Do najmenej rozvinutých krajín prúdi menej než tretina remitencií. Nepretržitý tok financií od migrantov do veľkej miery závisí od neustáleho odchodu ľudí do cudziny, a preto citlivo reaguje na zmeny v imigračnej politike alebo na hospodársky rast v hostiteľských krajinách.

| 4.2 | Ak chcú cieľové krajiny zvýšiť vplyv remitencií na znižovanie chudoby a nerovností, musia nielen uľahčiť ich zasielanie a zlepšiť riadenie týchto tokov, ako bolo uvedené vyššie, ale takisto by mali dokázať lepšie spravovať migračné toky. Obmedzenia cieľových krajín v oblasti legálneho prisťahovalectva negatívne ovplyvnia prúdenie remitencií do zdrojových krajín. Cieľové krajiny môžu takisto reálne ovplyvniť smer, ktorým budú remitencie plynúť, ak poskytnú preferenčné postavenie určitým skupinám prisťahovalcov z niektorých krajín alebo regiónov. Takéto opatrenie by malo zabrániť tomu, aby existujúce migračné siete vytvorili v danej krajine regionálnu nerovnováhu alebo aby neviedli k ďalšiemu zvyšovaniu nerovnosti v krajinách pôvodu. Takýmto spôsobom môže hostiteľská krajina proaktívne pomáhať najmenej rozvinutým regiónom v krajinách pôvodu, a znižovať tak nerovnosti. Ďalším krokom na to, aby sa remitencie dostali aj do najmenej rozvinutých oblastí, je zamerať sa na členov domácností s nízkym príjmom a uľahčiť ich migráciu. |
| --- | --- |

4.2

Ak chcú cieľové krajiny zvýšiť vplyv remitencií na znižovanie chudoby a nerovností, musia nielen uľahčiť ich zasielanie a zlepšiť riadenie týchto tokov, ako bolo uvedené vyššie, ale takisto by mali dokázať lepšie spravovať migračné toky. Obmedzenia cieľových krajín v oblasti legálneho prisťahovalectva negatívne ovplyvnia prúdenie remitencií do zdrojových krajín. Cieľové krajiny môžu takisto reálne ovplyvniť smer, ktorým budú remitencie plynúť, ak poskytnú preferenčné postavenie určitým skupinám prisťahovalcov z niektorých krajín alebo regiónov. Takéto opatrenie by malo zabrániť tomu, aby existujúce migračné siete vytvorili v danej krajine regionálnu nerovnováhu alebo aby neviedli k ďalšiemu zvyšovaniu nerovnosti v krajinách pôvodu. Takýmto spôsobom môže hostiteľská krajina proaktívne pomáhať najmenej rozvinutým regiónom v krajinách pôvodu, a znižovať tak nerovnosti. Ďalším krokom na to, aby sa remitencie dostali aj do najmenej rozvinutých oblastí, je zamerať sa na členov domácností s nízkym príjmom a uľahčiť ich migráciu.

5.   Migrácia a (spoločný) rozvoj

| 5.1 | Spoločný rozvoj zahŕňa aktivity migrantov, ktoré sú doplnkom rozvoja, avšak nenahrádzajú ho. Pre tieto aktivity je typické plánovanie na základe potrieb, dlhodobosť a schopnosť vytvoriť spojenie medzi diaspórami a spoločenstvami v krajinách pôvodu. Jednou z foriem spoločného rozvoja, ktorá prospieva všetkým príjmovým skupinám v cieľovom spoločenstve, sú investície do vzdelávacej a základnej zdravotníckej infraštruktúry na základe remitencií. Výbor preto navrhuje, aby sa remitencie považovali za súčasť spoločného rozvoja. |
| --- | --- |

5.1

Spoločný rozvoj zahŕňa aktivity migrantov, ktoré sú doplnkom rozvoja, avšak nenahrádzajú ho. Pre tieto aktivity je typické plánovanie na základe potrieb, dlhodobosť a schopnosť vytvoriť spojenie medzi diaspórami a spoločenstvami v krajinách pôvodu. Jednou z foriem spoločného rozvoja, ktorá prospieva všetkým príjmovým skupinám v cieľovom spoločenstve, sú investície do vzdelávacej a základnej zdravotníckej infraštruktúry na základe remitencií. Výbor preto navrhuje, aby sa remitencie považovali za súčasť spoločného rozvoja.

| 5.1.1 | Príkladnou iniciatívou je napríklad program spoločného financovania. V rámci neho každý inštitucionálny partner prispeje sumou rovnajúcou sa výške remitencie, ktorú na komunitný rozvoj vo svojej krajine pôvodu poskytnú migranti (8). V ideálnom prípade sú partnermi organizácie pre rozvojovú pomoc, ktoré do programu prinášajú poznatky v oblasti riadenia ako aj skúsený personál a spolupracujú s miestnymi orgánmi, aby dosiahli dlhodobejší efekt. Takéto programy spoločného financovania by mali byť propagované a dostupné cez informačné platformy, ktoré podporujú aj využívanie oficiálnych bankových ciest na zasielanie remitencií. Do osvedčených programov spoločného financovania by bolo vhodné zapojiť aj vhodných partnerov zo súkromného sektora. K účasti a naplneniu podnikovej sociálnej zodpovednosti treba nabádať predovšetkým firmy, v ktorých pracuje veľká časť migrantov ako aj finančné inštitúcie, cez ktoré sa zasielajú remitencie. Takéto verejno-súkromné partnerstvá sú prospešné pre všetkých účastníkov – vďaka vyšším kolektívnym remitenciám zvyšujú rozvojový potenciál a podniky a banky si navyše budujú dôveru zákazníkov. Výbor regiónov si však uvedomuje, že do spolupráce medzi krajinou pôvodu a hostiteľskou krajinou by mali byť zapojené všetky úrovne: vlády a verejné inštitúcie, ale aj sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti. Rozvoj a uplatňovanie pravidiel a postupov v oblasti boja proti korupcii by tak zabránili odčerpávaniu poskytnutých prostriedkov. |
| --- | --- |

5.1.1

Príkladnou iniciatívou je napríklad program spoločného financovania. V rámci neho každý inštitucionálny partner prispeje sumou rovnajúcou sa výške remitencie, ktorú na komunitný rozvoj vo svojej krajine pôvodu poskytnú migranti (8). V ideálnom prípade sú partnermi organizácie pre rozvojovú pomoc, ktoré do programu prinášajú poznatky v oblasti riadenia ako aj skúsený personál a spolupracujú s miestnymi orgánmi, aby dosiahli dlhodobejší efekt. Takéto programy spoločného financovania by mali byť propagované a dostupné cez informačné platformy, ktoré podporujú aj využívanie oficiálnych bankových ciest na zasielanie remitencií. Do osvedčených programov spoločného financovania by bolo vhodné zapojiť aj vhodných partnerov zo súkromného sektora. K účasti a naplneniu podnikovej sociálnej zodpovednosti treba nabádať predovšetkým firmy, v ktorých pracuje veľká časť migrantov ako aj finančné inštitúcie, cez ktoré sa zasielajú remitencie. Takéto verejno-súkromné partnerstvá sú prospešné pre všetkých účastníkov – vďaka vyšším kolektívnym remitenciám zvyšujú rozvojový potenciál a podniky a banky si navyše budujú dôveru zákazníkov. Výbor regiónov si však uvedomuje, že do spolupráce medzi krajinou pôvodu a hostiteľskou krajinou by mali byť zapojené všetky úrovne: vlády a verejné inštitúcie, ale aj sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti. Rozvoj a uplatňovanie pravidiel a postupov v oblasti boja proti korupcii by tak zabránili odčerpávaniu poskytnutých prostriedkov.

| 5.2 | Ďalšou formou spoločného rozvoja je nasmerovanie remitencií do podnikateľských alebo investičných aktivít. |
| --- | --- |

5.2

Ďalšou formou spoločného rozvoja je nasmerovanie remitencií do podnikateľských alebo investičných aktivít.

| 5.2.1 | Stimuly, ktorými by mohli krajiny pôvodu zvýšiť celkový objem remitencií použitých na spoločný rozvoj sú rôzne a siahajú od úľav v oblasti daní z príjmu migrantov pri investovaní do miestnych podnikov až po výnimky pri dovozových clách pre podnikateľské investície. |
| --- | --- |

5.2.1

Stimuly, ktorými by mohli krajiny pôvodu zvýšiť celkový objem remitencií použitých na spoločný rozvoj sú rôzne a siahajú od úľav v oblasti daní z príjmu migrantov pri investovaní do miestnych podnikov až po výnimky pri dovozových clách pre podnikateľské investície.

| 5.2.2 | Výbor vyzýva bankové inštitúcie a rozvojové agentúry, aby sa zaoberali testovaním pilotných programov, ktoré by vytvorili prepojenie medzi remitenciami a inštitúciami poskytujúcimi mikrofinancovanie v rozvojových krajinách. |
| --- | --- |

5.2.2

Výbor vyzýva bankové inštitúcie a rozvojové agentúry, aby sa zaoberali testovaním pilotných programov, ktoré by vytvorili prepojenie medzi remitenciami a inštitúciami poskytujúcimi mikrofinancovanie v rozvojových krajinách.

| 5.2.3 | Je potrebné podporovať bankové inštitúcie v krajinách pôvodu aj v hostiteľských krajinách, aby vytvárali partnerstvá v oblasti remitencií, ktoré by uľahčili krížový predaj doplnkových finančných služieb, napr. okrem zasielania remitencií by mohli poskytovať aj malé podnikateľské úvery alebo pôžičky na bývanie. |
| --- | --- |

5.2.3

Je potrebné podporovať bankové inštitúcie v krajinách pôvodu aj v hostiteľských krajinách, aby vytvárali partnerstvá v oblasti remitencií, ktoré by uľahčili krížový predaj doplnkových finančných služieb, napr. okrem zasielania remitencií by mohli poskytovať aj malé podnikateľské úvery alebo pôžičky na bývanie.

| 5.2.4 | V rámci podpory a rozvoja týchto činností by rozvojové agentúry a organizácie občianskej spoločnosti mali informovať spoločenstvá migrantov v hostiteľských krajinách o možnostiach investovania, poskytovať školenia v oblasti podnikania a podporovať rozvoj sietí vytvárajúcich prepojenie medzi migrantmi a podnikateľmi, ktorí zápasia s nedostatkom kapitálu v krajinách pôvodu. Podnikatelia z radov migrantov v hostiteľských krajinách by mali nadviazať spojenie s podnikateľmi v krajinách pôvodu a vytvoriť strategické podnikateľské siete zamerané na rozvoj. |
| --- | --- |

5.2.4

V rámci podpory a rozvoja týchto činností by rozvojové agentúry a organizácie občianskej spoločnosti mali informovať spoločenstvá migrantov v hostiteľských krajinách o možnostiach investovania, poskytovať školenia v oblasti podnikania a podporovať rozvoj sietí vytvárajúcich prepojenie medzi migrantmi a podnikateľmi, ktorí zápasia s nedostatkom kapitálu v krajinách pôvodu. Podnikatelia z radov migrantov v hostiteľských krajinách by mali nadviazať spojenie s podnikateľmi v krajinách pôvodu a vytvoriť strategické podnikateľské siete zamerané na rozvoj.

| 5.3 | Niektoré z uvedených opatrení si vyžadujú aj spoluprácu diasporálnych organizácií v hostiteľských krajinách. Siete alebo spojenia medzi diaspórou a krajinou pôvodu vznikajú väčšinou z iniciatívy jednotlivcov alebo skupín. Takéto siete predstavujú hlavný zdroj priamych zahraničných investícií, prenosu vedomostí a technológií, dobročinnej činnosti a sociálnych ako aj kultúrnych remitencií. Môžu dokonca zohrávať úlohu v mierovom procese či pri obnove krajiny. Avšak najmenej rozvinuté krajiny nemajú informácie o migrantoch v zahraničí a nedokážu vytvoriť diasporálne siete, ktoré by zachytili prostriedky na rozvoj (remitencie, investície, zručnosti, vedomosti). |
| --- | --- |

5.3

Niektoré z uvedených opatrení si vyžadujú aj spoluprácu diasporálnych organizácií v hostiteľských krajinách. Siete alebo spojenia medzi diaspórou a krajinou pôvodu vznikajú väčšinou z iniciatívy jednotlivcov alebo skupín. Takéto siete predstavujú hlavný zdroj priamych zahraničných investícií, prenosu vedomostí a technológií, dobročinnej činnosti a sociálnych ako aj kultúrnych remitencií. Môžu dokonca zohrávať úlohu v mierovom procese či pri obnove krajiny. Avšak najmenej rozvinuté krajiny nemajú informácie o migrantoch v zahraničí a nedokážu vytvoriť diasporálne siete, ktoré by zachytili prostriedky na rozvoj (remitencie, investície, zručnosti, vedomosti).

| 5.4 | Je teda potrebné posilniť diasporálne organizácie napojené na najmenej rozvinuté krajiny a zamerať sa na rozvoj skupín obyvateľstva s najnižšími príjmami. |
| --- | --- |

5.4

Je teda potrebné posilniť diasporálne organizácie napojené na najmenej rozvinuté krajiny a zamerať sa na rozvoj skupín obyvateľstva s najnižšími príjmami.

| 5.5 | Pri podpore diaspór treba vziať do úvahy, že ich organizácie majú vo väčšine prípadov len neformálnu a veľmi voľnú štruktúru, ktorá sa odlišuje v závislosti od jednotlivých krajín a kontakt s krajinou pôvodu takisto udržiavajú podľa vlastných pravidiel. |
| --- | --- |

5.5

Pri podpore diaspór treba vziať do úvahy, že ich organizácie majú vo väčšine prípadov len neformálnu a veľmi voľnú štruktúru, ktorá sa odlišuje v závislosti od jednotlivých krajín a kontakt s krajinou pôvodu takisto udržiavajú podľa vlastných pravidiel.

| 5.6 | Snaha o zameranie sa na vhodné diasporálne skupiny a o skvalitnenie ich pomoci pri rozvoji krajín pôvodu môže viesť k vytvoreniu odborného potenciálu. Ten možno rozvíjať pomocou programov zameraných na ľudský kapitál, ktoré oslovia migrantov (alebo ich deti) a umožnia im zapojiť sa do rozvojových programov verejného alebo súkromného sektora. Tieto programy využívajú znalosti špecifických jazykov a kultúry a rozvojovým krajinám sprístupňujú čerstvo získanú odbornú kvalifikáciu, poznatky a kontakty. |
| --- | --- |

5.6

Snaha o zameranie sa na vhodné diasporálne skupiny a o skvalitnenie ich pomoci pri rozvoji krajín pôvodu môže viesť k vytvoreniu odborného potenciálu. Ten možno rozvíjať pomocou programov zameraných na ľudský kapitál, ktoré oslovia migrantov (alebo ich deti) a umožnia im zapojiť sa do rozvojových programov verejného alebo súkromného sektora. Tieto programy využívajú znalosti špecifických jazykov a kultúry a rozvojovým krajinám sprístupňujú čerstvo získanú odbornú kvalifikáciu, poznatky a kontakty.

| 5.6.1 | Nevyhnutným krokom pri podpore diasporálnych organizácií a najmenej rozvinutých krajín pôvodu je identifikácia a mapovanie týchto organizácií a ich sietí. Výbor preto odporúča, aby sa zriadili dobrovoľné registre kvalifikovaných migrantov z krajín trpiacich únikom mozgov, ktorí žijú v hostiteľských krajinách a registre podnikov, ktoré v hostiteľských krajinách založili migranti z malých a stredných rozvojových krajín. |
| --- | --- |

5.6.1

Nevyhnutným krokom pri podpore diasporálnych organizácií a najmenej rozvinutých krajín pôvodu je identifikácia a mapovanie týchto organizácií a ich sietí. Výbor preto odporúča, aby sa zriadili dobrovoľné registre kvalifikovaných migrantov z krajín trpiacich únikom mozgov, ktorí žijú v hostiteľských krajinách a registre podnikov, ktoré v hostiteľských krajinách založili migranti z malých a stredných rozvojových krajín.

| 5.6.2 | Takto identifikovaným diasporálnym organizáciám by malo byť umožnené vytvoriť si spojenie s krajinou pôvodu a prispievať na jej rozvoj. Cieľové krajiny a medzinárodné rozvojové organizácie by mali poskytovať platformy a fóra, cestovné granty, štipendiá a obchodné rokovania, ktoré by tento proces uľahčili. |
| --- | --- |

5.6.2

Takto identifikovaným diasporálnym organizáciám by malo byť umožnené vytvoriť si spojenie s krajinou pôvodu a prispievať na jej rozvoj. Cieľové krajiny a medzinárodné rozvojové organizácie by mali poskytovať platformy a fóra, cestovné granty, štipendiá a obchodné rokovania, ktoré by tento proces uľahčili.

| 5.7 | Existencia diaspóry sama o sebe nezaručuje pozitívne pôsobenie na rozvoj krajiny pôvodu. Rovnako dôležitú, ak nie rozhodujúcu úlohu môžu zohrávať aj politické a spoločensko-politické pomery danej rozvojovej krajiny. Napriek tomu by sa organizácie migrantov mali vo všeobecnosti väčšmi zapájať do riešenia otázok rozvoja. Preto sa od rozvojových organizácií požaduje, aby sa pokúsili s organizáciami migrantov rozvinúť prínosnú spoluprácu. |
| --- | --- |

5.7

Existencia diaspóry sama o sebe nezaručuje pozitívne pôsobenie na rozvoj krajiny pôvodu. Rovnako dôležitú, ak nie rozhodujúcu úlohu môžu zohrávať aj politické a spoločensko-politické pomery danej rozvojovej krajiny. Napriek tomu by sa organizácie migrantov mali vo všeobecnosti väčšmi zapájať do riešenia otázok rozvoja. Preto sa od rozvojových organizácií požaduje, aby sa pokúsili s organizáciami migrantov rozvinúť prínosnú spoluprácu.

| 5.8 | Výbor podporuje vytvorenie osobitného fondu pre migráciu a rozvoj, ktorý by umožnil realizáciu uvedených rozvojových aktivít. |
| --- | --- |

5.8

Výbor podporuje vytvorenie osobitného fondu pre migráciu a rozvoj, ktorý by umožnil realizáciu uvedených rozvojových aktivít.

6.   Migrácia a zmierňovanie dosahu úniku mozgov – Vytvorenie odborného potenciálu uľahčenie kyvadlovej a virtuálnej migrácie

| 6.1 | Dobrovoľný odchod ľudského kapitálu má často pre hospodárstvo krajiny pôvodu priaznivé dôsledky. V mnohých krajinách pôvodu zmierňuje vysťahovalectvo nápor preľudnenia a nezamestnanosti. Niektoré krajiny zámerne „vyvážajú“ svojich kvalifikovaných pracovníkov, aby si vytvorili zahraničné zdroje remitencií, priamych zahraničných investícií a prenosu znalostí. Avšak trvalý odlev ľudských zdrojov, predovšetkým vysoko kvalifikovaných a talentovaných ľudí, brzdí rozvoj najmenej rozvinutých krajín, ktoré nemajú potrebné hospodárske ani inštitucionálne kapacity na ich nahradenie. |
| --- | --- |

6.1

Dobrovoľný odchod ľudského kapitálu má často pre hospodárstvo krajiny pôvodu priaznivé dôsledky. V mnohých krajinách pôvodu zmierňuje vysťahovalectvo nápor preľudnenia a nezamestnanosti. Niektoré krajiny zámerne „vyvážajú“ svojich kvalifikovaných pracovníkov, aby si vytvorili zahraničné zdroje remitencií, priamych zahraničných investícií a prenosu znalostí. Avšak trvalý odlev ľudských zdrojov, predovšetkým vysoko kvalifikovaných a talentovaných ľudí, brzdí rozvoj najmenej rozvinutých krajín, ktoré nemajú potrebné hospodárske ani inštitucionálne kapacity na ich nahradenie.

| 6.2 | Výbor preto vyzýva všetkých aktérov, aby podnikli všetky potrebné kroky na zmiernene dosahu úniku mozgov a takisto vypracovali plány, ako zabrániť ďalšiemu znehodnocovaniu ľudského kapitálu v zraniteľných hospodárstvach a odvetviach. Komisia už vo svojom nedávno vydanom oznámení zdôraznila, že zmiernenie účinkov úniku mozgov súvisí s konceptmi kyvadlovej a virtuálnej migrácie (9). Kvalifikovaných odborníkov si možno udržať aj pomocou etických kódexov, vyšších príjmov a kompenzačných fondov. Znížiť migračné tlaky v daných krajinách je okrem toho možné aj vhodnou formou „outsourcingu“ z krajín OECD do rozvojových krajín. Avšak úvahy, ktoré sa rozvíjajú v súvislosti s tým, ako zabrániť plytvaniu mozgami v rozvinutých cieľových krajinách by sa mali vzťahovať obdobne aj na pracovníkov v rozvojových krajinách pracujúcich v externalizovaných odvetviach. |
| --- | --- |

6.2

Výbor preto vyzýva všetkých aktérov, aby podnikli všetky potrebné kroky na zmiernene dosahu úniku mozgov a takisto vypracovali plány, ako zabrániť ďalšiemu znehodnocovaniu ľudského kapitálu v zraniteľných hospodárstvach a odvetviach. Komisia už vo svojom nedávno vydanom oznámení zdôraznila, že zmiernenie účinkov úniku mozgov súvisí s konceptmi kyvadlovej a virtuálnej migrácie (9). Kvalifikovaných odborníkov si možno udržať aj pomocou etických kódexov, vyšších príjmov a kompenzačných fondov. Znížiť migračné tlaky v daných krajinách je okrem toho možné aj vhodnou formou „outsourcingu“ z krajín OECD do rozvojových krajín. Avšak úvahy, ktoré sa rozvíjajú v súvislosti s tým, ako zabrániť plytvaniu mozgami v rozvinutých cieľových krajinách by sa mali vzťahovať obdobne aj na pracovníkov v rozvojových krajinách pracujúcich v externalizovaných odvetviach.

| 6.3 | Podpora kyvadlovej a virtuálnej migrácie vychádza z uvedených aktivít diasporálnych skupín a ich prepojenia s krajinou pôvodu, ako aj vytvorenia odborného potenciálu. Kvalifikovaní migranti, ktorí v cieľových krajinách získali vysokoškolské vzdelanie alebo odbornú kvalifikáciu, môžu byť cenným prínosom pre krajiny pôvodu, ak im bude umožnené uplatniť v nej svoje poznatky a služby. |
| --- | --- |

6.3

Podpora kyvadlovej a virtuálnej migrácie vychádza z uvedených aktivít diasporálnych skupín a ich prepojenia s krajinou pôvodu, ako aj vytvorenia odborného potenciálu. Kvalifikovaní migranti, ktorí v cieľových krajinách získali vysokoškolské vzdelanie alebo odbornú kvalifikáciu, môžu byť cenným prínosom pre krajiny pôvodu, ak im bude umožnené uplatniť v nej svoje poznatky a služby.

| 6.4 | Vytvorenie odborného potenciálu (brain trust) je doplnkovým konceptom k úniku mozgov (brain drain), keďže straty v krajinách pôvodu v ideálnom prípade pomáhajú vytváraniu odborného potenciálu v cieľových krajinách. Dôležitejšie však je, že odborný potenciál môže zmierniť niektoré škodlivé účinky odlevu mozgov v krajinách pôvodu. Jednotliví migranti môžu uplatniť svoje zručnosti alebo organizačné schopnosti v krajine pôvodu buď dočasne (ak sa vrátia na kratší čas) alebo „virtuálnou“ formou, teda prostredníctvom internetových aplikácií a platforiem. |
| --- | --- |

6.4

Vytvorenie odborného potenciálu (brain trust) je doplnkovým konceptom k úniku mozgov (brain drain), keďže straty v krajinách pôvodu v ideálnom prípade pomáhajú vytváraniu odborného potenciálu v cieľových krajinách. Dôležitejšie však je, že odborný potenciál môže zmierniť niektoré škodlivé účinky odlevu mozgov v krajinách pôvodu. Jednotliví migranti môžu uplatniť svoje zručnosti alebo organizačné schopnosti v krajine pôvodu buď dočasne (ak sa vrátia na kratší čas) alebo „virtuálnou“ formou, teda prostredníctvom internetových aplikácií a platforiem.

| 6.4.1 | V tejto súvislosti by bolo potrebné prispôsobiť aj vízové režimy, aby sa mohli odborníci ľahšie pohybovať medzi hostiteľskou krajinou a krajinou pôvodu. Organizácie pre medzinárodný rozvoj by mali navrhnúť systémy na podporu rozvoja, ktoré by virtuálnym spôsobom umožnili prenos služieb a poznatkov vysoko kvalifikovaných migrantov z cieľových krajín pomocou internetu – napr. kardiológ by mohol analyzovať lekárske nálezy z krajiny svojho pôvodu, geológ by mohol poskytnúť prístup k modernému laboratórnemu vybaveniu v hostiteľskej krajine a finančný analytik by mohol posudzovať podnikateľské zámery programov mikrofinancovania. Kyvadlovú migráciu možno uľahčiť vydávaním víz s možnosťou viacnásobného vstupu do krajiny. |
| --- | --- |

6.4.1

V tejto súvislosti by bolo potrebné prispôsobiť aj vízové režimy, aby sa mohli odborníci ľahšie pohybovať medzi hostiteľskou krajinou a krajinou pôvodu. Organizácie pre medzinárodný rozvoj by mali navrhnúť systémy na podporu rozvoja, ktoré by virtuálnym spôsobom umožnili prenos služieb a poznatkov vysoko kvalifikovaných migrantov z cieľových krajín pomocou internetu – napr. kardiológ by mohol analyzovať lekárske nálezy z krajiny svojho pôvodu, geológ by mohol poskytnúť prístup k modernému laboratórnemu vybaveniu v hostiteľskej krajine a finančný analytik by mohol posudzovať podnikateľské zámery programov mikrofinancovania. Kyvadlovú migráciu možno uľahčiť vydávaním víz s možnosťou viacnásobného vstupu do krajiny.

| 6.4.2 | Ďalším silným stimulom pre návrat alebo kyvadlovú migráciu je prenosnosť dôchodkových a sociálnych nárokov migrantov z hostiteľskej krajiny do krajiny pôvodu. |
| --- | --- |

6.4.2

Ďalším silným stimulom pre návrat alebo kyvadlovú migráciu je prenosnosť dôchodkových a sociálnych nárokov migrantov z hostiteľskej krajiny do krajiny pôvodu.

| 6.4.3 | Rozvojové krajiny by mali byť upozornené na existujúce možnosti spoločného rozvoja a takisto ich treba povzbudiť a podporiť pri budovaní sietí a kontaktov s ich diaspórami v zahraničí. |
| --- | --- |

6.4.3

Rozvojové krajiny by mali byť upozornené na existujúce možnosti spoločného rozvoja a takisto ich treba povzbudiť a podporiť pri budovaní sietí a kontaktov s ich diaspórami v zahraničí.

| 6.4.4 | Tieto koncepcie si samozrejme vyžadujú, aby sa migranti úspešne integrovali do spoločnosti v hostiteľskej krajine. Cieľové krajiny musia obmedziť súčasné plytvanie odborným potenciálom (migranti vykonávajúci prácu pod úrovňou ich pôvodného vzdelania alebo odbornej prípravy) – mali by lepšie posúdiť ich kvalifikáciu a následne uznávať diplomy a osvedčenia z krajín pôvodu. To by zvýšilo prínos migrantov v hostiteľskej krajine ako aj ich vplyv na rozvoj v krajinách pôvodu. |
| --- | --- |

6.4.4

Tieto koncepcie si samozrejme vyžadujú, aby sa migranti úspešne integrovali do spoločnosti v hostiteľskej krajine. Cieľové krajiny musia obmedziť súčasné plytvanie odborným potenciálom (migranti vykonávajúci prácu pod úrovňou ich pôvodného vzdelania alebo odbornej prípravy) – mali by lepšie posúdiť ich kvalifikáciu a následne uznávať diplomy a osvedčenia z krajín pôvodu. To by zvýšilo prínos migrantov v hostiteľskej krajine ako aj ich vplyv na rozvoj v krajinách pôvodu.

| 6.5 | O riadenie emigrácie sa treba usilovať v osobitných sektoroch ako je školstvo a zdravotníctvo. Ochrana týchto obzvlášť zraniteľných sektorov pred únikom mozgov si vyžaduje opatrenia, ktoré sa zamerajú na príťažlivé aj odpudivé sily pôsobiace pri migrácii. |
| --- | --- |

6.5

O riadenie emigrácie sa treba usilovať v osobitných sektoroch ako je školstvo a zdravotníctvo. Ochrana týchto obzvlášť zraniteľných sektorov pred únikom mozgov si vyžaduje opatrenia, ktoré sa zamerajú na príťažlivé aj odpudivé sily pôsobiace pri migrácii.

| 6.5.1 | Výbor žiada, aby rozvinuté krajiny nesmeli prijímať pracovníkov z týchto zraniteľných rozvojových krajín. Britská vláda prijala príkladný kódex etického zamestnávania, podľa ktorého sa verejné aj súkromné zdravotné inštitúcie musia zaviazať, že nebudú prijímať do zamestnania personál z rozvojových krajín, v ktorých je nedostatok pracovníkov v zdravotníctve. |
| --- | --- |

6.5.1

Výbor žiada, aby rozvinuté krajiny nesmeli prijímať pracovníkov z týchto zraniteľných rozvojových krajín. Britská vláda prijala príkladný kódex etického zamestnávania, podľa ktorého sa verejné aj súkromné zdravotné inštitúcie musia zaviazať, že nebudú prijímať do zamestnania personál z rozvojových krajín, v ktorých je nedostatok pracovníkov v zdravotníctve.

| 6.5.2 | Takisto by mohli cieľové krajiny upraviť svoje opatrenia v oblasti prisťahovalectva za prácou tak, aby maximálne obmedzili príchod vysoko kvalifikovaných ľudí z ohrozených rozvojových krajín. |
| --- | --- |

6.5.2

Takisto by mohli cieľové krajiny upraviť svoje opatrenia v oblasti prisťahovalectva za prácou tak, aby maximálne obmedzili príchod vysoko kvalifikovaných ľudí z ohrozených rozvojových krajín.

| 6.6 | Na zníženie dosahu úniku mozgov existuje viacero možností, v závislosti od zdrojov, ktoré majú k dispozícii ohrozené a obzvlášť zraniteľné rozvojové krajiny. |
| --- | --- |

6.6

Na zníženie dosahu úniku mozgov existuje viacero možností, v závislosti od zdrojov, ktoré majú k dispozícii ohrozené a obzvlášť zraniteľné rozvojové krajiny.

| 6.6.1 | Jednou z možností je vytvoriť prebytok ľudského kapitálu, čo otvára možnosť pokračovať v stratégii (ľudského) rozvoja orientovanej na vývoz ľudského kapitálu. Vzdelávacie programy by v tomto prípade mohli byť financované z poplatkov, ktoré musia uhradiť vysoko kvalifikovaní odborníci, ak sa rozhodnú odísť z krajiny. Tieto poplatky by sa mohli vyberať od samotných emigrantov alebo od cieľovej krajiny. |
| --- | --- |

6.6.1

Jednou z možností je vytvoriť prebytok ľudského kapitálu, čo otvára možnosť pokračovať v stratégii (ľudského) rozvoja orientovanej na vývoz ľudského kapitálu. Vzdelávacie programy by v tomto prípade mohli byť financované z poplatkov, ktoré musia uhradiť vysoko kvalifikovaní odborníci, ak sa rozhodnú odísť z krajiny. Tieto poplatky by sa mohli vyberať od samotných emigrantov alebo od cieľovej krajiny.

| 6.6.2 | Dohody o vyplatení (kompenzačné fondy) medzi migrantom a krajinou pôvodu pred odchodom by mohli odradiť ľudí od trvalého vysťahovania sa a krajina pôvodu by získala naspäť náklady, ktoré investovala do vzdelania a vyškolenia daných osôb (10). |
| --- | --- |

6.6.2

Dohody o vyplatení (kompenzačné fondy) medzi migrantom a krajinou pôvodu pred odchodom by mohli odradiť ľudí od trvalého vysťahovania sa a krajina pôvodu by získala naspäť náklady, ktoré investovala do vzdelania a vyškolenia daných osôb (10).

| 6.6.3 | Vytvorenie odborného potenciálu pre krajiny pôvodu, ktoré sú silne postihnuté únikom mozgov. |
| --- | --- |

6.6.3

Vytvorenie odborného potenciálu pre krajiny pôvodu, ktoré sú silne postihnuté únikom mozgov.

| 6.6.4 | Vysoko kvalifikovaným odborníkom, ktorí odídu do rozvinutej krajiny, aby získali ďalšie vzdelanie alebo špecializáciu, by mohla byť udelená možnosť opätovného návratu do hostiteľskej krajiny alebo ľahko dostupné krátkodobé víza. Tieto mechanizmy kyvadlovej migrácie by mohli podporiť návrat migrantov do krajín pôvodu. |
| --- | --- |

6.6.4

Vysoko kvalifikovaným odborníkom, ktorí odídu do rozvinutej krajiny, aby získali ďalšie vzdelanie alebo špecializáciu, by mohla byť udelená možnosť opätovného návratu do hostiteľskej krajiny alebo ľahko dostupné krátkodobé víza. Tieto mechanizmy kyvadlovej migrácie by mohli podporiť návrat migrantov do krajín pôvodu.

7.   Začlenenie migračnej a rozvojovej politiky do hlavných politík a dosiahnutie vzájomného súladu medzi jednotlivými politikami

| 7.1 | Ako už výbor uviedol vyššie, uznáva, že migrácia typu juh-juh a regionálna migrácia sa uskutočňujú v oveľa vyššom rozsahu než medzinárodná migrácia medzi rozvojovými a rozvinutými krajinami. Mala by sa teda venovať väčšia pozornosť regionálnemu prístupu k migrácii a rozvoju, podľa vzoru Africkej únie. |
| --- | --- |

7.1

Ako už výbor uviedol vyššie, uznáva, že migrácia typu juh-juh a regionálna migrácia sa uskutočňujú v oveľa vyššom rozsahu než medzinárodná migrácia medzi rozvojovými a rozvinutými krajinami. Mala by sa teda venovať väčšia pozornosť regionálnemu prístupu k migrácii a rozvoju, podľa vzoru Africkej únie.

| 7.2 | Výbor by chcel zdôrazniť, že je potrebné začleniť migračnú a rozvojovú politiku do migračnej a integračnej politiky hostiteľských krajín a do národných rozvojových stratégií krajín pôvodu ako aj do stratégií medzinárodných rozvojových organizácií na odstraňovanie chudoby. |
| --- | --- |

7.2

Výbor by chcel zdôrazniť, že je potrebné začleniť migračnú a rozvojovú politiku do migračnej a integračnej politiky hostiteľských krajín a do národných rozvojových stratégií krajín pôvodu ako aj do stratégií medzinárodných rozvojových organizácií na odstraňovanie chudoby.

| 7.3 | Výbor podotýka, že súlad medzi politikami môže významne prispieť k dosiahnutiu želateľných výsledkov migračnej a rozvojovej politiky. Obchodná a bezpečnostná politika by nemala mariť snahy o rozvoj zakotvené v migračnej a rozvojovej politike. Výbor s rovnakou naliehavosťou vyzýva členské štáty, aby dbali na súlad medzi jednotlivými politikami a nezasadzovali sa za prijatie odlišných opatrení na národnej úrovni a v rámci EÚ. |
| --- | --- |

7.3

Výbor podotýka, že súlad medzi politikami môže významne prispieť k dosiahnutiu želateľných výsledkov migračnej a rozvojovej politiky. Obchodná a bezpečnostná politika by nemala mariť snahy o rozvoj zakotvené v migračnej a rozvojovej politike. Výbor s rovnakou naliehavosťou vyzýva členské štáty, aby dbali na súlad medzi jednotlivými politikami a nezasadzovali sa za prijatie odlišných opatrení na národnej úrovni a v rámci EÚ.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SOC/268 – Imigrácia a spolupráca na podporu rozvoja, 4. júna 2007.

1

(2)  KOM(2007) 248 v konečnom znení, 16.5.2007.

2

(3)  Svetová banka, 2006. Globálny ekonomický výhľad (Global Economic Prospect).

3

(4)  Podľa Svetovej banky sa tok remitencií od roku 2001 do roku 2005 zdvojnásobil a v roku 2005 dosiahol rekordnú úroveň 249 miliárd USD, z čoho rozvojové krajiny prijali 180 miliárd, teda štvor- až päťnásobok oficiálnej rozvojovej pomoci [Svetová banka (2006): Medzinárodná migračná agenda a Svetová banka – Riadenie rizík a zvyšovanie ziskov (International Migration Agenda and the World Bank – Managing Risks and Enhancing Benefits)] Organizácia Oxfam odhaduje, že ročný tok remitencií smerujúcich do rozvojových krajín dosahuje 80 miliárd USD (Prieskum migrácie a rozvoja Výboru pre medzinárodný rozvoj, Oxfam, 2003). Podľa Globálnej komisie pre medzinárodnú migráciu sa celkový objem remitencií, ktoré každoročne prijímajú rozvojové krajiny pohybuje na úrovni 93 miliárd USD [Program pre migráciu a rozvoj, politickú analýzu a výskum (Migration and Development, Policy Analysis and Research Programme), 2003]. Celkovo tvoria remitencie 2,2 % hrubého domáceho produktu všetkých rozvojových krajín (Medzinárodný menový fond, 2005).

4

International Migration Agenda and the World Bank – Managing Risks and Enhancing Benefits

Migration and Development, Policy Analysis and Research Programme

(5)  Mimoriadnu záťaž znáša najmä Juhoafrická republika, do ktorej prúdia prisťahovalci z celého regiónu.

5

(6)  Pozri správu DFID: „Cesta z chudoby – ako môže migrácia pomôcť chudobným ľuďom (Moving out of poverty – making migration work better for poor people)“

6

Moving out of poverty – making migration work better for poor people

(http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/migration-policy-paper-draft.pdf).

(7)  V dôsledku toho dokážu banky získať lacnejšie a dlhodobejšie financovanie z medzinárodných kapitálových trhov prostredníctvom sekuritizácie budúcich remitencií.

7

(8)  Ako príklad možno uviesť komunitu prisťahovalcov z mexického štátu Zacatecas žijúcich v Spojených štátoch. Za každý dolár, ktorý pošlú združenia migrantov v rámci programu „Tri za jeden“, prispeje federálna mexická vláda aj štát Zacatecas do programu jedným dolárom. Avšak na to, aby takéto iniciatívy boli úspešné, musia byť prisťahovalci dobre začlenení do spoločnosti v hostiteľskej krajine, aby sa dokázali organizovať.

8

(9)  Oznámenie Komisie o okružnej migrácii a partnerstvách v oblasti mobility medzi Európskou úniou a tretími krajinami.

9

(10)  Bližšie informácie o možnosti vytvorenia kompenzačných fondov medzi migrantom a krajinou pôvodu sú uvedené v prieskumnom stanovisku EHSV na tému „Zdravie a migrácia“ (spravodajca: pán Sharma, pomocná spravodajkyňa: pani Cser), ktoré bolo prijaté v júli 2007 (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

10

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/89 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/89

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: úloha organizovanej občianskej spoločnosti“

(2008/C 120/19)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 15. februára 2007 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej

„Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: úloha organizovanej občianskej spoločnosti“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 15. novembra 2007. Spravodajkyňou bola pani PICHENOT.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra 2007) prijal 117 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Podporovanie úlohy občianskej spoločnosti vo vzťahoch medzi EÚ a Moldavskom

| 1.1.1 | Rok 2005 predstavoval medzník vo vzťahoch medzi Európskou úniou a Moldavskom. Po prijatí akčného plánu EÚ a Moldavska (2005-2008), po zriadení delegácie EÚ v hlavnom meste tejto krajiny a po vymenovaní vysokého predstaviteľa pre vyjednávania v rámci podnesterského konfliktu sa značne zlepšili podmienky na uplatňovanie dohody o partnerstve a spolupráci. V tejto súvislosti sa toto prvé stanovisko EHSV o spolupráci medzi EÚ a Moldavskom usiluje podporiť postavenie občianskej spoločnosti v záujme posilnenia celkovej dynamiky a čoskorého naštartovania spoločného programu prostredníctvom rôznych iniciatív. |
| --- | --- |

1.1.1

Rok 2005 predstavoval medzník vo vzťahoch medzi Európskou úniou a Moldavskom. Po prijatí akčného plánu EÚ a Moldavska (2005-2008), po zriadení delegácie EÚ v hlavnom meste tejto krajiny a po vymenovaní vysokého predstaviteľa pre vyjednávania v rámci podnesterského konfliktu sa značne zlepšili podmienky na uplatňovanie dohody o partnerstve a spolupráci. V tejto súvislosti sa toto prvé stanovisko EHSV o spolupráci medzi EÚ a Moldavskom usiluje podporiť postavenie občianskej spoločnosti v záujme posilnenia celkovej dynamiky a čoskorého naštartovania spoločného programu prostredníctvom rôznych iniciatív.

| 1.1.2 | Posilnená spolupráca medzi Európskou úniou a Moldavskom musí vychádzať z rovnakého chápania spoločných hodnôt, obzvlášť v otázke rešpektovania základných slobôd, z podporovania demokratickej spoločnosti otvorenej pre všetkých a z akceptovania zásady dialógu založeného na nezávislosti partnerov občianskej spoločnosti. Občianska spoločnosť je úzko spojená s budúcnosťou a samotnou identitou Moldavska. Čerpá z ľudského bohatstva, ktoré postupne vzniklo na týchto miestach stretu rôznych kultúr a jazykov. Toto bohatstvo má značný potenciál. |
| --- | --- |

1.1.2

Posilnená spolupráca medzi Európskou úniou a Moldavskom musí vychádzať z rovnakého chápania spoločných hodnôt, obzvlášť v otázke rešpektovania základných slobôd, z podporovania demokratickej spoločnosti otvorenej pre všetkých a z akceptovania zásady dialógu založeného na nezávislosti partnerov občianskej spoločnosti. Občianska spoločnosť je úzko spojená s budúcnosťou a samotnou identitou Moldavska. Čerpá z ľudského bohatstva, ktoré postupne vzniklo na týchto miestach stretu rôznych kultúr a jazykov. Toto bohatstvo má značný potenciál.

| 1.1.3 | Treba však uznať, že podobne ako iné štáty Spoločenstva nezávislých štátov (SNŠ) nemá ani Moldavsko rozvinutú tradíciu a skúsenosti s nezávislými organizáciami občianskej spoločnosti. Vzhľadom na súčasný vývoj sa však výbor domnieva, že je nevyhnutné zamerať sa na vytváranie kontaktov, prostredníctvom ktorých by sa získali partneri otvorení myšlienke pokroku a rešpektovania spoločných hodnôt. |
| --- | --- |

1.1.3

Treba však uznať, že podobne ako iné štáty Spoločenstva nezávislých štátov (SNŠ) nemá ani Moldavsko rozvinutú tradíciu a skúsenosti s nezávislými organizáciami občianskej spoločnosti. Vzhľadom na súčasný vývoj sa však výbor domnieva, že je nevyhnutné zamerať sa na vytváranie kontaktov, prostredníctvom ktorých by sa získali partneri otvorení myšlienke pokroku a rešpektovania spoločných hodnôt.

| 1.1.4 | EHSV dôrazne pripomína, že úspech Akčného plánu EÚ a Moldavska (1) v rámci susedskej politiky do vysokej miery závisí od schopnosti združiť organizácie občianskej spoločnosti a zapojiť ich do uplatňovania tohto plánu. Bolo by preto vhodné, aby Komisia vyslala Moldavsku jasný signál tým, že by navrhla kritériá, postupy a nástroje, ktoré napomôžu zapájaniu občianskej spoločnosti do uvedeného procesu. EHSV však víta úsilie európskej delegácie v Kišiňove bližšie spoznať moldavskú občiansku spoločnosť. Táto snaha prispieva k vytváraniu priaznivých podmienok pre formálne zapojenie zástupcov občianskej spoločnosti do záverečného hodnotenia akčného plánu v apríli 2008 ako aj do ďalších etáp posilneného partnerstva. |
| --- | --- |

1.1.4

EHSV dôrazne pripomína, že úspech Akčného plánu EÚ a Moldavska (1) v rámci susedskej politiky do vysokej miery závisí od schopnosti združiť organizácie občianskej spoločnosti a zapojiť ich do uplatňovania tohto plánu. Bolo by preto vhodné, aby Komisia vyslala Moldavsku jasný signál tým, že by navrhla kritériá, postupy a nástroje, ktoré napomôžu zapájaniu občianskej spoločnosti do uvedeného procesu. EHSV však víta úsilie európskej delegácie v Kišiňove bližšie spoznať moldavskú občiansku spoločnosť. Táto snaha prispieva k vytváraniu priaznivých podmienok pre formálne zapojenie zástupcov občianskej spoločnosti do záverečného hodnotenia akčného plánu v apríli 2008 ako aj do ďalších etáp posilneného partnerstva.

| 1.1.5 | EHSV odporúča, aby sa s moldavskou občianskou spoločnosťou budovali dlhodobé vzťahy zamerané na pokrok a aby sa hneď na začiatku zasadili do štruktúrovaného rámca. V tejto súvislosti by bolo vhodné usporiadať v roku 2008 konferenciu a v rámci jej príprav by sa do Moldavska mala vyslať misia, počas ktorej by sa získali partneri odhodlaní presadzovať transparentnosť vo svojej činnosti. Cieľom tohto podujatia, do ktorého by boli zapojení aj miestni a regionálni aktéri, by bolo spoločne vypracovať plán práce na základe týchto návrhov:






  — | hodnotenie vládnych a európskych informačných a konzultačných mechanizmov fungujúcich v Moldavsku v súčasnosti, vrátane záverečného hodnotenia uplatňovania akčného plánu (2005-2008), |
| --- | --- | --- |

1.1.5

EHSV odporúča, aby sa s moldavskou občianskou spoločnosťou budovali dlhodobé vzťahy zamerané na pokrok a aby sa hneď na začiatku zasadili do štruktúrovaného rámca. V tejto súvislosti by bolo vhodné usporiadať v roku 2008 konferenciu a v rámci jej príprav by sa do Moldavska mala vyslať misia, počas ktorej by sa získali partneri odhodlaní presadzovať transparentnosť vo svojej činnosti. Cieľom tohto podujatia, do ktorého by boli zapojení aj miestni a regionálni aktéri, by bolo spoločne vypracovať plán práce na základe týchto návrhov:

—

hodnotenie vládnych a európskych informačných a konzultačných mechanizmov fungujúcich v Moldavsku v súčasnosti, vrátane záverečného hodnotenia uplatňovania akčného plánu (2005-2008),

| — | príprava a vytvorenie občianskej spoločnosti v snahe o rozvíjanie partnerstva po roku 2008, |
| --- | --- |

—

príprava a vytvorenie občianskej spoločnosti v snahe o rozvíjanie partnerstva po roku 2008,

| — | osvojenie si mechanizmov európskeho finančného nástroja moldavskými organizáciami. |
| --- | --- |

—

osvojenie si mechanizmov európskeho finančného nástroja moldavskými organizáciami.

Takýto plán práce si vyžaduje, aby sa na iniciatívy občianskej spoločnosti vyhradili finančné prostriedky z programov Európskej únie.

| 1.1.6 | Po vyhodnotení výsledkov konferencie s moldavskou občianskou spoločnosťou v roku 2008 by bolo vhodné naštartovať nové iniciatívy a v rámci skupiny pre susedské vzťahy zriadenej vo výbore naďalej rozvíjať vzťahy podľa prístupu zameraného na pokrok, t. j. spôsobom, ktorý bude v našich vzťahoch zohľadňovať princípy správy vecí verejných a trvalo udržateľného rozvoja. Tento motivačný prístup bude vychádzať z princípov, ktoré už boli stanovené v dohode o systéme všeobecných preferencií SVP Plus. Ide o nasledujúce princípy:






  — | 16 hlavných dohovorov OSN a MOP (Medzinárodnej organizácie práce) (2) súvisiacich s ľudskými a pracovnými právami, |
| --- | --- | --- |

1.1.6

Po vyhodnotení výsledkov konferencie s moldavskou občianskou spoločnosťou v roku 2008 by bolo vhodné naštartovať nové iniciatívy a v rámci skupiny pre susedské vzťahy zriadenej vo výbore naďalej rozvíjať vzťahy podľa prístupu zameraného na pokrok, t. j. spôsobom, ktorý bude v našich vzťahoch zohľadňovať princípy správy vecí verejných a trvalo udržateľného rozvoja. Tento motivačný prístup bude vychádzať z princípov, ktoré už boli stanovené v dohode o systéme všeobecných preferencií SVP Plus. Ide o nasledujúce princípy:

—

16 hlavných dohovorov OSN a MOP (Medzinárodnej organizácie práce) (2) súvisiacich s ľudskými a pracovnými právami,

| — | 11 hlavných dohovorov súvisiacich so životným prostredím a princípmi pre správu vecí verejných (3). |
| --- | --- |

—

11 hlavných dohovorov súvisiacich so životným prostredím a princípmi pre správu vecí verejných (3).

| 1.1.7 | Európska únia tak bude motivovať organizácie moldavskej občianskej spoločnosti k tomu, aby prispeli k splneniu európskych noriem nezávislosti, reprezentatívnosti a transparentnosti. Bolo by vhodné, aby Komisia naďalej zahŕňala do každej priebežnej správy o akčnom pláne osobitnú časť venovanú rešpektovaniu základných práv ako je sloboda združovania a sloboda prejavu a aby tieto správy rozšírila o preskúmanie práv odborov. |
| --- | --- |

1.1.7

Európska únia tak bude motivovať organizácie moldavskej občianskej spoločnosti k tomu, aby prispeli k splneniu európskych noriem nezávislosti, reprezentatívnosti a transparentnosti. Bolo by vhodné, aby Komisia naďalej zahŕňala do každej priebežnej správy o akčnom pláne osobitnú časť venovanú rešpektovaniu základných práv ako je sloboda združovania a sloboda prejavu a aby tieto správy rozšírila o preskúmanie práv odborov.

| 1.1.8 | EHSV by malo zamerať svoje priority na to, aby si Moldavčania samotní postupne osvojili nástroje a odborné znalosti, ktoré im poskytujú medzinárodné a európske inštitúcie. EHSV podporuje pomoc, o ktorú žiada občianska spoločnosť v boji proti korupcii (princíp obsiahnutý v prístupe skupiny GRECO (4)) Rady Európy a vyzýva k cezhraničnej spolupráci v boji proti závažným formám zločinu. |
| --- | --- |

1.1.8

EHSV by malo zamerať svoje priority na to, aby si Moldavčania samotní postupne osvojili nástroje a odborné znalosti, ktoré im poskytujú medzinárodné a európske inštitúcie. EHSV podporuje pomoc, o ktorú žiada občianska spoločnosť v boji proti korupcii (princíp obsiahnutý v prístupe skupiny GRECO (4)) Rady Európy a vyzýva k cezhraničnej spolupráci v boji proti závažným formám zločinu.

| 1.1.9 | EHSV podporuje iniciatívu európskych a medzinárodných donorov zameranú na konzultácie týkajúce sa zosúladenia ich činnosti. Odporúča, aby sa v týchto programoch na zníženie chudoby prijali prednostne opatrenia na podporu základných sociálnych služieb a dôrazne upozorňuje hlavne na potrebu zlepšenia životných podmienok v detských domovoch, zníženia cien antiretrovirálnych liekov a pomoci pri opätovnej sociálnej integrácii obetí obchodu s ľuďmi. |
| --- | --- |

1.1.9

EHSV podporuje iniciatívu európskych a medzinárodných donorov zameranú na konzultácie týkajúce sa zosúladenia ich činnosti. Odporúča, aby sa v týchto programoch na zníženie chudoby prijali prednostne opatrenia na podporu základných sociálnych služieb a dôrazne upozorňuje hlavne na potrebu zlepšenia životných podmienok v detských domovoch, zníženia cien antiretrovirálnych liekov a pomoci pri opätovnej sociálnej integrácii obetí obchodu s ľuďmi.

| 1.1.10 | Po dlhodobých suchách, ktoré postihli Moldavsko v lete 2007, sa táto krajina ocitla v zložitej situácii v dôsledku slabej úrody, ktorá viedla k likvidácii a nadmernému zadlženiu mnohých podnikov. Vláda apelovala na medzinárodnú komunitu v snahe o získanie potravinovej pomoci a požiadala Organizáciu pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) o technickú podporu. Výbor považuje nadväzovanie vzťahov s organizáciami občianskej spoločnosti pôsobiacimi v agropotravinárskom sektore za mimoriadne dôležité. Európska komisia vyčlenila 3 milióny eur ako krátkodobú humanitárnu pomoc pre vidiecke oblasti najviac ohrozených krajín. |
| --- | --- |

1.1.10

Po dlhodobých suchách, ktoré postihli Moldavsko v lete 2007, sa táto krajina ocitla v zložitej situácii v dôsledku slabej úrody, ktorá viedla k likvidácii a nadmernému zadlženiu mnohých podnikov. Vláda apelovala na medzinárodnú komunitu v snahe o získanie potravinovej pomoci a požiadala Organizáciu pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) o technickú podporu. Výbor považuje nadväzovanie vzťahov s organizáciami občianskej spoločnosti pôsobiacimi v agropotravinárskom sektore za mimoriadne dôležité. Európska komisia vyčlenila 3 milióny eur ako krátkodobú humanitárnu pomoc pre vidiecke oblasti najviac ohrozených krajín.

| 1.1.11 | EHSV sa domnieva, že spoločné siete a projekty medzi všetkými Moldavčanmi vrátane organizácií obyvateľov Podnesterskej oblasti majú obzvlášť veľký význam. Výbor podporuje EÚ v tom, aby sa aj naďalej usilovala nájsť riešenie tohto konfliktu, ktoré by zachovalo územnú celistvosť, a aby pokračovala vo svojej misii zameranej na pohraničnú pomoc (EUBAM). |
| --- | --- |

1.1.11

EHSV sa domnieva, že spoločné siete a projekty medzi všetkými Moldavčanmi vrátane organizácií obyvateľov Podnesterskej oblasti majú obzvlášť veľký význam. Výbor podporuje EÚ v tom, aby sa aj naďalej usilovala nájsť riešenie tohto konfliktu, ktoré by zachovalo územnú celistvosť, a aby pokračovala vo svojej misii zameranej na pohraničnú pomoc (EUBAM).

| 1.1.12 | EHSV odporúča, aby sa podporila výmena demokratických postupov medzi organizáciami občianskej spoločnosti a aby sa našim moldavským partnerom umožnil prístup k publikáciám EHSV dostupným na internete (hlavne v rumunskom jazyku) ako aj k prácam národných HSR prostredníctvom internetovej stránky CES link. EHSV podporuje národné HSR jednotlivých členských štátov (najmä Rumunska a Bulharska) a AICESIS (5), aby sa spolu usilovali priblížiť moldavskej spoločnosti nástroje a postupy európskej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1.12

EHSV odporúča, aby sa podporila výmena demokratických postupov medzi organizáciami občianskej spoločnosti a aby sa našim moldavským partnerom umožnil prístup k publikáciám EHSV dostupným na internete (hlavne v rumunskom jazyku) ako aj k prácam národných HSR prostredníctvom internetovej stránky CES link. EHSV podporuje národné HSR jednotlivých členských štátov (najmä Rumunska a Bulharska) a AICESIS (5), aby sa spolu usilovali priblížiť moldavskej spoločnosti nástroje a postupy európskej občianskej spoločnosti.

| 1.1.13 | EHSV si želá, aby sa moldavská občianska spoločnosť viac zapájala do dialógu so západným Balkánom a do regionálneho dialógu v Čiernomorskej oblasti, hlavne prostredníctvom medziregionálnej a cezhraničnej spolupráce v rámci tohto priestoru, ktorý bude mať z hľadiska blízkej budúcnosti strategický význam. Spolupráca medzi Európskou úniou a Moldavskom spadá do rámca posilnenej spolupráce s geograficky blízkymi krajinami a hlavne s Ruskom. |
| --- | --- |

1.1.13

EHSV si želá, aby sa moldavská občianska spoločnosť viac zapájala do dialógu so západným Balkánom a do regionálneho dialógu v Čiernomorskej oblasti, hlavne prostredníctvom medziregionálnej a cezhraničnej spolupráce v rámci tohto priestoru, ktorý bude mať z hľadiska blízkej budúcnosti strategický význam. Spolupráca medzi Európskou úniou a Moldavskom spadá do rámca posilnenej spolupráce s geograficky blízkymi krajinami a hlavne s Ruskom.

1.2   Posilnenie podpory perspektívnych organizácií so zmierovacím zameraním

1.2.1   Rozvinutie konštruktívneho sociálneho dialógu

Vzhľadom na slabo rozvinuté profesionálne vzťahy Moldavska vyzdvihuje EHSV jeho pristúpenie nielen k dohovorom MOP ale aj k Sociálnej charte Rady Európy a využívanie jej mechanizmu na podávanie sťažností. Odporúča, aby MOP navrhla technickú podporu na riešenie pracovných konfliktov prostredníctvom špecifických súdov.

1.2.2   Konkretizácia snáh o podporovanie kontaktov s európskou spoločnosťou

EHSV vytrvalo podporuje uzavretie dohody o vízach a opätovnom prijímaní štátnych príslušníkov, prostredníctvom ktorej sa zavedie systém zjednodušeného postupu udeľovania víz, vďaka ktorému sa zvýši hlavne výmena perspektívnych občanov ako sú zástupcovia akademickej obce, vedeckí pracovníci, novinári a predstavitelia občianskej spoločnosti. Odporúča, aby sa viac otvorili programy Spoločenstva, predovšetkým projekty zamerané na mládež prostredníctvom programu Erasmus Mundus. Zjednodušené postupy pri udeľovaní víz a opätovnom prijímaní štátnych príslušníkov podpísané v októbri 2007 (6) by mohli tiež prispieť k vyriešeniu otázky návalu žiadostí moldavských občanov snažiacich sa získať rumunské občianstvo.

EHSV vyzýva moldavskú vládu, aby zapojila svoju občiansku spoločnosť do európskych a medzinárodných podujatí (WTO, OBSE, Rada Európy a Medzinárodná organizácia Frankofónie). EHSV podporuje členské štáty v tom, aby nadväzovali a financovali kontakty a výmeny s moldavskou občianskou spoločnosťou (vysokoškolské štipendiá, partnerské projekty, cezhraničná spolupráca).

1.2.3   Zohľadnenie ekologickej situácie

EHSV odporúča, aby sa podporovali environmentálne organizácie usilujúce sa o zničenie zásob neprepraviteľných zbraní a munície, vojenského odpadu, priemyselných skládok a o sanáciu znečistených vôd.

2.   Hlavné aspekty súčasnej socioekonomickej situácie v Moldavsku

| 2.1 | Dosahujúc HDP na obyvateľa vo výške približne 1 000 dolárov je Moldavsko najchudobnejšou krajinou európskeho kontinentu a ako jediné figuruje v rebríčku krajín s nízkymi príjmami zostavenom Svetovou bankou. Moldavská populácia je na ústupe (menej ako 4 milióny obyvateľov v roku 2004), čo vyplýva zo zvýšenej úmrtnosti (hlavne u mužov), z klesajúcej pôrodnosti a z intenzívneho migračného pohybu. |
| --- | --- |

2.1

Dosahujúc HDP na obyvateľa vo výške približne 1 000 dolárov je Moldavsko najchudobnejšou krajinou európskeho kontinentu a ako jediné figuruje v rebríčku krajín s nízkymi príjmami zostavenom Svetovou bankou. Moldavská populácia je na ústupe (menej ako 4 milióny obyvateľov v roku 2004), čo vyplýva zo zvýšenej úmrtnosti (hlavne u mužov), z klesajúcej pôrodnosti a z intenzívneho migračného pohybu.

| 2.2 | Chudoba, ktorá dosahovala dramatické rozmery v rokoch 1999 až 2005, ustúpila, ale v súčasnosti sa stále pohybuje na vysokej úrovni a zasahuje v priemere okolo 30 % obyvateľstva. Situácia sa zlepšuje nerovnomerným spôsobom, čím sa vytvárajú izolované oblasti absolútnej chudoby (2 doláre na deň), v ktorých sa ocitá veľká časť detí a starých ľudí. Vidiecke oblasti a malé mestá ešte stále zaznamenávajú mieru chudoby v rozmedzí 40 až 50 %. |
| --- | --- |

2.2

Chudoba, ktorá dosahovala dramatické rozmery v rokoch 1999 až 2005, ustúpila, ale v súčasnosti sa stále pohybuje na vysokej úrovni a zasahuje v priemere okolo 30 % obyvateľstva. Situácia sa zlepšuje nerovnomerným spôsobom, čím sa vytvárajú izolované oblasti absolútnej chudoby (2 doláre na deň), v ktorých sa ocitá veľká časť detí a starých ľudí. Vidiecke oblasti a malé mestá ešte stále zaznamenávajú mieru chudoby v rozmedzí 40 až 50 %.

| 2.3 | Príliš veľa detí je vystavených potenciálnemu riziku zneužívania, pretože nemajú stále bydlisko a často sa stávajú obeťami detskej práce, obchodu s ľuďmi a prostitúcie. Tento stupeň chudoby výraznou mierou prispel k zvýšenému výskytu javu tzv. sociálnych sirôt, t. j. detí, ktoré ich rodiny umiestňujú do detských domovov, pretože nemajú finančné prostriedky potrebné na ich výchovu. |
| --- | --- |

2.3

Príliš veľa detí je vystavených potenciálnemu riziku zneužívania, pretože nemajú stále bydlisko a často sa stávajú obeťami detskej práce, obchodu s ľuďmi a prostitúcie. Tento stupeň chudoby výraznou mierou prispel k zvýšenému výskytu javu tzv. sociálnych sirôt, t. j. detí, ktoré ich rodiny umiestňujú do detských domovov, pretože nemajú finančné prostriedky potrebné na ich výchovu.

| 2.4 | Ženy sú vystavené diskriminácii, ktorú vyostruje zhoršená sociálna situácia. Postihuje ich vysoká nezamestnanosť a dekvalifikácia a stávajú sa odkázané na nízke platy a sezónnu prácu v poľnohospodárstve. Chudoba ich ohrozuje vo väčšej miere ako mužov v dôsledku znížených sociálnych dávok (zdravotnícka starostlivosť, vzdelanie a rodina) a dôchodkov. Táto situácia núti ženy akceptovať ilegálne a nebezpečné ponuky, čím sa môžu ľahko stať obeťami obchodu s ľuďmi. Väčšinu týchto obetí predstavujú mladé ženy hľadajúce zamestnanie. |
| --- | --- |

2.4

Ženy sú vystavené diskriminácii, ktorú vyostruje zhoršená sociálna situácia. Postihuje ich vysoká nezamestnanosť a dekvalifikácia a stávajú sa odkázané na nízke platy a sezónnu prácu v poľnohospodárstve. Chudoba ich ohrozuje vo väčšej miere ako mužov v dôsledku znížených sociálnych dávok (zdravotnícka starostlivosť, vzdelanie a rodina) a dôchodkov. Táto situácia núti ženy akceptovať ilegálne a nebezpečné ponuky, čím sa môžu ľahko stať obeťami obchodu s ľuďmi. Väčšinu týchto obetí predstavujú mladé ženy hľadajúce zamestnanie.

| 2.5 | V roku 2004 prijalo Moldavsko program pre rast a boj proti chudobe, ktorý podporila Svetová banka, Rozvojový program OSN a iní donori. V decembri 2006 vytvorili jednotlivé donorské finančné inštitúcie EÚ systém koordinácie, ktorý predstavuje ukážkovú metódu zosúladenia a zefektívnenia riadenia daných podmienok a zaviazali sa poskytnúť na najbližšie štyri roky jednu miliardu eur v podobe dotácií a pôžičiek. |
| --- | --- |

2.5

V roku 2004 prijalo Moldavsko program pre rast a boj proti chudobe, ktorý podporila Svetová banka, Rozvojový program OSN a iní donori. V decembri 2006 vytvorili jednotlivé donorské finančné inštitúcie EÚ systém koordinácie, ktorý predstavuje ukážkovú metódu zosúladenia a zefektívnenia riadenia daných podmienok a zaviazali sa poskytnúť na najbližšie štyri roky jednu miliardu eur v podobe dotácií a pôžičiek.

2.6   Zhoršená situácia na trhu práce

| 2.6.1 | Situácia na trhu práce sa v Moldavsku výrazne zhoršila v deväťdesiatych rokoch súbežne s hospodárskym kolapsom. Po ruskej kríze z augusta 1998 výrazne klesla zamestnanosť, ale od roka 2003 zaznamenáva pozitívny rast. Miera nezamestnanosti sa tak znížila z 11 % v roku 1999 na približne 7,4 % aktívneho zaregistrovaného obyvateľstva na konci roka 2006. Približne 35 % pracujúcej populácie vykonáva neevidovanú pracovnú činnosť (7). |
| --- | --- |

2.6.1

Situácia na trhu práce sa v Moldavsku výrazne zhoršila v deväťdesiatych rokoch súbežne s hospodárskym kolapsom. Po ruskej kríze z augusta 1998 výrazne klesla zamestnanosť, ale od roka 2003 zaznamenáva pozitívny rast. Miera nezamestnanosti sa tak znížila z 11 % v roku 1999 na približne 7,4 % aktívneho zaregistrovaného obyvateľstva na konci roka 2006. Približne 35 % pracujúcej populácie vykonáva neevidovanú pracovnú činnosť (7).

| 2.6.2 | Napriek tomu, že reálne mzdy naďalej rastú, priemerná úroveň zostáva veľmi nízka – v roku 2006 predstavovala 129 dolárov (8). Treba však prihliadať aj na iné zdroje príjmov. Na jednej strane, mnohým rodinám posielajú valuty ich príbuzní žijúci v zahraničí. Na druhej strane, naďalej je rozšírená nedeklarovaná práca: podľa oficiálneho štatistického úradu pracuje viac ako 200 000 ľudí (t. j. 15 % aktívnej populácie) v neregistrovaných podnikoch, pričom 35 % zamestnancov registrovaných podnikov údajne ich zamestnávateľ nedeklaruje (predovšetkým v stavebníctve, poľnohospodárstve a lesníctve). |
| --- | --- |

2.6.2

Napriek tomu, že reálne mzdy naďalej rastú, priemerná úroveň zostáva veľmi nízka – v roku 2006 predstavovala 129 dolárov (8). Treba však prihliadať aj na iné zdroje príjmov. Na jednej strane, mnohým rodinám posielajú valuty ich príbuzní žijúci v zahraničí. Na druhej strane, naďalej je rozšírená nedeklarovaná práca: podľa oficiálneho štatistického úradu pracuje viac ako 200 000 ľudí (t. j. 15 % aktívnej populácie) v neregistrovaných podnikoch, pričom 35 % zamestnancov registrovaných podnikov údajne ich zamestnávateľ nedeklaruje (predovšetkým v stavebníctve, poľnohospodárstve a lesníctve).

| 2.6.3 | Mnohí moldavskí občania opustili svoju krajinu a odišli za prácou do zahraničia, kde väčšina z nich pracuje načierno. Táto sčasti sezónna emigrácia odhadovaná na jeden milión dospelých osôb predstavuje približne 30 % celkovej pracovnej sily. Strata ľudského kapitálu a jej dôsledky na financovanie sociálneho zabezpečenia sú hlavnými negatívnymi dôsledkami tejto migračnej vlny. Vzhľadom na súčasný rozsah chudoby je pravdepodobné, že migrácia za prácou bude pokračovať aj v nasledujúcich rokoch. |
| --- | --- |

2.6.3

Mnohí moldavskí občania opustili svoju krajinu a odišli za prácou do zahraničia, kde väčšina z nich pracuje načierno. Táto sčasti sezónna emigrácia odhadovaná na jeden milión dospelých osôb predstavuje približne 30 % celkovej pracovnej sily. Strata ľudského kapitálu a jej dôsledky na financovanie sociálneho zabezpečenia sú hlavnými negatívnymi dôsledkami tejto migračnej vlny. Vzhľadom na súčasný rozsah chudoby je pravdepodobné, že migrácia za prácou bude pokračovať aj v nasledujúcich rokoch.

2.7   Slabé stránky moldavského hospodárstva

2.7.1   Hospodárstvo vystavené silnému ruského vplyvu

| 2.7.2 | Drastický pokles moldavského HDP v deväťdesiatych rokoch bol zapríčinený vonkajšími faktormi ako bola strata trhov, energetická závislosť, emigrácia kvalifikovaných pracovníkov a odtrhnutie priemyselného regiónu Podnestersko. |
| --- | --- |

2.7.2

Drastický pokles moldavského HDP v deväťdesiatych rokoch bol zapríčinený vonkajšími faktormi ako bola strata trhov, energetická závislosť, emigrácia kvalifikovaných pracovníkov a odtrhnutie priemyselného regiónu Podnestersko.

| 2.7.3 | Napriek tomu, že miera rastu sa od roku 2000 citeľne zvýšila (až na 6-8 % za rok), hospodárstvo zostáva naďalej veľmi nestabilné (štvorpercentný rast v roku 2006) a má tendenciu sa ešte viac oslabiť v roku 2007. Hlavnou príčinou tohto spomalenia je dvojnásobné zvýšenie ceny plynu v roku 2006 dodávateľom Gazprom. |
| --- | --- |

2.7.3

Napriek tomu, že miera rastu sa od roku 2000 citeľne zvýšila (až na 6-8 % za rok), hospodárstvo zostáva naďalej veľmi nestabilné (štvorpercentný rast v roku 2006) a má tendenciu sa ešte viac oslabiť v roku 2007. Hlavnou príčinou tohto spomalenia je dvojnásobné zvýšenie ceny plynu v roku 2006 dodávateľom Gazprom.

| 2.7.4 | Rusko, ktoré bolo nespokojné s proeurópskou orientáciu moldavského prezidenta, využilo zákaz vývozu moldavského vína na svoj trh ako opatrenie na vyvinutie politického tlaku. V roku 2006 prišlo Moldavsko o jeden zo svojich hlavných zdrojov príjmov z vývozu (moldavské víno predstavuje 35 % jeho vývozu a 85 % tohto vína smerovalo na ruský trh). |
| --- | --- |

2.7.4

Rusko, ktoré bolo nespokojné s proeurópskou orientáciu moldavského prezidenta, využilo zákaz vývozu moldavského vína na svoj trh ako opatrenie na vyvinutie politického tlaku. V roku 2006 prišlo Moldavsko o jeden zo svojich hlavných zdrojov príjmov z vývozu (moldavské víno predstavuje 35 % jeho vývozu a 85 % tohto vína smerovalo na ruský trh).

2.8   Dominantné postavenie agropotravinárskeho sektora

| 2.8.1 | Moldavsko má aj v súčasnosti prevažne vidiecky charakter. Agropotravinársky sektor tvorí viac ako 30 % HDP (9) a značnú časť vývozu (65 %). Rodinné poľnohospodárstvo zohráva rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní sebestačnosti miest a vidieka. Agropotravinársky priemysel má takisto veľký význam pre hospodárstvo. Kvalita a objem úrody ovplyvňuje odvetvia ľahkého priemyslu, ktoré predstavujú predchádzajúce ako aj nadväzujúce články výrobného reťazca (chemické hnojivá, fľaše, obaly). |
| --- | --- |

2.8.1

Moldavsko má aj v súčasnosti prevažne vidiecky charakter. Agropotravinársky sektor tvorí viac ako 30 % HDP (9) a značnú časť vývozu (65 %). Rodinné poľnohospodárstvo zohráva rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní sebestačnosti miest a vidieka. Agropotravinársky priemysel má takisto veľký význam pre hospodárstvo. Kvalita a objem úrody ovplyvňuje odvetvia ľahkého priemyslu, ktoré predstavujú predchádzajúce ako aj nadväzujúce články výrobného reťazca (chemické hnojivá, fľaše, obaly).

2.9   Rozhodujúci význam prevodov peňazí migrantov svojím rodinám

| 2.9.1 | Jediné pozitívne hospodárske výsledky zaznamenané po tejto hlbokej recesii však nie sú výsledkom obnovenej ekonomiky, ale prílevu valút (30 % moldavského HDP) od Moldavčanov pracujúcich v zahraničí: 600 000 až jeden milión Moldavčanov pracuje v západnej Európe (19 % v Taliansku) alebo v Rusku (60 %). V roku 2006 poslali do svojej krajiny spolu jednu miliardu eur. |
| --- | --- |

2.9.1

Jediné pozitívne hospodárske výsledky zaznamenané po tejto hlbokej recesii však nie sú výsledkom obnovenej ekonomiky, ale prílevu valút (30 % moldavského HDP) od Moldavčanov pracujúcich v zahraničí: 600 000 až jeden milión Moldavčanov pracuje v západnej Európe (19 % v Taliansku) alebo v Rusku (60 %). V roku 2006 poslali do svojej krajiny spolu jednu miliardu eur.

| 2.9.2 | Keďže v Moldavsku nie sú vytvorené priaznivé podmienky pre investovanie, tieto prostriedky neslúžia na financovanie nových hospodárskych aktivít. Spomínaný prílev financií vedie k zdražovaniu nehnuteľností, k vysokému dopytu po dovozových výrobkoch a v konečnom dôsledku k inflačnému napätiu. |
| --- | --- |

2.9.2

Keďže v Moldavsku nie sú vytvorené priaznivé podmienky pre investovanie, tieto prostriedky neslúžia na financovanie nových hospodárskych aktivít. Spomínaný prílev financií vedie k zdražovaniu nehnuteľností, k vysokému dopytu po dovozových výrobkoch a v konečnom dôsledku k inflačnému napätiu.

3.   Demokracia, rešpektovanie ľudských práv a správa vecí verejných

3.1   Ľudský rozvoj

| 3.1.1 | Moldavsko sa v roku 2006 nachádzalo na 114. mieste v rebríčku hodnotiacom ľudský rozvoj, ktorý vypracúva Rozvojový program OSN, čo je najnižšia priečka spomedzi všetkých európskych štátov a jedna z najnižších v porovnaní s ostatnými republikami bývalého Sovietskeho zväzu. |
| --- | --- |

3.1.1

Moldavsko sa v roku 2006 nachádzalo na 114. mieste v rebríčku hodnotiacom ľudský rozvoj, ktorý vypracúva Rozvojový program OSN, čo je najnižšia priečka spomedzi všetkých európskych štátov a jedna z najnižších v porovnaní s ostatnými republikami bývalého Sovietskeho zväzu.

| 3.1.2 | Chýbajúca nezávislosť médií, nedostatočné rešpektovanie ľudských práv a problematické fungovanie súdneho systému spomaľujú iniciatívy moldavských občanov a snahy o budovanie organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.1.2

Chýbajúca nezávislosť médií, nedostatočné rešpektovanie ľudských práv a problematické fungovanie súdneho systému spomaľujú iniciatívy moldavských občanov a snahy o budovanie organizovanej občianskej spoločnosti.

| 3.1.3 | Nezávislosť médií je jednou z hlavných tém vyzdvihnutých v nedávnej správe Rady Európy (september 2007) (10). Reforma legislatívy týkajúcej sa slobody prejavu je určite dôležitá, ale nestačí na zaručenie tejto slobody v praxi. Nestrannosť a profesijná etika patria medzi podmienky potrebné na vykonávanie novinárskeho povolania. Tieto podmienky si vyžadujú, aby novinári neboli pod tlakom politických orgánov, a to hlavne v oblasti audiovizuálnych médií. |
| --- | --- |

3.1.3

Nezávislosť médií je jednou z hlavných tém vyzdvihnutých v nedávnej správe Rady Európy (september 2007) (10). Reforma legislatívy týkajúcej sa slobody prejavu je určite dôležitá, ale nestačí na zaručenie tejto slobody v praxi. Nestrannosť a profesijná etika patria medzi podmienky potrebné na vykonávanie novinárskeho povolania. Tieto podmienky si vyžadujú, aby novinári neboli pod tlakom politických orgánov, a to hlavne v oblasti audiovizuálnych médií.

3.2   Vysoká miera korupcie

| 3.2.1 | Organizovaný zločin predstavuje veľký problém pre bezpečnosť, narúša činnosť inštitúcií a bráni prítoku investícií. Zločinecká činnosť má veľmi negatívne následky: podporuje daňové úniky, podnecuje pašovanie a korupciu. Podľa indexu korupcie v rámci celého sveta za rok 2006, ktorý vypracovala organizácia Transparency International, sa Moldavsko umiestnilo na 81. mieste a získalo známku 3,2 z 10, čím sa zaradilo medzi krajiny známe vysokou mierou korupcie. Mierny vzostup v tomto rebríčku svedčí o snahe vlády a občianskej spoločnosti bojovať proti korupcii. |
| --- | --- |

3.2.1

Organizovaný zločin predstavuje veľký problém pre bezpečnosť, narúša činnosť inštitúcií a bráni prítoku investícií. Zločinecká činnosť má veľmi negatívne následky: podporuje daňové úniky, podnecuje pašovanie a korupciu. Podľa indexu korupcie v rámci celého sveta za rok 2006, ktorý vypracovala organizácia Transparency International, sa Moldavsko umiestnilo na 81. mieste a získalo známku 3,2 z 10, čím sa zaradilo medzi krajiny známe vysokou mierou korupcie. Mierny vzostup v tomto rebríčku svedčí o snahe vlády a občianskej spoločnosti bojovať proti korupcii.

3.3   Demokratické výdobytky ohrozené tradíciou autoritatívnej moci

| 3.3.1 | EHSV vyzýva moldavské orgány, aby vzali na vedomie závery medzinárodných pozorovateľov (skupina približne 100 pracovníkov OBSE) z výsledkov miestnych volieb, ktoré prebehli v júni 2007, aby mohli napraviť všetky nedostatky v súvislosti s európskymi normami týkajúcimi sa volieb a v roku 2009 zorganizovať legislatívne voľby za demokratickejších podmienok. |
| --- | --- |

3.3.1

EHSV vyzýva moldavské orgány, aby vzali na vedomie závery medzinárodných pozorovateľov (skupina približne 100 pracovníkov OBSE) z výsledkov miestnych volieb, ktoré prebehli v júni 2007, aby mohli napraviť všetky nedostatky v súvislosti s európskymi normami týkajúcimi sa volieb a v roku 2009 zorganizovať legislatívne voľby za demokratickejších podmienok.

| 3.3.2 | Rada Európy vo svojich správach podporuje Moldavsko v tom, aby pokračovalo vo svojom úsilí, hlavne v oblasti nezávislosti a účinnosti súdnictva, pluralizmu médií a posilnenia miestnej demokracie. Moldavsko získalo pomoc od Európskej iniciatívy pre demokraciu a ľudské práva (IEDDH) v rámci regionálnych projektov na roky 2002-2004 a od roku 2007. IEDDH podporila iniciatívy občianskej spoločnosti zamerané na posilňovanie demokracie a ľudských práv. |
| --- | --- |

3.3.2

Rada Európy vo svojich správach podporuje Moldavsko v tom, aby pokračovalo vo svojom úsilí, hlavne v oblasti nezávislosti a účinnosti súdnictva, pluralizmu médií a posilnenia miestnej demokracie. Moldavsko získalo pomoc od Európskej iniciatívy pre demokraciu a ľudské práva (IEDDH) v rámci regionálnych projektov na roky 2002-2004 a od roku 2007. IEDDH podporila iniciatívy občianskej spoločnosti zamerané na posilňovanie demokracie a ľudských práv.

3.4   Podnestersko: geopolitický susedský problém

| 3.4.1 | Podnestersko, ktoré sa spolieha na podporu Ruska a na prítomnosť ruskej armády, zostáva naďalej zdrojom napätia a neistoty na hraniciach EÚ a je súčasťou tzv. geopolitického hlavolamu daného regiónu. |
| --- | --- |

3.4.1

Podnestersko, ktoré sa spolieha na podporu Ruska a na prítomnosť ruskej armády, zostáva naďalej zdrojom napätia a neistoty na hraniciach EÚ a je súčasťou tzv. geopolitického hlavolamu daného regiónu.

| 3.4.2 | Snaha o nájdenie politického riešenia otázky odtrhnutia Podnesterska patrí medzi priority akčného plánu EÚ. Význam tohto sporu narástol vzhľadom na pristúpenie Rumunska a Bulharska k EÚ, v dôsledku ktorého dnes Únia priamo susedí s Moldavskom. Svoju angažovanosť v tejto otázke posilnila EÚ v roku 2005 vymenovaním osobitného predstaviteľa (pán MIZSEI, vo funkcii od marca 2007), ktorý má štatút pozorovateľa v rámci formátu vyjednávaní 5+2. Momentálne sa však vyjednávania nachádzajú na mŕtvom bode. |
| --- | --- |

3.4.2

Snaha o nájdenie politického riešenia otázky odtrhnutia Podnesterska patrí medzi priority akčného plánu EÚ. Význam tohto sporu narástol vzhľadom na pristúpenie Rumunska a Bulharska k EÚ, v dôsledku ktorého dnes Únia priamo susedí s Moldavskom. Svoju angažovanosť v tejto otázke posilnila EÚ v roku 2005 vymenovaním osobitného predstaviteľa (pán MIZSEI, vo funkcii od marca 2007), ktorý má štatút pozorovateľa v rámci formátu vyjednávaní 5+2. Momentálne sa však vyjednávania nachádzajú na mŕtvom bode.

| 3.4.3 | Navyše, táto oblasť je známa ako stredisko organizovaného zločinu (obchod so zbraňami a so strategickým materiálom, pranie špinavých peňazí, drogy, obchod s ľuďmi), z ktorého ťažia miestne zločinecké organizácie ako aj zločinecké organizácie z Ruska, Ukrajiny a iných krajín. |
| --- | --- |

3.4.3

Navyše, táto oblasť je známa ako stredisko organizovaného zločinu (obchod so zbraňami a so strategickým materiálom, pranie špinavých peňazí, drogy, obchod s ľuďmi), z ktorého ťažia miestne zločinecké organizácie ako aj zločinecké organizácie z Ruska, Ukrajiny a iných krajín.

3.5   Misia pohraničnej pomoci EÚ pre Moldavsko a Ukrajinu (EUBAM)

| 3.5.1 | Moldavsko, ktoré je obklopené ukrajinským územím, má s touto krajinou zložité vzťahy v dôsledku podnesterského konfliktu a vzťahov medzi EÚ a Ruskom. Nachádza sa preto v mimoriadne komplikovanej situácii. Stalo sa často využívaným priechodom a strediskom nelegálneho obchodu, pretože má slabo strážené hranice, ktoré umožňujú prístup k Čiernemu moru prostredníctvom prístavu v Odese. |
| --- | --- |

3.5.1

Moldavsko, ktoré je obklopené ukrajinským územím, má s touto krajinou zložité vzťahy v dôsledku podnesterského konfliktu a vzťahov medzi EÚ a Ruskom. Nachádza sa preto v mimoriadne komplikovanej situácii. Stalo sa často využívaným priechodom a strediskom nelegálneho obchodu, pretože má slabo strážené hranice, ktoré umožňujú prístup k Čiernemu moru prostredníctvom prístavu v Odese.

| 3.5.2 | Misia pohraničnej pomoci pre Moldavsko a Ukrajinu (EUBAM), ktorú EÚ uviedla do činnosti v decembri 2005 na spoločnú žiadosť ukrajinského a moldavského prezidenta, bola rozhodujúcim krokom pre stabilizáciu krajiny a v boji proti pašovaniu. Približne sto colníkov a príslušníkov pohraničnej stráže zo 17 krajín EÚ monitoruje svojich moldavských a ukrajinských kolegov a pomáha im pri ich práci, čím sa vyvíja výrazný tlak na samozvanú vládu Podnesterska. Táto misia sa zameriava na ohrozené osoby a oblasti a priniesla už viacero konkrétnych úspechov. |
| --- | --- |

3.5.2

Misia pohraničnej pomoci pre Moldavsko a Ukrajinu (EUBAM), ktorú EÚ uviedla do činnosti v decembri 2005 na spoločnú žiadosť ukrajinského a moldavského prezidenta, bola rozhodujúcim krokom pre stabilizáciu krajiny a v boji proti pašovaniu. Približne sto colníkov a príslušníkov pohraničnej stráže zo 17 krajín EÚ monitoruje svojich moldavských a ukrajinských kolegov a pomáha im pri ich práci, čím sa vyvíja výrazný tlak na samozvanú vládu Podnesterska. Táto misia sa zameriava na ohrozené osoby a oblasti a priniesla už viacero konkrétnych úspechov.

| 3.5.3 | V novembri 2006 bola táto misia rozšírená o automatizovaný systém výmeny informácií, ktorý umožní posilniť účinnosť kontroly hraníc a bola predĺžená až do novembra 2009. EHSV si želá, aby sa vyvíjalo neustále úsilie na zabezpečenie tejto hranice. |
| --- | --- |

3.5.3

V novembri 2006 bola táto misia rozšírená o automatizovaný systém výmeny informácií, ktorý umožní posilniť účinnosť kontroly hraníc a bola predĺžená až do novembra 2009. EHSV si želá, aby sa vyvíjalo neustále úsilie na zabezpečenie tejto hranice.

4.   Všeobecný prehľad o občianskej spoločnosti v Moldavsku a jej aktivitách

4.1   Hlavné pripomienky misie EHSV za rok 2004

| 4.1.1 | Táto politicky a hospodársky zložitá situácia vytvorila nepriaznivé podmienky pre činnosť občianskej spoločnosti. Počet mužov a žien, ktorí by sa potenciálne mohli zapojiť do aktivít organizácií občianskej spoločnosti na štátnej alebo miestnej úrovni, značne klesol, hlavne v dôsledku emigrácie, predovšetkým emigrácie mladých vzdelaných ľudí. Štátne orgány majú s týmito organizáciami len sporadické kontakty. Centralizácia administratívnych štruktúr zabrzdila rozvoj sociálneho hnutia. V dôsledku paternalizmu, ktorý je očividne zakorenený v tejto spoločnosti, nesie hlavnú zodpovednosť za blaho obyvateľstva štát. Postavenie prezidenta v spoločnosti jasne svedčí o tom, že väčšina obyvateľstva si želá, aby im vládol silný človek. |
| --- | --- |

4.1.1

Táto politicky a hospodársky zložitá situácia vytvorila nepriaznivé podmienky pre činnosť občianskej spoločnosti. Počet mužov a žien, ktorí by sa potenciálne mohli zapojiť do aktivít organizácií občianskej spoločnosti na štátnej alebo miestnej úrovni, značne klesol, hlavne v dôsledku emigrácie, predovšetkým emigrácie mladých vzdelaných ľudí. Štátne orgány majú s týmito organizáciami len sporadické kontakty. Centralizácia administratívnych štruktúr zabrzdila rozvoj sociálneho hnutia. V dôsledku paternalizmu, ktorý je očividne zakorenený v tejto spoločnosti, nesie hlavnú zodpovednosť za blaho obyvateľstva štát. Postavenie prezidenta v spoločnosti jasne svedčí o tom, že väčšina obyvateľstva si želá, aby im vládol silný človek.

| 4.1.2 | V ústave sa okrem štatútu politických strán nenachádza žiadna zmienka o organizáciách občianskej spoločnosti ani o spolčovacom práve. Uvádza sa v nej však právo na vytváranie odborových organizácií a na vstupovanie do nich (článok 42) ako aj uznanie slobody združovania sa (článok 40). Podmienky činnosti mimovládnych organizácií sa zlepšili po vydaní zákona o verejných orgánoch a nadáciách (1997). V praxi dochádza k prekrývaniu činnosti štátnych úradníkov a predstaviteľov vládnych strán s činnosťou organizácií zastupujúcich hospodárske a politické záujmy. |
| --- | --- |

4.1.2

V ústave sa okrem štatútu politických strán nenachádza žiadna zmienka o organizáciách občianskej spoločnosti ani o spolčovacom práve. Uvádza sa v nej však právo na vytváranie odborových organizácií a na vstupovanie do nich (článok 42) ako aj uznanie slobody združovania sa (článok 40). Podmienky činnosti mimovládnych organizácií sa zlepšili po vydaní zákona o verejných orgánoch a nadáciách (1997). V praxi dochádza k prekrývaniu činnosti štátnych úradníkov a predstaviteľov vládnych strán s činnosťou organizácií zastupujúcich hospodárske a politické záujmy.

| 4.1.3 | Podľa názoru pozorovateľov, najmä pozorovateľov Rady Európy (11) bola realizovaná reforma systému súdnictva v snahe o zabezpečenie všeobecného dodržiavania práva a najmä práv občianskej spoločnosti. Rada Európy však Moldavsko naďalej monitoruje s cieľom zabezpečiť nezávislosť systému jeho súdnictva. |
| --- | --- |

4.1.3

Podľa názoru pozorovateľov, najmä pozorovateľov Rady Európy (11) bola realizovaná reforma systému súdnictva v snahe o zabezpečenie všeobecného dodržiavania práva a najmä práv občianskej spoločnosti. Rada Európy však Moldavsko naďalej monitoruje s cieľom zabezpečiť nezávislosť systému jeho súdnictva.

4.2   Stav občianskej spoločnosti v roku 2007 podľa štúdií expertov (12)

| 4.2.1 | Podľa viacerých zdrojov možno v Moldavsku konštatovať pozoruhodný nárast celkového počtu mimovládnych organizácií. Podľa odhadov uvedených v štúdii EHSV sa ich počet od roku 2004 zvýšil z 3 000 na 7 000 v roku 2007 (13), hoci v štúdii sa uvádza, že s 54 % z ich celkového počtu sa nie je možné spojiť. Podľa odhadov je v súčasnosti aktívnych menej ako 20 % registrovaných organizácií. Okrem toho dochádza k výraznému nárastu počtu MVO na miestnej a regionálnej úrovni, a to aj v podnesterskom regióne. |
| --- | --- |

4.2.1

Podľa viacerých zdrojov možno v Moldavsku konštatovať pozoruhodný nárast celkového počtu mimovládnych organizácií. Podľa odhadov uvedených v štúdii EHSV sa ich počet od roku 2004 zvýšil z 3 000 na 7 000 v roku 2007 (13), hoci v štúdii sa uvádza, že s 54 % z ich celkového počtu sa nie je možné spojiť. Podľa odhadov je v súčasnosti aktívnych menej ako 20 % registrovaných organizácií. Okrem toho dochádza k výraznému nárastu počtu MVO na miestnej a regionálnej úrovni, a to aj v podnesterskom regióne.

| 4.2.2 | Väčšina MVO je sústredená v okolí hlavného mesta Kišiňova, ale postupne sa rozširujú aj do iných oblastí. Za posledné štyri roky bolo založených 67 % zaregistrovaných MVO na celoštátnej úrovni a 82 % na miestnej úrovni
   (14). MVO zameriavajú svoje aktivity na všetky kategórie moldavskej spoločnosti. Ich prioritné aktivity však často usmerňujú externí sponzori. |
| --- | --- |

4.2.2

Väčšina MVO je sústredená v okolí hlavného mesta Kišiňova, ale postupne sa rozširujú aj do iných oblastí. Za posledné štyri roky bolo založených 67 % zaregistrovaných MVO na celoštátnej úrovni a 82 % na miestnej úrovni
   (14). MVO zameriavajú svoje aktivity na všetky kategórie moldavskej spoločnosti. Ich prioritné aktivity však často usmerňujú externí sponzori.

| 4.2.3 | Zdá sa, že vzťahy medzi zamestnaneckými a zamestnávateľskými organizáciami s MVO zastupujúcimi rôzne záujmy nie sú dostatočne rozvinuté. Táto skutočnosť vyplýva z nedostatočného vzájomného poznania a nedôvery. Výnimkou je Podnestersko, v ktorom niekoľké MVO nadviazali vzťahy so skupinou podnikateľov. |
| --- | --- |

4.2.3

Zdá sa, že vzťahy medzi zamestnaneckými a zamestnávateľskými organizáciami s MVO zastupujúcimi rôzne záujmy nie sú dostatočne rozvinuté. Táto skutočnosť vyplýva z nedostatočného vzájomného poznania a nedôvery. Výnimkou je Podnestersko, v ktorom niekoľké MVO nadviazali vzťahy so skupinou podnikateľov.

| 4.2.4 | Nadobudnutie účinnosti akčného plánu EÚ a Moldavska v roku 2005 vzbudilo v občianskej spoločnosti nový elán a podnietilo sieť združení k realizácií mnohých projektov, a to napriek tomu, že neprebehli žiadne konzultácie o príprave tohto plánu. |
| --- | --- |

4.2.4

Nadobudnutie účinnosti akčného plánu EÚ a Moldavska v roku 2005 vzbudilo v občianskej spoločnosti nový elán a podnietilo sieť združení k realizácií mnohých projektov, a to napriek tomu, že neprebehli žiadne konzultácie o príprave tohto plánu.

5.   Vývoj štruktúry sociálnych partnerov

5.1   Prezentácia zamestnávateľských organizácií

| 5.1.1 | Obchodná a priemyselná komora (OPK) napojená na Európsku komoru je od roku 1999 najdôležitejšou organizáciou. Zastúpených je v nej vyše 1 500 podnikov zo všetkých sektorov. Moldavská OPK už nevydáva osvedčenia o pôvode pre výrobky určené na trh v rámci SNŠ a nekontroluje už vývoz do EÚ, ktorý teraz spadá do kompetencií colných úradov, vďaka čomu môžu čerpať zo systému SVP. Z moldavskej OPK sa stáva obchodná komora slúžiaca podnikom. Pomáha hlavne pri podporovaní vývozu moldavských výrobkov a vytváraní spoločných podnikov so zahraničnými spoločnosťami a podnikom ponúka rôzne služby (15). Je súčasťou oficiálnej reprezentácie pri MOP a zastrešuje stredisko pre európske informácie. Pán Tarlev, ktorý je od roku 2001 predsedom vlády, v minulosti vykonával v moldavskej OPK významné funkcie. Malé a stredné podniky s menej ako 30 zamestnancami sa zoskupili v inom združení, ktoré je však úzko späté s OPK po finančnej a organizačnej stránke. |
| --- | --- |

5.1.1

Obchodná a priemyselná komora (OPK) napojená na Európsku komoru je od roku 1999 najdôležitejšou organizáciou. Zastúpených je v nej vyše 1 500 podnikov zo všetkých sektorov. Moldavská OPK už nevydáva osvedčenia o pôvode pre výrobky určené na trh v rámci SNŠ a nekontroluje už vývoz do EÚ, ktorý teraz spadá do kompetencií colných úradov, vďaka čomu môžu čerpať zo systému SVP. Z moldavskej OPK sa stáva obchodná komora slúžiaca podnikom. Pomáha hlavne pri podporovaní vývozu moldavských výrobkov a vytváraní spoločných podnikov so zahraničnými spoločnosťami a podnikom ponúka rôzne služby (15). Je súčasťou oficiálnej reprezentácie pri MOP a zastrešuje stredisko pre európske informácie. Pán Tarlev, ktorý je od roku 2001 predsedom vlády, v minulosti vykonával v moldavskej OPK významné funkcie. Malé a stredné podniky s menej ako 30 zamestnancami sa zoskupili v inom združení, ktoré je však úzko späté s OPK po finančnej a organizačnej stránke.

| 5.1.2 | V súčasnosti existuje aj Národná konfederácia zamestnávateľov, ktorá je tiež súčasťou moldavskej reprezentácie pri medzinárodných konferenciách MOP a ktorá zastupuje zamestnávateľov pri sociálnych rokovaniach zvolávaných moldavským predsedníctvom. Vláda v roku 2006 povolila daňové odpočty za príspevky zamestnávateľov pre ich organizácie, čím pozitívne reagovala na sťažnosť podanú v MOP. |
| --- | --- |

5.1.2

V súčasnosti existuje aj Národná konfederácia zamestnávateľov, ktorá je tiež súčasťou moldavskej reprezentácie pri medzinárodných konferenciách MOP a ktorá zastupuje zamestnávateľov pri sociálnych rokovaniach zvolávaných moldavským predsedníctvom. Vláda v roku 2006 povolila daňové odpočty za príspevky zamestnávateľov pre ich organizácie, čím pozitívne reagovala na sťažnosť podanú v MOP.

| 5.1.3 | Sociálni partneri uzavreli tri nové kolektívne dohody na vnútroštátnej úrovni a jedenásť kolektívnych sektorových a miestnych dohôd. Ich skutočný vplyv v rámci sociálneho dialógu je však naďalej obmedzený, pretože OPK zostáva napriek jej uznaniu Medzinárodnou organizáciou zamestnávateľov predovšetkým obchodnou komorou slúžiacou podnikom. |
| --- | --- |

5.1.3

Sociálni partneri uzavreli tri nové kolektívne dohody na vnútroštátnej úrovni a jedenásť kolektívnych sektorových a miestnych dohôd. Ich skutočný vplyv v rámci sociálneho dialógu je však naďalej obmedzený, pretože OPK zostáva napriek jej uznaniu Medzinárodnou organizáciou zamestnávateľov predovšetkým obchodnou komorou slúžiacou podnikom.

5.2   Vývoj situácie týkajúcej sa odborov

| 5.2.1 | Až do roku 2000 moldavských zamestnancov zastupovala Všeobecná federácia odborov Moldavskej republiky (FGSRM – Fédération générale des Syndicats de la République de Moldavie), ktorá vznikla v roku 1990 podľa vzoru organizácie odborov v Sovietskom zväze. Jej názov sa v roku 2000 zmenil na konfederáciu, čím sa FGSRM stala Konfederáciou odborov Moldavskej republiky (CSRM – Confédération des Syndicats de la République de Moldavie). V dôsledku rozporov medzi zástupcami poľnohospodárov, priemyslu a služieb, medzi moldavsky a rusky hovoriacim obyvateľstvom ako aj medzi národnou pravicou a komunistickou stranou v tejto organizácii začalo vznikať vnútorné napätie. V roku 2000 opustilo niekoľko profesijných federácií – 14 priemyselných federácií spolu s federáciami aktívnymi v oblasti kultúry a verejnej správy CSRM a založili novú konfederáciu CSL SOLIDARITATEA. Vedenie CSRM následne podalo demisiu a organizácia si zvolila nového lídra Petru Chiriaca. Snaha o znovuzjednotenie sa napriek zmierovaciemu úsiliu Medzinárodnej konfederácie odborov (bývalá CISL), ktorej členom bola CSRM od roku 1997, ukázala ako márna. Zlyhanie tohto úsilia spôsobili nasledujúce faktory: osobné konflikty, konflikty týkajúce sa rozdelenia majetku odborov a hlavne rozdiely v politickom zmýšľaní CSRM, ktorá bola bližšia moldavsky hovoriacim stranám, pravici, kresťanským demokratom a demokratom a politickou orientáciou konfederácie Solidaritatea, ktorá sa od začiatku hlásila k prevažne rusky hovoriacej komunistickej strane. |
| --- | --- |

5.2.1

Až do roku 2000 moldavských zamestnancov zastupovala Všeobecná federácia odborov Moldavskej republiky (FGSRM – Fédération générale des Syndicats de la République de Moldavie), ktorá vznikla v roku 1990 podľa vzoru organizácie odborov v Sovietskom zväze. Jej názov sa v roku 2000 zmenil na konfederáciu, čím sa FGSRM stala Konfederáciou odborov Moldavskej republiky (CSRM – Confédération des Syndicats de la République de Moldavie). V dôsledku rozporov medzi zástupcami poľnohospodárov, priemyslu a služieb, medzi moldavsky a rusky hovoriacim obyvateľstvom ako aj medzi národnou pravicou a komunistickou stranou v tejto organizácii začalo vznikať vnútorné napätie. V roku 2000 opustilo niekoľko profesijných federácií – 14 priemyselných federácií spolu s federáciami aktívnymi v oblasti kultúry a verejnej správy CSRM a založili novú konfederáciu CSL SOLIDARITATEA. Vedenie CSRM následne podalo demisiu a organizácia si zvolila nového lídra Petru Chiriaca. Snaha o znovuzjednotenie sa napriek zmierovaciemu úsiliu Medzinárodnej konfederácie odborov (bývalá CISL), ktorej členom bola CSRM od roku 1997, ukázala ako márna. Zlyhanie tohto úsilia spôsobili nasledujúce faktory: osobné konflikty, konflikty týkajúce sa rozdelenia majetku odborov a hlavne rozdiely v politickom zmýšľaní CSRM, ktorá bola bližšia moldavsky hovoriacim stranám, pravici, kresťanským demokratom a demokratom a politickou orientáciou konfederácie Solidaritatea, ktorá sa od začiatku hlásila k prevažne rusky hovoriacej komunistickej strane.

| 5.2.2 | Odborársky rozkol sa prehĺbil v roku 2001 po volebnom úspechu komunistickej strany a zvolení jej lídra Vladimíra Voronina za prezidenta republiky. Solidaritatea sa rozhodla presadzovať spoluprácu zameranú na sociálny pokrok a CSRM zaujala viac protestný a kritický postoj, čo ešte viac naštrbilo vzťahy medzi vládnou mocou a oboma odborovými organizáciami. Vláda za pomoci svojich kontaktov v komunistickej strane a v správnych orgánoch začala systematicky uprednostňovať konfederáciu Solidaritatea a oslabovať CSRM. |
| --- | --- |

5.2.2

Odborársky rozkol sa prehĺbil v roku 2001 po volebnom úspechu komunistickej strany a zvolení jej lídra Vladimíra Voronina za prezidenta republiky. Solidaritatea sa rozhodla presadzovať spoluprácu zameranú na sociálny pokrok a CSRM zaujala viac protestný a kritický postoj, čo ešte viac naštrbilo vzťahy medzi vládnou mocou a oboma odborovými organizáciami. Vláda za pomoci svojich kontaktov v komunistickej strane a v správnych orgánoch začala systematicky uprednostňovať konfederáciu Solidaritatea a oslabovať CSRM.

| 5.2.3 | Opakované a systematické zasahovanie verejných orgánov viedlo CSRM, ktoré v tejto súvislosti získalo podporu bývalej CISL a profesijných federácií (UITA a ISP) k podaniu sťažnosti za porušenie slobody združovania vo Výbore pre slobodu združovania (CLS) Medzinárodnej organizácie práce (MOP) v januári 2004. CLS vo svojej priebežnej správe z roku 2006 požiadal o nezávislé prešetrenie jednotlivých prípadov zasahovania uvedených sťažovateľmi. Uviedol tiež, že v Moldavsku neexistuje systém, ktorý by umožnil odstrašujúci postih porušení odborových práv a zabezpečil dodržiavanie medzinárodných noriem v tejto oblasti. Grémium MOP zorganizovalo v roku 2005 v tejto súvislosti pracovnú cestu. CISL upozornila Európsku komisiu na situáciu v Moldavsku v kritickej správe, ktorú vypracovala v roku 2005 v rámci SVP určeného pre túto krajinu. Moldavská vláda dodnes neprijala žiadne opatrenia na úpravu svojej legislatívy ani na splnenie odporúčaní CLS. Moldavské orgány boli napriek všetkým faktom uvedeným v sťažnosti adresovanej CLS presvedčené, že celý problém spočíval v rivalite medzi dvoma odborovými organizáciami. |
| --- | --- |

5.2.3

Opakované a systematické zasahovanie verejných orgánov viedlo CSRM, ktoré v tejto súvislosti získalo podporu bývalej CISL a profesijných federácií (UITA a ISP) k podaniu sťažnosti za porušenie slobody združovania vo Výbore pre slobodu združovania (CLS) Medzinárodnej organizácie práce (MOP) v januári 2004. CLS vo svojej priebežnej správe z roku 2006 požiadal o nezávislé prešetrenie jednotlivých prípadov zasahovania uvedených sťažovateľmi. Uviedol tiež, že v Moldavsku neexistuje systém, ktorý by umožnil odstrašujúci postih porušení odborových práv a zabezpečil dodržiavanie medzinárodných noriem v tejto oblasti. Grémium MOP zorganizovalo v roku 2005 v tejto súvislosti pracovnú cestu. CISL upozornila Európsku komisiu na situáciu v Moldavsku v kritickej správe, ktorú vypracovala v roku 2005 v rámci SVP určeného pre túto krajinu. Moldavská vláda dodnes neprijala žiadne opatrenia na úpravu svojej legislatívy ani na splnenie odporúčaní CLS. Moldavské orgány boli napriek všetkým faktom uvedeným v sťažnosti adresovanej CLS presvedčené, že celý problém spočíval v rivalite medzi dvoma odborovými organizáciami.

| 5.2.4 | Vládne orgány sa čoraz otvorenejšie dožadovali znovuvytvorenia jedinej odborovej centrály. K tejto téme sa vyjadril aj prezident Voronin na kongrese konfederácie Solidaritatea v roku 2005. V priebehu rokov 2005-2006 sa pomer síl medzi týmito organizáciami postupne obrátil (v roku 2001 mala CSRM 450 000 členov a Solidaritatea 200 000 členov). V roku 2006 sa Solidaritatea stala jednoznačne najreprezentatívnejšou organizáciou. Na kongrese, ktorý sa uskutočnil v júni 2007, sa obe organizácie znovu zjednotili. Medzinárodná odborová konfederácia (CSI) im už predtým dala na vedomie, že nemá v úmysle preniesť členstvo CSRM v CSI na novú „zjednotenú“ organizáciu. Táto nová organizácia by mala najprv dokázať svoju nezávislosť vo vzťahu k verejným orgánom a jasne demonštrovať svoju angažovanosť pri podpore princípov slobody združovania a kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

5.2.4

Vládne orgány sa čoraz otvorenejšie dožadovali znovuvytvorenia jedinej odborovej centrály. K tejto téme sa vyjadril aj prezident Voronin na kongrese konfederácie Solidaritatea v roku 2005. V priebehu rokov 2005-2006 sa pomer síl medzi týmito organizáciami postupne obrátil (v roku 2001 mala CSRM 450 000 členov a Solidaritatea 200 000 členov). V roku 2006 sa Solidaritatea stala jednoznačne najreprezentatívnejšou organizáciou. Na kongrese, ktorý sa uskutočnil v júni 2007, sa obe organizácie znovu zjednotili. Medzinárodná odborová konfederácia (CSI) im už predtým dala na vedomie, že nemá v úmysle preniesť členstvo CSRM v CSI na novú „zjednotenú“ organizáciu. Táto nová organizácia by mala najprv dokázať svoju nezávislosť vo vzťahu k verejným orgánom a jasne demonštrovať svoju angažovanosť pri podpore princípov slobody združovania a kolektívneho vyjednávania.

6.   Pohľady na činnosť združení a mimovládnych organizácií

6.1   Hlavné ponaučenia zo štúdie EHSV z roku 2004

| 6.1.1 | Počet mimovládnych organizácií zaregistrovaných na miestnej a národnej úrovni v Moldavsku dosiahol od získania nezávislosti v roku 1991 okolo 2 800. Množstvo mimovládnych organizácií zapísaných v štátnom registri, hlavne tých, ktoré vytvorili hospodárski činitelia alebo úrady, malo za úlohu dočasne pôsobiť na začiatku prechodu k novému režimu. Nemôžu sa preto považovať za nezávislých činiteľov občianskej spoločnosti. Treba takisto zobrať do úvahy organizácie, ktoré od roku 2001 usporiadali veľké manifestácie v spolupráci s opozíciou voči komunistickej vláde.
  Tak ako v iných postsocialistických krajinách, aktivity mimovládnych organizácií sa sústreďujú v hlavnom meste krajiny, pretože sa pokúšajú vplývať na vedúcich predstaviteľov priamo v centre diania. Na politickej úrovni sa zvyšuje počet problémov, ktoré musia podstupovať mimovládne organizácie, hlavne v ich nových oblastiach pôsobnosti, ako je politika mládeže, ochrana spotrebiteľov a životného prostredia. Ich činnosť v Podnestersku obmedzuje vysoká miera politickej kontroly. |
| --- | --- |

6.1.1

Počet mimovládnych organizácií zaregistrovaných na miestnej a národnej úrovni v Moldavsku dosiahol od získania nezávislosti v roku 1991 okolo 2 800. Množstvo mimovládnych organizácií zapísaných v štátnom registri, hlavne tých, ktoré vytvorili hospodárski činitelia alebo úrady, malo za úlohu dočasne pôsobiť na začiatku prechodu k novému režimu. Nemôžu sa preto považovať za nezávislých činiteľov občianskej spoločnosti. Treba takisto zobrať do úvahy organizácie, ktoré od roku 2001 usporiadali veľké manifestácie v spolupráci s opozíciou voči komunistickej vláde.

Tak ako v iných postsocialistických krajinách, aktivity mimovládnych organizácií sa sústreďujú v hlavnom meste krajiny, pretože sa pokúšajú vplývať na vedúcich predstaviteľov priamo v centre diania. Na politickej úrovni sa zvyšuje počet problémov, ktoré musia podstupovať mimovládne organizácie, hlavne v ich nových oblastiach pôsobnosti, ako je politika mládeže, ochrana spotrebiteľov a životného prostredia. Ich činnosť v Podnestersku obmedzuje vysoká miera politickej kontroly.

| 6.1.2 | Niektorí poskytovatelia financií (Soros, USAID, Eurasia, Hebo, British Peace Building) sa angažujú v oblasti vzdelávania, kultúry a ľudských práv. |
| --- | --- |

6.1.2

Niektorí poskytovatelia financií (Soros, USAID, Eurasia, Hebo, British Peace Building) sa angažujú v oblasti vzdelávania, kultúry a ľudských práv.

| 6.1.3 | Mládežnícke organizácie, ktorých členská základňa sa zmenšila z dôvodu zvýšenia emigrácie, sa hlásia pred vládou k proeurópskej politike, ktorá nemá len rétorický charakter. Vyjadrili želanie, aby im EÚ poskytla možnosť zúčastniť sa na výmenných programoch. Z pohľadu väčšiny zástupcov občianskej spoločnosti by sa nemali budúce podporné programy Spoločenstva prerokúvať a vytvárať iba s vládou (ako to bolo v prípade programu TACIS), ale aj so zástupcami aktívnych mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

6.1.3

Mládežnícke organizácie, ktorých členská základňa sa zmenšila z dôvodu zvýšenia emigrácie, sa hlásia pred vládou k proeurópskej politike, ktorá nemá len rétorický charakter. Vyjadrili želanie, aby im EÚ poskytla možnosť zúčastniť sa na výmenných programoch. Z pohľadu väčšiny zástupcov občianskej spoločnosti by sa nemali budúce podporné programy Spoločenstva prerokúvať a vytvárať iba s vládou (ako to bolo v prípade programu TACIS), ale aj so zástupcami aktívnych mimovládnych organizácií.

6.2   Pripomienky k nedávnemu vývoju asociačnej siete podľa štúdií expertov

| 6.2.1 | Počas posledných volieb v roku 2005 vytvorilo okolo 200 mimovládnych organizácií po prvýkrát zjednotenú a nezávislú koalíciu, ktorá v krajine uskutočnila kampaň pozorovania volieb. Táto veľmi viditeľná a vplyvná „občianska koalícia 2005“ (16) sa znovu objavila počas volieb v roku 2007, pričom prispela k zvýšeniu vierohodnosti mimovládnych organizácií u občanov. |
| --- | --- |

6.2.1

Počas posledných volieb v roku 2005 vytvorilo okolo 200 mimovládnych organizácií po prvýkrát zjednotenú a nezávislú koalíciu, ktorá v krajine uskutočnila kampaň pozorovania volieb. Táto veľmi viditeľná a vplyvná „občianska koalícia 2005“ (16) sa znovu objavila počas volieb v roku 2007, pričom prispela k zvýšeniu vierohodnosti mimovládnych organizácií u občanov.

| 6.2.2 | Vo všeobecnosti v Moldavsku existujú tri kategórie mimovládnych organizácií. Prvá kategória zhromažďuje dobre vybavené a známe veľké organizácie, so sídlom v hlavnom meste, ktoré sú súčasťou medzinárodných sietí (17). Druhá kategória zahŕňa veľké množstvo mimovládnych organizácií, často na princípe „one man show“, s malým rozsahom činnosti a snažiace sa využiť dostupné možnosti financovania. Tretia skupina je zložená z niekoľkých „mimovládnych“ organizácií, tzv. „gongos“ (Government Organized NGOs), ktoré pozostávajú z nastrčených predstaviteľov vlády, ktorých – podobne ako v iných krajinách – plne podnecuje a financuje príslušná vláda. |
| --- | --- |

6.2.2

Vo všeobecnosti v Moldavsku existujú tri kategórie mimovládnych organizácií. Prvá kategória zhromažďuje dobre vybavené a známe veľké organizácie, so sídlom v hlavnom meste, ktoré sú súčasťou medzinárodných sietí (17). Druhá kategória zahŕňa veľké množstvo mimovládnych organizácií, často na princípe „one man show“, s malým rozsahom činnosti a snažiace sa využiť dostupné možnosti financovania. Tretia skupina je zložená z niekoľkých „mimovládnych“ organizácií, tzv. „gongos“ (Government Organized NGOs), ktoré pozostávajú z nastrčených predstaviteľov vlády, ktorých – podobne ako v iných krajinách – plne podnecuje a financuje príslušná vláda.

| 6.2.3 | Podnestersku je skupina týchto „gongos“ všadeprítomná, vzhľadom na to, že Smirnovov režim naďalej vyzýva spojencov v občianskej spoločnosti k podpore svojej stratégie a udržania sa pri moci. V nedávnej štúdii českého pôvodu uskutočnenej jednou mimovládnou organizáciou sa spomínajú dve ďalšie kategórie spomedzi 900 mimovládnych organizácii v Podnestersku (18), a to tradičné organizácie ako hnutia pracovníkov, žien a mladých ľudí, ako aj malé mimovládne organizácie otvorené kontaktom s Kišiňovom a s medzinárodnými sieťami. Niektoré zvolili registráciu u moldavských orgánov a majú prístup aj k európskej pomoci. |
| --- | --- |

6.2.3

Podnestersku je skupina týchto „gongos“ všadeprítomná, vzhľadom na to, že Smirnovov režim naďalej vyzýva spojencov v občianskej spoločnosti k podpore svojej stratégie a udržania sa pri moci. V nedávnej štúdii českého pôvodu uskutočnenej jednou mimovládnou organizáciou sa spomínajú dve ďalšie kategórie spomedzi 900 mimovládnych organizácii v Podnestersku (18), a to tradičné organizácie ako hnutia pracovníkov, žien a mladých ľudí, ako aj malé mimovládne organizácie otvorené kontaktom s Kišiňovom a s medzinárodnými sieťami. Niektoré zvolili registráciu u moldavských orgánov a majú prístup aj k európskej pomoci.

6.3   Súčasné konzultačné mechanizmy občianskej spoločnosti a rokovania so sociálnymi partnermi

| 6.3.1 | Od roku 2005 rôzne vládne ministerstvá otvorili a posilnili dialóg s časťou občianskej spoločnosti, a to týmto spôsobom: každý mesiac usporiadali poradnú schôdzu na Ministerstve zahraničných vecí a európskej integrácie a v apríli 2006 národnú konferencia, na ktorej bolo spísaných 18 záverov na zlepšenie spolupráce medzi vládou a občianskou spoločnosťou. Súbežne ďalší ministerstvá, hlavne ministerstvá spravodlivosti, poľnohospodárstva a financií, udržiavali pravidelné kontakty s časťami občianskej spoločnosti. V súčasnosti prebieha viacero projektov, hlavne s UNDP (Rozvojový program OSN), na uľahčenie krokov pri registrácii a na zlepšenie neistej finančnej situácie viacerých mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

6.3.1

Od roku 2005 rôzne vládne ministerstvá otvorili a posilnili dialóg s časťou občianskej spoločnosti, a to týmto spôsobom: každý mesiac usporiadali poradnú schôdzu na Ministerstve zahraničných vecí a európskej integrácie a v apríli 2006 národnú konferencia, na ktorej bolo spísaných 18 záverov na zlepšenie spolupráce medzi vládou a občianskou spoločnosťou. Súbežne ďalší ministerstvá, hlavne ministerstvá spravodlivosti, poľnohospodárstva a financií, udržiavali pravidelné kontakty s časťami občianskej spoločnosti. V súčasnosti prebieha viacero projektov, hlavne s UNDP (Rozvojový program OSN), na uľahčenie krokov pri registrácii a na zlepšenie neistej finančnej situácie viacerých mimovládnych organizácií.

| 6.3.2 | Moldavský parlament na podnet Mariana Lupua zaviedol od roku 2006 „koncept spolupráce medzi Parlamentom a občianskou spoločnosťou“ s výraznými a ambicióznymi cieľmi a navrhol sériu mechanizmov a spôsobov spolupráce, ako je napríklad „stála online konzultácia“, schôdze ad hoc alebo verejné diskusie s parlamentnými výbormi a výročná konferencia. |
| --- | --- |

6.3.2

Moldavský parlament na podnet Mariana Lupua zaviedol od roku 2006 „koncept spolupráce medzi Parlamentom a občianskou spoločnosťou“ s výraznými a ambicióznymi cieľmi a navrhol sériu mechanizmov a spôsobov spolupráce, ako je napríklad „stála online konzultácia“, schôdze ad hoc alebo verejné diskusie s parlamentnými výbormi a výročná konferencia.

| 6.3.3 | Už dva roky sa mimovládne organizácie snažia konkrétne zúčastňovať na uskutočňovaní akčného plánu s EÚ v rôznych oblastiach činnosti, pričom ich podporujú hlavne pozitívne skúsenosti ich rumunských a ukrajinských susedov. Tento krok podporuje aj Európsky parlament, ktorý v tejto súvislosti prijal správu v máji 2007. |
| --- | --- |

6.3.3

Už dva roky sa mimovládne organizácie snažia konkrétne zúčastňovať na uskutočňovaní akčného plánu s EÚ v rôznych oblastiach činnosti, pričom ich podporujú hlavne pozitívne skúsenosti ich rumunských a ukrajinských susedov. Tento krok podporuje aj Európsky parlament, ktorý v tejto súvislosti prijal správu v máji 2007.

| 6.3.4 | Niet divu, že v pracovných vzťahoch sa sociálny dialóg v Moldavsku spomalil. V krajine existovala „Republikánska komisia pre kolektívne vyjednávanie“, ktorá fungovala skôr ako informačná platforma pre rozhodnutia prijaté inde, než skutočný priestor pre konzultáciu a dialóg. Partneri nemali vplyv na program rokovania tejto komisie – nebolo preto možné prediskutovať sťažnosti, ani plnenie odporúčaní CLS. Komisia nemala k dispozícii vlastný sekretariát, ani decentralizované štruktúry na regionálnej a sektorovej úrovni. Treba ďalej poznamenať, že CGSRM (Všeobecná konfederácia odborov Moldavska) rozvinula rôzne programy spolupráce s konfederáciou Podnesterska s podporou bývalého CISL (Medzinárodná konfederácia odborov) a európskych odborových organizácií. |
| --- | --- |

6.3.4

Niet divu, že v pracovných vzťahoch sa sociálny dialóg v Moldavsku spomalil. V krajine existovala „Republikánska komisia pre kolektívne vyjednávanie“, ktorá fungovala skôr ako informačná platforma pre rozhodnutia prijaté inde, než skutočný priestor pre konzultáciu a dialóg. Partneri nemali vplyv na program rokovania tejto komisie – nebolo preto možné prediskutovať sťažnosti, ani plnenie odporúčaní CLS. Komisia nemala k dispozícii vlastný sekretariát, ani decentralizované štruktúry na regionálnej a sektorovej úrovni. Treba ďalej poznamenať, že CGSRM (Všeobecná konfederácia odborov Moldavska) rozvinula rôzne programy spolupráce s konfederáciou Podnesterska s podporou bývalého CISL (Medzinárodná konfederácia odborov) a európskych odborových organizácií.

| 6.3.5 | V roku 2006 bol prijatý zákon o organizácii a fungovaní národnej komisie Kolektívnej zmluvy so sektorovými a územnými komisiami. Táto národná komisia pozostáva z 18 členov, z ktorých 12 menujú sociálni partneri. |
| --- | --- |

6.3.5

V roku 2006 bol prijatý zákon o organizácii a fungovaní národnej komisie Kolektívnej zmluvy so sektorovými a územnými komisiami. Táto národná komisia pozostáva z 18 členov, z ktorých 12 menujú sociálni partneri.

Na záver možno konštatovať, že je ešte priskoro hodnotiť existenciu najnovších poradných a rokovacích mechanizmov alebo efektívnosť tejto spolupráce, ktorú zaviedla vláda. Bude sa to dať určiť po čase na základe jasne určených zásad a spôsobov.

Vzhľadom na prebiehajúci vývoj vzťahov EÚ a Moldavska a po zohľadnení predpokladov, ktoré vytvárajú nové formy sociálneho a občianskeho dialógu, by EHSV chcel nadviazať spoluprácu s moldavskou občianskou spoločnosťou.

Výbor odporúča usporiadať konferenciu v roku 2008, aby sa začiatok spolupráce s občianskou spoločnosťou zhodoval s prípravou nového rámca vzťahov medzi EÚ a Moldavskou republikou.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri Prílohu B.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2006 do 31. decembra 2008 – spravodajca: pán Pezzini – stanovisko prijaté 9. a 10. februára 2005 (Ú.v. EÚ C 221, 8.9.2005, s. 71).

2

(3)  Zoznam sa nachádza v prílohe.

3

(4)  Rada Európy: Skupina štátov proti korupcii.

4

(5)  Medzinárodná asociácia národných hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií (AICESIS).

5

(6)  K ratifikácii týchto zmlúv by sa malo pristúpiť koncom roka 2007.

6

(7)  Štatistické údaje poskytnuté moldavskými verejnými orgánmi.

7

(8)  Štatistické údaje poskytnuté moldavskými verejnými orgánmi.

8

(9)  Štatistické údaje poskytnuté moldavskými verejnými orgánmi.

9

(10)  Správa komisie pre plnenie povinností a záväzkov Moldavska, Rada Európy, september 2007.

10

(11)  (Rada Európy, 14. septembra 2007) Plnenie povinností a záväzkov Moldavska [neoficiálny preklad].

11

[neoficiálny preklad]

(12)  Štúdie zamerané na moldavskú občiansku spoločnosť: Európska únia a občianska spoločnosť Moldavska – závery konferencie AETI a ECAS z júna 2006; Podporovanie dialógu medzi moldavskou vládou a občianskou spoločnosťou o uplatňovaní plánu aktivít EÚ a Moldavska, závery konferencie nadácie Eurasia, moldavské ministerstvo zahraničných vecí a US AID z apríla 2006; Podporovanie mimovládneho sektora v oblasti konfliktu Moldavskej republiky, IMAC, február 2007; Štúdia o rozvoji mimovládnych organizácií v Moldavsku vypracovaná v súvislosti so stretnutím donorov, projekt UNDP, máj 2007; prieskum o moldavských mimovládnych organizáciách aktívnych v sociálnej sfére, projekt EÚ, TRANSTEC, máj-jún 2006; Zvyšovanie finančnej udržateľnosti organizácií moldavskej občianskej spoločnosti, UNDP a SOROS 2005. Prieskum rozvoja mimovládnych organizácií v Moldavskej republike; Monitorovacia správa Rady Európy, september 2007; Krajina vo vývoji 2007: Moldavsko, CEPS, George Dura a Nio Popescu 2007; Situácia v Podnestersku, Človek v tiesni (CZ), november 2006.

12

(13)  Štúdia UNDP z mája 2007.

13

(14)  Štúdia UNDP, s. 3.

14

(15)  Informačný oznam OPK, máj 2007.

15

(16)  Hodnotiaca správa nadácie Eurasia (október 2005).

16

(17)  Pozri citované príklady v správe „NGO Scores for Moldova“ (Výsledky mimovládnych organizácií v Moldavsku), 2005, ktorú uverejnil US AID.

17

„NGO Scores for Moldova“

(18)  Ondřej Soukup, mimovládna organizácia Člověk v tísni, Praha 2007.

18

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/96 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/96

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Implementácia Lisabonskej stratégie: súčasný stav a vyhliadky do budúcnosti“

(2008/C 120/20)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej na tému

Implementácia Lisabonskej stratégie: súčasný stav a vyhliadky do budúcnosti.

Grémium výboru poverilo skupinu ad hoc grémia „Lisabonská skupina“ vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci. Hlavnými spravodajcami boli pán van Iersel a pán Barabás.

Vzhľadom na naliehavosť tejto problematiky Európsky hospodársky a sociálny výbor vymenoval na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 13. decembra 2007) pána van Iersela za hlavného spravodajcu a pána Barabása za pomocného spravodajcu a prijal 122 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 12 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV považuje za vhodné, aby bola organizovaná občianska spoločnosť v členských štátoch, konkrétne národné hospodárske a sociálne rady (HSR), ak sú vytvorené (1), zapojené do implementácie Lisabonskej stratégie ako aktívni partneri. Preto predkladá nasledujúce návrhy: |
| --- | --- |

1.1

EHSV považuje za vhodné, aby bola organizovaná občianska spoločnosť v členských štátoch, konkrétne národné hospodárske a sociálne rady (HSR), ak sú vytvorené (1), zapojené do implementácie Lisabonskej stratégie ako aktívni partneri. Preto predkladá nasledujúce návrhy:

| 1.1.1 | Vládne kruhy, ale aj zástupcovia spoločnosti, musia podporovať kreatívne prístupy a prijímať efektívne praktické a konkrétne opatrenia zamerané na dosiahnutie zmeny. Na zabezpečenie úspechu lisabonského procesu a podporu jeho implementácie sú potrebné dodatočné partnerstvá a spojenectvá (2). Preto sa predkladané stanovisko v prvom rade zaoberá príspevkami národných HSR a organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1.1

Vládne kruhy, ale aj zástupcovia spoločnosti, musia podporovať kreatívne prístupy a prijímať efektívne praktické a konkrétne opatrenia zamerané na dosiahnutie zmeny. Na zabezpečenie úspechu lisabonského procesu a podporu jeho implementácie sú potrebné dodatočné partnerstvá a spojenectvá (2). Preto sa predkladané stanovisko v prvom rade zaoberá príspevkami národných HSR a organizovanej občianskej spoločnosti.

| 1.1.2 | Na podporu vytvárania a implementácie národných reformných programov (NRP) a realizácie konkrétnych odporúčaní pre jednotlivé krajiny je na základe osvedčených postupov vo viacerých členských štátoch všade potrebná dostatočná informovanosť, konzultácie a transparentnosť. |
| --- | --- |

1.1.2

Na podporu vytvárania a implementácie národných reformných programov (NRP) a realizácie konkrétnych odporúčaní pre jednotlivé krajiny je na základe osvedčených postupov vo viacerých členských štátoch všade potrebná dostatočná informovanosť, konzultácie a transparentnosť.

| 1.1.3 | Pre organizovanú občiansku spoločnosť je tiež dôležité, aby bola v skorej fáze zapojená do prípravy budúcich vyhliadok pre ďalší cyklus po roku 2010, ktorý by mal byť založený na raste, pracovných miestach, sociálnej súdržnosti a trvalo udržateľnom rozvoji. |
| --- | --- |

1.1.3

Pre organizovanú občiansku spoločnosť je tiež dôležité, aby bola v skorej fáze zapojená do prípravy budúcich vyhliadok pre ďalší cyklus po roku 2010, ktorý by mal byť založený na raste, pracovných miestach, sociálnej súdržnosti a trvalo udržateľnom rozvoji.

| 1.1.4 | EHSV zdôrazňuje, že efektívna implementácia podporí žiaduce zviditeľnenie a dlhodobú súdržnosť Lisabonskej agendy. |
| --- | --- |

1.1.4

EHSV zdôrazňuje, že efektívna implementácia podporí žiaduce zviditeľnenie a dlhodobú súdržnosť Lisabonskej agendy.

| 1.1.5 | Výmena názorov a skúseností medzi EHSV a národnými HSR pokiaľ ide o NRP a Lisabonskú agendu by mohla byť veľmi prínosná. EHSV by v tomto procese mohol poskytnúť svoju pomoc. |
| --- | --- |

1.1.5

Výmena názorov a skúseností medzi EHSV a národnými HSR pokiaľ ide o NRP a Lisabonskú agendu by mohla byť veľmi prínosná. EHSV by v tomto procese mohol poskytnúť svoju pomoc.

| 1.1.6 | Všetky národné HSR by mali byť zapojené do každoročného kola konzultácií Komisie. Zástupcov Komisie by mohli národné HSR a organizácie občianskej spoločnosti prizvať do diskusie o nápadoch a vhodných riešeniach v národnom kontexte. |
| --- | --- |

1.1.6

Všetky národné HSR by mali byť zapojené do každoročného kola konzultácií Komisie. Zástupcov Komisie by mohli národné HSR a organizácie občianskej spoločnosti prizvať do diskusie o nápadoch a vhodných riešeniach v národnom kontexte.

| 1.1.7 | Pokiaľ ide o prácu v Rade, EHSV má záujem zapojiť sa do pracovnej skupiny pre lisabonskú metodológiu, a to pod záštitou výboru Rady pre hospodársku politiku. |
| --- | --- |

1.1.7

Pokiaľ ide o prácu v Rade, EHSV má záujem zapojiť sa do pracovnej skupiny pre lisabonskú metodológiu, a to pod záštitou výboru Rady pre hospodársku politiku.

| 1.1.8 | EHSV navrhuje, aby Európska rada poverila výbor uverejňovaním výročnej správy, ktorá by obsahovala dostupné informácie o zapojení organizovanej občianskej spoločnosti a národných HSR, v krajinách, kde existujú, do pokroku Lisabonskej stratégie, ktorá by obsahovala aj konkrétne návrhy a vhodné zlepšenia (3). |
| --- | --- |

1.1.8

EHSV navrhuje, aby Európska rada poverila výbor uverejňovaním výročnej správy, ktorá by obsahovala dostupné informácie o zapojení organizovanej občianskej spoločnosti a národných HSR, v krajinách, kde existujú, do pokroku Lisabonskej stratégie, ktorá by obsahovala aj konkrétne návrhy a vhodné zlepšenia (3).

| 1.1.9 | Prístup EHSV je v súlade s krokmi, ktoré podnikol Európsky parlament a Výbor regiónov smerom k národným parlamentom a regiónom. EHSV sa vyslovuje za ďalšie posilňovanie spolupráce. |
| --- | --- |

1.1.9

Prístup EHSV je v súlade s krokmi, ktoré podnikol Európsky parlament a Výbor regiónov smerom k národným parlamentom a regiónom. EHSV sa vyslovuje za ďalšie posilňovanie spolupráce.

2.   Úvod

| 2.1 | Od roku 2005 zaznamenal lisabonský proces pokrok po obsahovej stránke, aj na inštitucionálnej úrovni. Medzi členskými štátmi rastie súlad v tom, že sú potrebné štrukturálne úpravy týkajúce sa konkurencieschopnosti, spoločnosti založenej na vedomostiach, trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.1

Od roku 2005 zaznamenal lisabonský proces pokrok po obsahovej stránke, aj na inštitucionálnej úrovni. Medzi členskými štátmi rastie súlad v tom, že sú potrebné štrukturálne úpravy týkajúce sa konkurencieschopnosti, spoločnosti založenej na vedomostiach, trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti.

| 2.2 | Inštitucionálne prešla metodológia obnovenej Lisabonskej stratégie prínosnými zmenami. Patria medzi ne:






  — | jasný program pre integrované usmernenia, |
| --- | --- | --- |

2.2

Inštitucionálne prešla metodológia obnovenej Lisabonskej stratégie prínosnými zmenami. Patria medzi ne:

—

jasný program pre integrované usmernenia,

| — | podrobné národné reformné programy (NRP), |
| --- | --- |

—

podrobné národné reformné programy (NRP),

| — | objasnenie úlohy Komisie, |
| --- | --- |

—

objasnenie úlohy Komisie,

| — | monitorovanie národných procesov Komisiou, |
| --- | --- |

—

monitorovanie národných procesov Komisiou,

| — | konkrétne odporúčania pre jednotlivé krajiny, |
| --- | --- |

—

konkrétne odporúčania pre jednotlivé krajiny,

| — | tlak zo strany partnerov. |
| --- | --- |

—

tlak zo strany partnerov.

| 2.3 | V praxi sa ukázalo, že kombinácia jasne definovanej a odsúhlasenej európskej agendy a opätovného využívania otvorenej metódy koordinácie, ktorá rešpektuje subsidiaritu, začína prinášať výsledky. Členské štáty sú čoraz viac otvorené vzájomnému porozumeniu a kritickým výmenám názorov o úpravách. V dôsledku novej metodológie je rastúci počet členských štátov čoraz viac naklonený prekračovaniu národných hraníc a skúmaniu osvedčených postupov. |
| --- | --- |

2.3

V praxi sa ukázalo, že kombinácia jasne definovanej a odsúhlasenej európskej agendy a opätovného využívania otvorenej metódy koordinácie, ktorá rešpektuje subsidiaritu, začína prinášať výsledky. Členské štáty sú čoraz viac otvorené vzájomnému porozumeniu a kritickým výmenám názorov o úpravách. V dôsledku novej metodológie je rastúci počet členských štátov čoraz viac naklonený prekračovaniu národných hraníc a skúmaniu osvedčených postupov.

| 2.4 | Stále však ešte existuje priepasť medzi teóriou a praxou. Skutočným problémom je implementácia, ktorá je často neúplná alebo nesprávna. V mnohých prípadoch chýbajú konkrétne plány, merateľné ciele a časové harmonogramy. |
| --- | --- |

2.4

Stále však ešte existuje priepasť medzi teóriou a praxou. Skutočným problémom je implementácia, ktorá je často neúplná alebo nesprávna. V mnohých prípadoch chýbajú konkrétne plány, merateľné ciele a časové harmonogramy.

| 2.5 | Medzi členskými štátmi okrem toho prevládajú výrazné rozdiely. Nie všetky členské štáty jednoducho akceptujú kritické pripomienky partnerských krajín alebo Komisie. V súčasnosti však v rámci medzinárodného dohľadu existuje určitý stupeň recipročnej analýzy NRP zo strany členských štátov. |
| --- | --- |

2.5

Medzi členskými štátmi okrem toho prevládajú výrazné rozdiely. Nie všetky členské štáty jednoducho akceptujú kritické pripomienky partnerských krajín alebo Komisie. V súčasnosti však v rámci medzinárodného dohľadu existuje určitý stupeň recipročnej analýzy NRP zo strany členských štátov.

| 2.6 | Vo väčšine vlád bol menovaný pán resp. pani Lisabon ako koordinátor. Toto ustanovenie by malo zefektívniť spoluprácu medzi Komisiou a vládami a prispieť tiež k zvýšeniu transparentnosti. Vo väčšine prípadov však tento minister alebo štátny tajomník musí aj naďalej zohrávať svoju úlohu v rámci vlády ako aj vo vzťahu k parlamentu a spoločnosti. |
| --- | --- |

2.6

Vo väčšine vlád bol menovaný pán resp. pani Lisabon ako koordinátor. Toto ustanovenie by malo zefektívniť spoluprácu medzi Komisiou a vládami a prispieť tiež k zvýšeniu transparentnosti. Vo väčšine prípadov však tento minister alebo štátny tajomník musí aj naďalej zohrávať svoju úlohu v rámci vlády ako aj vo vzťahu k parlamentu a spoločnosti.

| 2.7 | Hovorí sa, že Lisabonská stratégia je najlepšie stráženým tajomstvom Európy, pretože pojem „Lisabonská stratégia“ sa používa zriedkavo. Avšak, od obnovenia tejto stratégie v roku 2005, a to nielen úpravami v metodológii, sa už v členských štátoch začínajú postupne uplatňovať reformy odsúhlasené na európskej úrovni. |
| --- | --- |

2.7

Hovorí sa, že Lisabonská stratégia je najlepšie stráženým tajomstvom Európy, pretože pojem „Lisabonská stratégia“ sa používa zriedkavo. Avšak, od obnovenia tejto stratégie v roku 2005, a to nielen úpravami v metodológii, sa už v členských štátoch začínajú postupne uplatňovať reformy odsúhlasené na európskej úrovni.

| 2.8 | Proces je teraz na správnej ceste, ale nasledujúce dva roky budú mať vzhľadom na jeho pokračovanie a prehlbovanie rozhodujúci význam. Dôležité je najmä, aby mal tento proces jasnú a prijateľnú štruktúru, ktorú budú uznávať ako celoeurópsku stratégiu aj aktéri na mimovládnej úrovni a ktorá povedie k zmenám a zbližovaniu politiky jednotlivých vlád. |
| --- | --- |

2.8

Proces je teraz na správnej ceste, ale nasledujúce dva roky budú mať vzhľadom na jeho pokračovanie a prehlbovanie rozhodujúci význam. Dôležité je najmä, aby mal tento proces jasnú a prijateľnú štruktúru, ktorú budú uznávať ako celoeurópsku stratégiu aj aktéri na mimovládnej úrovni a ktorá povedie k zmenám a zbližovaniu politiky jednotlivých vlád.

3.   Spoluzodpovednosť EHSV, národných HSR a organizovanej občianskej spoločnosti v lisabonskom procese

| 3.1 | Lisabonská agenda má európskej spoločnosti umožniť, aby sa vyrovnala s problémami 21. storočia a zaručiť jej, aby si udržala svoje postavenie vo vzťahu k zvyšujúcemu sa počtu aktérov vo svete. Je aj vyjadrením určitého postoja a prístupu. |
| --- | --- |

3.1

Lisabonská agenda má európskej spoločnosti umožniť, aby sa vyrovnala s problémami 21. storočia a zaručiť jej, aby si udržala svoje postavenie vo vzťahu k zvyšujúcemu sa počtu aktérov vo svete. Je aj vyjadrením určitého postoja a prístupu.

| 3.2 | Tento proces nemôže byť obmedzený len na politikov, zákonodarcov a skupiny na vysokej úrovni. Mal by byť procesom pre všetkých, so všetkými a podľa všetkých, a to z dvoch dôvodov:






  — | na stanovenie najlepšieho prístupu sú potrebné podnety z mnohých kruhov spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

3.2

Tento proces nemôže byť obmedzený len na politikov, zákonodarcov a skupiny na vysokej úrovni. Mal by byť procesom pre všetkých, so všetkými a podľa všetkých, a to z dvoch dôvodov:

—

na stanovenie najlepšieho prístupu sú potrebné podnety z mnohých kruhov spoločnosti,

| — | implementácia v členských štátoch do značnej miery závisí od spolupráce medzi všetkými zainteresovanými stranami. Spoločná zodpovednosť je jedným z rozhodujúcich faktorov. |
| --- | --- |

—

implementácia v členských štátoch do značnej miery závisí od spolupráce medzi všetkými zainteresovanými stranami. Spoločná zodpovednosť je jedným z rozhodujúcich faktorov.

| 3.3 | Spoluzodpovednosť a aktívne zapojenie sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti by posilnili tento proces, pretože by sa zosúladil prístup zhora nadol s opačným prístupom. Podnietilo by to tiež nevyhnutnú podporu zo strany verejnosti. |
| --- | --- |

3.3

Spoluzodpovednosť a aktívne zapojenie sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti by posilnili tento proces, pretože by sa zosúladil prístup zhora nadol s opačným prístupom. Podnietilo by to tiež nevyhnutnú podporu zo strany verejnosti.

| 3.4 | V mnohých členských štátoch mali národné HSR až doposiaľ len obmedzený prístup, ak vôbec nejaký, k lisabonskému procesu. Na podporu ich spoločnej zodpovednosti je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie. V členských štátoch, v ktorých národné HSR neexistujú, by mali byť vytvorené iné inštitucionalizované spôsoby zapojenia. |
| --- | --- |

3.4

V mnohých členských štátoch mali národné HSR až doposiaľ len obmedzený prístup, ak vôbec nejaký, k lisabonskému procesu. Na podporu ich spoločnej zodpovednosti je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie. V členských štátoch, v ktorých národné HSR neexistujú, by mali byť vytvorené iné inštitucionalizované spôsoby zapojenia.

| 3.5 | Sociálni partneri a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti musia byť zapojení do všetkých štádií lisabonského procesu prebiehajúcich počas kalendárneho roka. Týmito štádiami sú: hodnotenie (prebiehajúceho cyklu), príprava, implementácia a dosledovanie činností NRP a dlhodobo aj vypracovanie konkrétnych odporúčaní pre jednotlivé krajiny. |
| --- | --- |

3.5

Sociálni partneri a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti musia byť zapojení do všetkých štádií lisabonského procesu prebiehajúcich počas kalendárneho roka. Týmito štádiami sú: hodnotenie (prebiehajúceho cyklu), príprava, implementácia a dosledovanie činností NRP a dlhodobo aj vypracovanie konkrétnych odporúčaní pre jednotlivé krajiny.

| 3.6 | EHSV považuje za vhodné, aby národné HSR prispeli k realizácii lisabonskej agendy štyrmi spôsobmi, a to tým, že budú:






  — | dostatočne informované a v primeranom rozsahu konzultované, |
| --- | --- | --- |

3.6

EHSV považuje za vhodné, aby národné HSR prispeli k realizácii lisabonskej agendy štyrmi spôsobmi, a to tým, že budú:

—

dostatočne informované a v primeranom rozsahu konzultované,

| — | kriticky analyzovať implementáciu na národnej úrovni, |
| --- | --- |

—

kriticky analyzovať implementáciu na národnej úrovni,

| — | predkladať konkrétne návrhy, |
| --- | --- |

—

predkladať konkrétne návrhy,

| — | väčšmi zviditeľňovať lisabonskú agendu a diskusie na národnej úrovni. |
| --- | --- |

—

väčšmi zviditeľňovať lisabonskú agendu a diskusie na národnej úrovni.

| 3.7 | V krajinách, ktoré nemajú HSR alebo tripartitné výbory je potrebné nájsť iný spôsob zapojenia sociálnych partnerov do konzultačného procesu. Týka sa to aj zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti (4). |
| --- | --- |

3.7

V krajinách, ktoré nemajú HSR alebo tripartitné výbory je potrebné nájsť iný spôsob zapojenia sociálnych partnerov do konzultačného procesu. Týka sa to aj zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti (4).

| 3.8 | Je potrebné zdôrazniť, že rovnaká metóda by sa mala uplatniť na regionálnej a miestnej úrovni, ktoré sú pre skutočnú implementáciu často rozhodujúce. Aj na regionálnej úrovni je vzhľadom na územnú a sociálnu súdržnosť nutné podporovať partnerstvo so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.8

Je potrebné zdôrazniť, že rovnaká metóda by sa mala uplatniť na regionálnej a miestnej úrovni, ktoré sú pre skutočnú implementáciu často rozhodujúce. Aj na regionálnej úrovni je vzhľadom na územnú a sociálnu súdržnosť nutné podporovať partnerstvo so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti.

| 3.9 | Okrem toho, aby bolo možné pretransformovať akčné plány Lisabonskej stratégie do reálnej situácie na regionálnej a miestnej úrovni, musia byť postavené na účinnom manažmente a implementácii štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

3.9

Okrem toho, aby bolo možné pretransformovať akčné plány Lisabonskej stratégie do reálnej situácie na regionálnej a miestnej úrovni, musia byť postavené na účinnom manažmente a implementácii štrukturálnych fondov.

| 3.10 | Pokiaľ ide o samotný EHSV, jeho úloha je štvoraká:






  — | prezentovať názory organizovanej občianskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

3.10

Pokiaľ ide o samotný EHSV, jeho úloha je štvoraká:

—

prezentovať názory organizovanej občianskej spoločnosti,

| — | môže sprostredkovať informácie, ktoré vyjadrujú názory národných HSR a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, a prispieť tým k diskusii v Komisii a Rade, |
| --- | --- |

—

môže sprostredkovať informácie, ktoré vyjadrujú názory národných HSR a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, a prispieť tým k diskusii v Komisii a Rade,

| — | slúžiť ako fórum na výmenu názorov a osvedčených postupov v spolupráci s národnými HSR a poskytnúť priestor na diskusiu medzi HSR a Komisiou (5), |
| --- | --- |

—

slúžiť ako fórum na výmenu názorov a osvedčených postupov v spolupráci s národnými HSR a poskytnúť priestor na diskusiu medzi HSR a Komisiou (5),

| — | prispievať k šíreniu cieľov a výsledkov lisabonského procesu. |
| --- | --- |

—

prispievať k šíreniu cieľov a výsledkov lisabonského procesu.

4.   Práca v oblasti prioritných tém odsúhlasených na jarnom zasadnutí Rady v roku 2006

| 4.1 | EHSV na svojom plenárnom zasadnutí v júli 2007 schválil štyri stanoviská z vlastnej iniciatívy, o vypracovanie ktorých bol požiadaný:






  — | Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva (6) |
| --- | --- | --- |

4.1

EHSV na svojom plenárnom zasadnutí v júli 2007 schválil štyri stanoviská z vlastnej iniciatívy, o vypracovanie ktorých bol požiadaný:

—

Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva (6)

| — | Investovanie do vedomostí a inovácií (7) |
| --- | --- |

—

Investovanie do vedomostí a inovácií (7)

| — | Podnikateľský potenciál, najmä malých a stredných podnikov (8) |
| --- | --- |

—

Podnikateľský potenciál, najmä malých a stredných podnikov (8)

| — | Vymedzenie energetickej politiky pre Európu (9) |
| --- | --- |

—

Vymedzenie energetickej politiky pre Európu (9)

Národné HSR sa zapojili do prípravy týchto stanovísk z vlastnej iniciatívy a ich príspevky sú pripojené k stanoviskám. EHSV následne prijal ďalšie stanovisko o lepšej integrácii stratégie týkajúcej sa klimatických zmien do Lisabonskej stratégie.

| 4.2 | Tieto stanoviská tiež prezentujú tematické príspevky národných HSR ku kľúčovým otázkam stanoveným Radou, boli konkrétnym príspevkom pre správu Komisie a poslúžia na spustenie širšej diskusie v kontexte budúceho lisabonského summitu v marci 2008. |
| --- | --- |

4.2

Tieto stanoviská tiež prezentujú tematické príspevky národných HSR ku kľúčovým otázkam stanoveným Radou, boli konkrétnym príspevkom pre správu Komisie a poslúžia na spustenie širšej diskusie v kontexte budúceho lisabonského summitu v marci 2008.

| 4.3 | Predkladané stanovisko z vlastnej iniciatívy je v prvom rade príspevkom k diskusii v Rade. Jeho prvotným záujmom je špecifikovať úlohu sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti v tomto procese. |
| --- | --- |

4.3

Predkladané stanovisko z vlastnej iniciatívy je v prvom rade príspevkom k diskusii v Rade. Jeho prvotným záujmom je špecifikovať úlohu sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti v tomto procese.

| 4.4 | V procese prípravy svojho stanoviska EHSV využilo aj príspevky kontaktnej skupiny s európskymi organizáciami a sieťami občianskej spoločnosti. Tieto príspevky sú súčasťou tohto stanoviska ako jeho príloha. |
| --- | --- |

4.4

V procese prípravy svojho stanoviska EHSV využilo aj príspevky kontaktnej skupiny s európskymi organizáciami a sieťami občianskej spoločnosti. Tieto príspevky sú súčasťou tohto stanoviska ako jeho príloha.

5.   Zapojenie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti

| 5.1 | Je veľmi dôležité, aby sa v rámci spoločnosti verejne diskutovalo o lisabonskej agende ako o potrebnom európskom programe, ktorý je prispôsobený okolnostiam, postupom a právnym predpisom v jednotlivých štátoch. |
| --- | --- |

5.1

Je veľmi dôležité, aby sa v rámci spoločnosti verejne diskutovalo o lisabonskej agende ako o potrebnom európskom programe, ktorý je prispôsobený okolnostiam, postupom a právnym predpisom v jednotlivých štátoch.

| 5.2 | Dokumenty Komisie by mali byť vhodne zamerané, aby podnietili širšiu diskusiu v spoločnosti. Snaha o dosiahnutie plodných nových partnerstiev si na jednej strane vyžaduje sústredenie a stotožnenie sa a, na strane druhej, informácie a komunikáciu. |
| --- | --- |

5.2

Dokumenty Komisie by mali byť vhodne zamerané, aby podnietili širšiu diskusiu v spoločnosti. Snaha o dosiahnutie plodných nových partnerstiev si na jednej strane vyžaduje sústredenie a stotožnenie sa a, na strane druhej, informácie a komunikáciu.

| 5.3 | Viac diskusií a transparentnosť znamenajú širšie povedomie verejnosti. Môžu tiež podporiť kreativitu a otvorenosť nezvyčajným návrhom a riešeniam. V niektorých krajinách prínosné opatrenia a postupy a/alebo rokovania medzi sociálnymi partnermi na odvetvovej alebo podnikovej úrovni často vedú k zaujímavému mikroekonomickému rozvoju. |
| --- | --- |

5.3

Viac diskusií a transparentnosť znamenajú širšie povedomie verejnosti. Môžu tiež podporiť kreativitu a otvorenosť nezvyčajným návrhom a riešeniam. V niektorých krajinách prínosné opatrenia a postupy a/alebo rokovania medzi sociálnymi partnermi na odvetvovej alebo podnikovej úrovni často vedú k zaujímavému mikroekonomickému rozvoju.

| 5.4 | Najdôležitejší je spôsob, akým sú sociálni partneri a ostatné organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú schopné zúčastniť sa tohto procesu, zapojené do NRP a do realizácie odporúčaní EÚ. |
| --- | --- |

5.4

Najdôležitejší je spôsob, akým sú sociálni partneri a ostatné organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú schopné zúčastniť sa tohto procesu, zapojené do NRP a do realizácie odporúčaní EÚ.

| 5.5 | Zapojenie všetkých týchto aktérov môže tiež viesť k väčšiemu zbližovaniu vnútroštátnych programov členských štátov, ktoré je čoraz potrebnejšie vzhľadom na zvyšujúcu sa vzájomnú závislosť v Európe a s tým súvisiace vedľajšie účinky. |
| --- | --- |

5.5

Zapojenie všetkých týchto aktérov môže tiež viesť k väčšiemu zbližovaniu vnútroštátnych programov členských štátov, ktoré je čoraz potrebnejšie vzhľadom na zvyšujúcu sa vzájomnú závislosť v Európe a s tým súvisiace vedľajšie účinky.

| 5.6 | V praxi sa ukázalo, že v prípadoch, kde sociálni partneri a ostatné organizácie občianskej spoločnosti aktívne preberajú spoluzodpovednosť, lisabonský proces funguje lepšie. Lisabonská stratégia predpokladá neprotirečiacu si kultúru spolupráce. Indície poukazujú na to, že práve takáto spolupráca v členských štátoch vzniká. |
| --- | --- |

5.6

V praxi sa ukázalo, že v prípadoch, kde sociálni partneri a ostatné organizácie občianskej spoločnosti aktívne preberajú spoluzodpovednosť, lisabonský proces funguje lepšie. Lisabonská stratégia predpokladá neprotirečiacu si kultúru spolupráce. Indície poukazujú na to, že práve takáto spolupráca v členských štátoch vzniká.

| 5.7 | Stupeň zapojenia sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti sa v jednotlivých členských štátoch líši (10), a to čiastočne z dôvodu rozdielneho postavenia HSR a podobných organizácií a čiastočne aj kvôli rôznemu stupňu informovanosti a konzultácií, ktoré sú ešte stále menej rozvinuté. |
| --- | --- |

5.7

Stupeň zapojenia sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti sa v jednotlivých členských štátoch líši (10), a to čiastočne z dôvodu rozdielneho postavenia HSR a podobných organizácií a čiastočne aj kvôli rôznemu stupňu informovanosti a konzultácií, ktoré sú ešte stále menej rozvinuté.

| 5.8 | Komisia by mala povzbudiť všetky členské štáty, aby do vnútroštátnych konzultácií zapojili organizácie občianskej spoločnosti a, v krajinách, kde existujú, aj národné HSR. |
| --- | --- |

5.8

Komisia by mala povzbudiť všetky členské štáty, aby do vnútroštátnych konzultácií zapojili organizácie občianskej spoločnosti a, v krajinách, kde existujú, aj národné HSR.

| 5.9 | Počas konzultácií v niektorých členských štátoch sa Komisia tiež stretáva so sociálnymi partnermi. Tento postup by sa mal postupne rozšíriť a Komisia by tak mohla zohrávať intenzívnejšiu úlohu pri monitorovaní. Okrem toho, v krajinách, v ktorých je vláda súčasťou HSR alebo tripartitného výboru, by bolo vhodné, aby sa Komisia stretla so sociálnymi partnermi samostatne. |
| --- | --- |

5.9

Počas konzultácií v niektorých členských štátoch sa Komisia tiež stretáva so sociálnymi partnermi. Tento postup by sa mal postupne rozšíriť a Komisia by tak mohla zohrávať intenzívnejšiu úlohu pri monitorovaní. Okrem toho, v krajinách, v ktorých je vláda súčasťou HSR alebo tripartitného výboru, by bolo vhodné, aby sa Komisia stretla so sociálnymi partnermi samostatne.

| 5.10 | HSR by pomohlo, ak by si vzájomne vymieňali svoje skúsenosti týkajúce sa konzultácií a zapojenia (11). Medzi témy stretnutí by mohli patriť:






  — | informovanie a konzultácie o lisabonskej agende v národnom kontexte, |
| --- | --- | --- |

5.10

HSR by pomohlo, ak by si vzájomne vymieňali svoje skúsenosti týkajúce sa konzultácií a zapojenia (11). Medzi témy stretnutí by mohli patriť:

—

informovanie a konzultácie o lisabonskej agende v národnom kontexte,

| — | spôsob, akým HSR prezentuje svoje stanovisko vláde, |
| --- | --- |

—

spôsob, akým HSR prezentuje svoje stanovisko vláde,

| — | miera, do akej sú tieto stanoviská zohľadnené v politických opatreniach vlád. |
| --- | --- |

—

miera, do akej sú tieto stanoviská zohľadnené v politických opatreniach vlád.

| 5.11 | Na podporu procesu zbližovania národných HSR by sa mohli využiť aj dvojstranné alebo trojstranné stretnutia (fóra, okrúhle stoly). |
| --- | --- |

5.11

Na podporu procesu zbližovania národných HSR by sa mohli využiť aj dvojstranné alebo trojstranné stretnutia (fóra, okrúhle stoly).

| 5.12 | EHSV by mohol prispieť zhromažďovaním príkladov osvedčených postupov týkajúcich sa informovania a konzultácií v rámci Európy ako aj vypracovaním zoznamu zaujímavých postupov a opatrení prezentovaných sociálnymi partnermi a ostatnými organizáciami občianskej spoločnosti v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.12

EHSV by mohol prispieť zhromažďovaním príkladov osvedčených postupov týkajúcich sa informovania a konzultácií v rámci Európy ako aj vypracovaním zoznamu zaujímavých postupov a opatrení prezentovaných sociálnymi partnermi a ostatnými organizáciami občianskej spoločnosti v členských štátoch.

| 5.13 | Pokiaľ ide o príspevky členských štátov bez HSR, EHSV by mohol priamo spolupracovať s národnými organizáciami občianskej spoločnosti prostredníctvom svojich členov, ktorí rôznymi spôsobmi využívajú prieskumné pracovné cesty, napríklad diskusiami na národnej úrovni. |
| --- | --- |

5.13

Pokiaľ ide o príspevky členských štátov bez HSR, EHSV by mohol priamo spolupracovať s národnými organizáciami občianskej spoločnosti prostredníctvom svojich členov, ktorí rôznymi spôsobmi využívajú prieskumné pracovné cesty, napríklad diskusiami na národnej úrovni.

6.   Zdieľanie osvedčených postupov

| 6.1 | Prezentovanie konkrétnych mikroekonomických prípadov, v ktorých národné ciele buď boli dosiahnuté alebo sa ich dosiahnutie očakáva, a to za účasti sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti v členských štátoch, je bezpochyby prínosom. |
| --- | --- |

6.1

Prezentovanie konkrétnych mikroekonomických prípadov, v ktorých národné ciele buď boli dosiahnuté alebo sa ich dosiahnutie očakáva, a to za účasti sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti v členských štátoch, je bezpochyby prínosom.

| 6.2 | Medzi takéto príklady patria:
  Výskum, inovácie, vedomosti






  — | podpora spoločnosti založenej na vedomostiach, |
| --- | --- | --- |

6.2

Medzi takéto príklady patria:

Výskum, inovácie, vedomosti

—

podpora spoločnosti založenej na vedomostiach,

| — | vzdelávanie na všetkých úrovniach, vrátane odbornej prípravy – nové zručnosti pre nové príležitosti, |
| --- | --- |

—

vzdelávanie na všetkých úrovniach, vrátane odbornej prípravy – nové zručnosti pre nové príležitosti,

| — | obnovenie paktov celoživotného vzdelávania a otvorené vzdelávacie centrá, |
| --- | --- |

—

obnovenie paktov celoživotného vzdelávania a otvorené vzdelávacie centrá,

| — | spolupráca medzi univerzitami resp. výskumnými inštitútmi a MSP, |
| --- | --- |

—

spolupráca medzi univerzitami resp. výskumnými inštitútmi a MSP,

| — | zriadenie Európskeho technologického inštitútu, |
| --- | --- |

—

zriadenie Európskeho technologického inštitútu,

| — | inovačné platformy s účasťou súkromného sektora. |
| --- | --- |

—

inovačné platformy s účasťou súkromného sektora.

Podnikanie a konkurencieschopnosť

| — | podpora zakladania podnikov a podnikania, |
| --- | --- |

—

podpora zakladania podnikov a podnikania,

| — | zvláštne zameranie na MSP: právny rámec, rizikový kapitál, |
| --- | --- |

—

zvláštne zameranie na MSP: právny rámec, rizikový kapitál,

| — | zriadenie kontaktných miest pre podniky, |
| --- | --- |

—

zriadenie kontaktných miest pre podniky,

| — | zníženie administratívneho zaťaženia a najmä stanovenie oblastí, v ktorých by takéto zníženie bolo najefektívnejšie, |
| --- | --- |

—

zníženie administratívneho zaťaženia a najmä stanovenie oblastí, v ktorých by takéto zníženie bolo najefektívnejšie,

| — | elektronická verejná správa (e-Government), |
| --- | --- |

—

elektronická verejná správa (e-Government),

| — | inovačná podpora MSP („inovačné poukazy“), |
| --- | --- |

—

inovačná podpora MSP („inovačné poukazy“),

| — | špecifické daňové opatrenia. |
| --- | --- |

—

špecifické daňové opatrenia.

Pracovný trh a zamestnanosť

| — | inovatívne nápady a merateľné ciele na vytvorenie pracovných miest pre mladých a starších ľudí, |
| --- | --- |

—

inovatívne nápady a merateľné ciele na vytvorenie pracovných miest pre mladých a starších ľudí,

| — | sociálne začlenenie zraniteľných skupín, |
| --- | --- |

—

sociálne začlenenie zraniteľných skupín,

| — | rovnosť medzi mužmi a ženami, |
| --- | --- |

—

rovnosť medzi mužmi a ženami,

| — | podpora vytvárania trvalo udržateľných pracovných miest, |
| --- | --- |

—

podpora vytvárania trvalo udržateľných pracovných miest,

| — | vhodné riešenia týkajúce sa práce na čiastočný úväzok, |
| --- | --- |

—

vhodné riešenia týkajúce sa práce na čiastočný úväzok,

| — | nové nápady a spôsoby implementácie pokiaľ ide o flexiistotu, |
| --- | --- |

—

nové nápady a spôsoby implementácie pokiaľ ide o flexiistotu,

| — | nové partnerstvá na miestnej a regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

nové partnerstvá na miestnej a regionálnej úrovni,

| — | podniky sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

—

podniky sociálneho hospodárstva.

Ďalej je potrebné prediskutovať efektívne a konkrétne opatrenia, vrátane časových harmonogramov, týkajúce sa energetiky a klimatických zmien.

Vo všetkých týchto prípadoch už v jednom alebo viacerých členských štátoch prebiehajú diskusie medzi zainteresovanými stranami. Národné HSR aj organizovaná občianska spoločnosť majú vlastné názory na praktické uplatňovanie. Diskusiu medzi vládnymi úradníkmi a politikmi by určite obohatili cielené návrhy smerom zdola nahor, ktoré by odzrkadľovali rôznorodý potenciál európskej spoločnosti.

| 6.3 | Širšia diskusia so zapojením zainteresovaných strán by pomohla stanoviť nové konkrétne ciele pre otvorenú metódu koordinácie. Na hodnotenie stupňa zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti môže slúžiť systém porovnávania na základe kritérií, ukazovateľov, ako aj vzájomné hodnotenie. |
| --- | --- |

6.3

Širšia diskusia so zapojením zainteresovaných strán by pomohla stanoviť nové konkrétne ciele pre otvorenú metódu koordinácie. Na hodnotenie stupňa zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti môže slúžiť systém porovnávania na základe kritérií, ukazovateľov, ako aj vzájomné hodnotenie.

| 6.4 | Pre Komisiu a Radu by bolo tiež zaujímavé dozvedieť sa o akých otázkach národné HSR diskutujú medzi sebou. EHSV by mohol zostaviť zoznam tých otázok, ktoré majú horizontálny európsky význam. Čím viac sa tieto diskusie budú týkať konkrétnych prístupov a opatrení na podporu lisabonských cieľov, tým viac pozornosti im budú venovať vládne kruhy. |
| --- | --- |

6.4

Pre Komisiu a Radu by bolo tiež zaujímavé dozvedieť sa o akých otázkach národné HSR diskutujú medzi sebou. EHSV by mohol zostaviť zoznam tých otázok, ktoré majú horizontálny európsky význam. Čím viac sa tieto diskusie budú týkať konkrétnych prístupov a opatrení na podporu lisabonských cieľov, tým viac pozornosti im budú venovať vládne kruhy.

| 6.5 | Kľúčová je implementácia a spôsob akým sa vykonáva prostredníctvom úloh, merateľných cieľov a harmonogramu. Organizovaná občianska spoločnosť ako celok a najmä národné HSR môžu byť veľkým prínosom pri určovaní nedostatkov a pomôcť pri hľadaní trvalo udržateľných riešení. |
| --- | --- |

6.5

Kľúčová je implementácia a spôsob akým sa vykonáva prostredníctvom úloh, merateľných cieľov a harmonogramu. Organizovaná občianska spoločnosť ako celok a najmä národné HSR môžu byť veľkým prínosom pri určovaní nedostatkov a pomôcť pri hľadaní trvalo udržateľných riešení.

V Bruseli 13. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Inštitucionálny rámec sa v tejto oblasti v EÚ značne líši: HSR sú vytvorené vo veľkom počte členských štátov, vo väčšine „nových“ členských štátov existujú takzvané tripartitné výbory (sociálni partneri a vláda) a len v malom počte členských štátov HSR vytvorené nie sú. EHSV sa snaží zhromaždiť čo najviac príspevkov od príslušných orgánov. Príspevky budú pripojené k tomuto stanovisku v spoločnej správe určenej na zasadnutie Európskej rady.

1

(2)  Pozri uznesenie EHSV na tému „Uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie“ (Ú. v. EÚ C 97, 27.4.2007).

2

(3)  EHSV zdôrazňuje, že za žiadnych okolností nezasahuje v rámci členských štátov, a konkrétne v Španielsku, do platného postupu konzultácií, právomocí a legitimity sociálnych partnerov.

3

(4)  Príkladom by mohlo byť Švédsko, kde vláda so sociálnymi partnermi, a na osobitných stretnutiach aj s organizovanou občianskou spoločnosťou, konzultuje niekoľkokrát do roka (počas prípravy NRP).

4

(5)  Vzhľadom na tento fakt je vhodné poznamenať, že Európsky parlament spolu s národnými parlamentmi tiež nedávno vytvoril koordinačnú štruktúru.

5

(6)  „Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva (Lisabonská stratégia)“, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 93,

6

(http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp).

(7)  „Investovanie do vedomostí a inovácií (Lisabonská stratégia)“, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 17,

7

(http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp).

(8)  „Podnikateľský potenciál, najmä malých a stredných podnikov (Lisabonská stratégia)“, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 8,

8

(http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp).

(9)  „Vymedzenie energetickej politiky pre Európu (Lisabonská stratégia)“, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 31,

9

(http://www.eesc.europa.eu/lisbon_strategy/eesc_documents/index_en.asp).

(10)  Pozri poznámku pod čiarou 3.

10

(11)  Príkladom monitorovania národných HSR je grécka HSR, ktorá vytvorila stredisko pre monitorovanie Lisabonskej stratégie. Vznikol tak viditeľný nástroj na sledovanie jej pokroku alebo zaostávania. Ostatné HSR by chceli tento príklad nasledovať.

11

---

| 16.5.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 120/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 120/100

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady o štruktúre a sadzbách spotrebných daní, ktorým podliehajú tabakové výrobky (kodifikované znenie)“

KOM(2007) 587 v konečnom znení

(2008/C 120/21)

Rada sa 24. októbra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom:

„Návrh smernice Rady o štruktúre a sadzbách spotrebných daní, ktorým podliehajú tabakové výrobky (kodifikované znenie)“.

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 440. plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007 (schôdza z 12. decembra 2007) rozhodol 129 hlasmi za, pričom 6 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 12. decembra 2007

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---