# Az Európai Unió C 73/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 73 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. március 19. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 73

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. március 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2008/C 073/01 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Bulgária 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 1 |
| 2008/C 073/02 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Portugália 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 6 |
| 2008/C 073/03 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Ciprus 2007–2011-es időszakra vonatkozó stabilitási programjáról | 10 |
| 2008/C 073/04 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Észtország 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 14 |
| 2008/C 073/05 | A Tanács véleménye (2008. március 4.) Lettország 2007–2010-re időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 18 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2008/C 073/01

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Bulgária 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

1

2008/C 073/02

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Portugália 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

6

2008/C 073/03

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Ciprus 2007–2011-es időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

10

2008/C 073/04

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Észtország 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

14

2008/C 073/05

A Tanács véleménye (2008. március 4.) Lettország 2007–2010-re időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

18

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 073/06 | A Tanács határozata (2008. március 17.) az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről | 23 |
| | Bizottság |
| 2008/C 073/07 | Euro-átváltási árfolyamok | 24 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2008/C 073/06

A Tanács határozata (2008. március 17.) az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről

23

Bizottság

2008/C 073/07

Euro-átváltási árfolyamok

24

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 073/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 073/09 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 26 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 073/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2008/C 073/09

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Bulgária 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2008/C 73/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Bulgária 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Bulgária 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | 2003 óta a reál-GDP növekedése magas, évi 6 %-ot meghaladó értékkel, miközben nagy külső hiány halmozódott fel. Ennek megfelelően az államháztartási egyenleg a nullához közeli szintről 2006-ban a GDP 3 %-át meghaladó többletté vált, és a költségvetési irányvonal 2003 óta a ciklikusság ellen hatott vagy nagyjából semleges volt. Ugyanakkor a monetáris feltételek a valutatanácsi szabályozás által alkotott kereten belül alkalmazkodóak. Az erőteljes gazdasági növekedés a túlhevültség jeleivel és növekvő makrogazdasági egyensúlyzavarokkal kapcsolódott össze, amit tükrözött a szélesedő külső hiány, a bankhitelek állománynövekedésének újabb felgyorsulása és az infláció emelkedése.
  Bulgária növekvő külső hiánya azonban nagy mértékben a befektetések ugrásszerű emelkedését tükrözi, amelynek hajtóereje a jelentős mértékű közvetlen külföldi tőkebefektetés. Az inflációért főként az élelmiszer- és energiaárak külső hatások által gerjesztett emelkedése felelős. A munkanélküliség meredek visszaesésével párhuzamosan azonban szűkült a munkaerőpiac, valamint 2007-ben jelentősen gyorsult a bérek növekedése is, és több év viszonylatában először fordult elő, hogy egyértelműen meghaladta a termelékenység növekedését. Ha ezek a változások folytatódnak, az a versenyképesség romlásához vezethet, és kérdésessé teheti a magas növekedés fenntarthatóságát még akkor is, ha a reálbérek 2006-ig tartó mérsékelt növekedésének, valamint a termelékenység 1998 óta elért növekedésének köszönhetően a költség-versenyképességet sikerült nagyjából megőrizni. A jövőben Bulgáriának ezen egyensúlytalanságok leküzdésének kihívásával kell szembenéznie, emellett pedig megbízható költségvetési politika fenntartásával és a bérek mérséklésével erősítenie kell a tartós felzárkózás feltételeit, javítania az államháztartás minőségét, biztosítania a pénzügyi szektor stabilitását és fokoznia a strukturális reformokat. |
| --- | --- |

(2)

2003 óta a reál-GDP növekedése magas, évi 6 %-ot meghaladó értékkel, miközben nagy külső hiány halmozódott fel. Ennek megfelelően az államháztartási egyenleg a nullához közeli szintről 2006-ban a GDP 3 %-át meghaladó többletté vált, és a költségvetési irányvonal 2003 óta a ciklikusság ellen hatott vagy nagyjából semleges volt. Ugyanakkor a monetáris feltételek a valutatanácsi szabályozás által alkotott kereten belül alkalmazkodóak. Az erőteljes gazdasági növekedés a túlhevültség jeleivel és növekvő makrogazdasági egyensúlyzavarokkal kapcsolódott össze, amit tükrözött a szélesedő külső hiány, a bankhitelek állománynövekedésének újabb felgyorsulása és az infláció emelkedése.

Bulgária növekvő külső hiánya azonban nagy mértékben a befektetések ugrásszerű emelkedését tükrözi, amelynek hajtóereje a jelentős mértékű közvetlen külföldi tőkebefektetés. Az inflációért főként az élelmiszer- és energiaárak külső hatások által gerjesztett emelkedése felelős. A munkanélküliség meredek visszaesésével párhuzamosan azonban szűkült a munkaerőpiac, valamint 2007-ben jelentősen gyorsult a bérek növekedése is, és több év viszonylatában először fordult elő, hogy egyértelműen meghaladta a termelékenység növekedését. Ha ezek a változások folytatódnak, az a versenyképesség romlásához vezethet, és kérdésessé teheti a magas növekedés fenntarthatóságát még akkor is, ha a reálbérek 2006-ig tartó mérsékelt növekedésének, valamint a termelékenység 1998 óta elért növekedésének köszönhetően a költség-versenyképességet sikerült nagyjából megőrizni. A jövőben Bulgáriának ezen egyensúlytalanságok leküzdésének kihívásával kell szembenéznie, emellett pedig megbízható költségvetési politika fenntartásával és a bérek mérséklésével erősítenie kell a tartós felzárkózás feltételeit, javítania az államháztartás minőségét, biztosítania a pénzügyi szektor stabilitását és fokoznia a strukturális reformokat.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2007-es 6,4 %-ról átlagosan 6,7 %-ra nő a programidőszak fennmaradó része alatt. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv összességében megalapozott – bár különösen a programidőszak végéhez közeledve inkább kedvező – növekedési feltételezéseken alapul, mert ekkor a hazai kereslet növekedése, különösen a beruházások terén, magasnak tűnik. A magas reál-GDP növekedés alapján a program korlátozott előrelépést tervez a nominális konvergencia felé, miközben az infláció viszonylag magas marad. Az előrejelzett tartós bérnyomást és a dohány jövedéki adójának tervezett növelését tekintve továbbá, az inflációs előrejelzés 2009-ben és 2010-ben alacsonynak tűnik. Bár a növekedés összetétele az export nagyobb növekedése mellett várhatóan némileg kiegyensúlyozottabbá válik, a külső hiány tovább szélesedik, és az előrejelzés szerint 2008-ban a GDP 20,75 %-ával tetőzik, ami a legújabb fejlemények tükrében összességében megalapozottnak tűnik. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2007-es 6,4 %-ról átlagosan 6,7 %-ra nő a programidőszak fennmaradó része alatt. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv összességében megalapozott – bár különösen a programidőszak végéhez közeledve inkább kedvező – növekedési feltételezéseken alapul, mert ekkor a hazai kereslet növekedése, különösen a beruházások terén, magasnak tűnik. A magas reál-GDP növekedés alapján a program korlátozott előrelépést tervez a nominális konvergencia felé, miközben az infláció viszonylag magas marad. Az előrejelzett tartós bérnyomást és a dohány jövedéki adójának tervezett növelését tekintve továbbá, az inflációs előrejelzés 2009-ben és 2010-ben alacsonynak tűnik. Bár a növekedés összetétele az export nagyobb növekedése mellett várhatóan némileg kiegyensúlyozottabbá válik, a külső hiány tovább szélesedik, és az előrejelzés szerint 2008-ban a GDP 20,75 %-ával tetőzik, ami a legújabb fejlemények tükrében összességében megalapozottnak tűnik.

| (4) | A program legújabb változatának előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2007-ben a GDP 3,1 %-a, szemben a 2007. januári konvergenciaprogramban foglalt, a GDP 0,8 %-ának megfelelő célkitűzéssel. A költségvetés túlteljesítése teljes egészében a vártnál magasabb bevételeken alapul, miközben nem tartották fenn teljes mértékben a kiadások ellenőrzését. Nem valósították meg a kamatfizetés nélküli folyó kiadások 10 %-ának eredetileg tervezett megtakarítását, és 2007. decemberében egy, főként infrastruktúrát érintő, kiegészítő kiadási programot fogadtak el, amely körülbelül a GDP 2,25 %-át teszi ki. Ezenkívül 2007-ben a nyugdíjak kétszer emelkedtek 10 %-kal, így az érvényes indexálási képletben meghatározott 8,5 %-nál magasabb volt a növekedés. Végül a bérnyomás éreztetni kezdte hatását az állami szektorban is, és az év második felében a közszféra béreinek növekedése egyértelműen felgyorsult. Összességében azonban a tervezettnél magasabb 2007-es költségvetési többlet összhangban levőnek tekinthető a 2007. januári konvergenciaprogramról szóló, 2007. március 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével. Tekintettel a bevétel további erőteljes növekedésére, a 2007-es költségvetési teljesítmény a programban tervezettnél jobb lehet. |
| --- | --- |

(4)

A program legújabb változatának előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2007-ben a GDP 3,1 %-a, szemben a 2007. januári konvergenciaprogramban foglalt, a GDP 0,8 %-ának megfelelő célkitűzéssel. A költségvetés túlteljesítése teljes egészében a vártnál magasabb bevételeken alapul, miközben nem tartották fenn teljes mértékben a kiadások ellenőrzését. Nem valósították meg a kamatfizetés nélküli folyó kiadások 10 %-ának eredetileg tervezett megtakarítását, és 2007. decemberében egy, főként infrastruktúrát érintő, kiegészítő kiadási programot fogadtak el, amely körülbelül a GDP 2,25 %-át teszi ki. Ezenkívül 2007-ben a nyugdíjak kétszer emelkedtek 10 %-kal, így az érvényes indexálási képletben meghatározott 8,5 %-nál magasabb volt a növekedés. Végül a bérnyomás éreztetni kezdte hatását az állami szektorban is, és az év második felében a közszféra béreinek növekedése egyértelműen felgyorsult. Összességében azonban a tervezettnél magasabb 2007-es költségvetési többlet összhangban levőnek tekinthető a 2007. januári konvergenciaprogramról szóló, 2007. március 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével. Tekintettel a bevétel további erőteljes növekedésére, a 2007-es költségvetési teljesítmény a programban tervezettnél jobb lehet.

| (5) | A programban meghatározott középtávú költségvetési stratégia célja a teljes programidőszakban semleges költségvetési irányvonal fenntartása. A programban ismertetett középtávú költségvetési célkitűzést módosították, és a (ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb intézkedések nélküli) strukturális egyensúlyi pozíció helyett a GDP 1,5 %-át jelentő többletet határoztak meg, amelyet a programidőszak során tiszteletben tartanak. Bár már a tanácsi véleményben jóváhagyott középtávú költségvetési célkitűzés is szigorúbb volt a Paktum követelményénél, a programban levő, jelentős mértékű felfelé módosítást igazolta a növekvő külső kiegyensúlyozatlanság, a gyorsuló infláció és a népesség elöregedésének előrejelzett hatása. Az előrejelzés szerint mind az államháztartás egyenlege, mind az elsődleges egyenleg a programidőszakban stabil marad, a GDP körülbelül 3, illetve 4 %-át kitevő többlettel. A program szerint a programidőszakban a GDP-arányos bevétel és kiadás egyaránt körülbelül 1,75 százalékponttal növekszik, kiigazításra főként 2008-ban kerül sor. A bevételi oldalon az „egyéb bevételek” növekedése a programban tervezettek szerint a GDP 2,25 %-a lesz, ami főként az uniós transzferek növekedését tükrözi a programidőszak alatt.
  2008-ban az adóbevételek várhatóan a GDP 1,25 %-ával növekednek, mivel bizonyos jövedéki adók esetében emelkedik az adómérték, javul az adózási morál és a növekedés összetétele kedvezőbb. Az átalány személyi jövedelemadó bevezetését a tervek szerint teljes mértékben az árnyékgazdaság további visszaszorítása és bizonyos adókedvezmények eltörlése révén finanszírozzák. 2009-ben és 2010-ben az adóbevételek és a társadalombiztosítási járulékok várhatóan némileg csökkennek. Az előrejelzés szerint 2008-ban a társadalombiztosítási járulékok is csökkennek a GDP 1 %-ával, a járulékok mértékének csökkenése miatt, ezt azonban nagyrészt ellensúlyozza a járulékalap növekedése. A kiadási oldalon a program jelentős szerkezetváltást tervez, a programidőszakban a tőkekiadások körülbelül a GDP 2 %-ával növekednek, amit növekvő mértékben uniós transzferekből finanszíroznak, az „egyéb kiadások” pedig körülbelül a GDP 1,5 %-ával nőnek. Ezt a növekedést részben ellensúlyozzák az alacsonyabb kamatkiadások és alacsonyabb szociális transzferek, valamint a közszférában foglalkoztatottak számának tervezett csökkentése eredményeként a kormányzati bérköltségek csökkenése. A vártnál jobb 2007-es teljesítményre építve a jelenlegi költségvetési célok a 2007. januári programnál jóval ambiciózusabbak, még a valamivel erősebb gazdasági kilátások fényében is. |
| --- | --- |

(5)

A programban meghatározott középtávú költségvetési stratégia célja a teljes programidőszakban semleges költségvetési irányvonal fenntartása. A programban ismertetett középtávú költségvetési célkitűzést módosították, és a (ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb intézkedések nélküli) strukturális egyensúlyi pozíció helyett a GDP 1,5 %-át jelentő többletet határoztak meg, amelyet a programidőszak során tiszteletben tartanak. Bár már a tanácsi véleményben jóváhagyott középtávú költségvetési célkitűzés is szigorúbb volt a Paktum követelményénél, a programban levő, jelentős mértékű felfelé módosítást igazolta a növekvő külső kiegyensúlyozatlanság, a gyorsuló infláció és a népesség elöregedésének előrejelzett hatása. Az előrejelzés szerint mind az államháztartás egyenlege, mind az elsődleges egyenleg a programidőszakban stabil marad, a GDP körülbelül 3, illetve 4 %-át kitevő többlettel. A program szerint a programidőszakban a GDP-arányos bevétel és kiadás egyaránt körülbelül 1,75 százalékponttal növekszik, kiigazításra főként 2008-ban kerül sor. A bevételi oldalon az „egyéb bevételek” növekedése a programban tervezettek szerint a GDP 2,25 %-a lesz, ami főként az uniós transzferek növekedését tükrözi a programidőszak alatt.

2008-ban az adóbevételek várhatóan a GDP 1,25 %-ával növekednek, mivel bizonyos jövedéki adók esetében emelkedik az adómérték, javul az adózási morál és a növekedés összetétele kedvezőbb. Az átalány személyi jövedelemadó bevezetését a tervek szerint teljes mértékben az árnyékgazdaság további visszaszorítása és bizonyos adókedvezmények eltörlése révén finanszírozzák. 2009-ben és 2010-ben az adóbevételek és a társadalombiztosítási járulékok várhatóan némileg csökkennek. Az előrejelzés szerint 2008-ban a társadalombiztosítási járulékok is csökkennek a GDP 1 %-ával, a járulékok mértékének csökkenése miatt, ezt azonban nagyrészt ellensúlyozza a járulékalap növekedése. A kiadási oldalon a program jelentős szerkezetváltást tervez, a programidőszakban a tőkekiadások körülbelül a GDP 2 %-ával növekednek, amit növekvő mértékben uniós transzferekből finanszíroznak, az „egyéb kiadások” pedig körülbelül a GDP 1,5 %-ával nőnek. Ezt a növekedést részben ellensúlyozzák az alacsonyabb kamatkiadások és alacsonyabb szociális transzferek, valamint a közszférában foglalkoztatottak számának tervezett csökkentése eredményeként a kormányzati bérköltségek csökkenése. A vártnál jobb 2007-es teljesítményre építve a jelenlegi költségvetési célok a 2007. januári programnál jóval ambiciózusabbak, még a valamivel erősebb gazdasági kilátások fényében is.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A makrogazdasági forgatókönyvnek lehetnek kockázatai, különösen a növekvő külső és belső egyensúlyhiányt tekintve. Ezenkívül 2008-ban a bevétel-előrejelzésekre az átalány személyi jövedelemadó bevezetése körüli bizonytalanságok is hatnak. Mindazonáltal ezeket a kockázatokat kiegyenlíti a költségvetési célok teljesítésében elért jó eredmény és a rendkívüli tartalékalap tervezésének köszönhetően a kiadási oldal tartaléka. Ezenkívül 2009-ben és 2010-ben az adóbevételekben várt visszaesés nincs teljesen összhangban az alapul szolgáló növekedési forgatókönyvvel, ezért az adóbevétel a tervezettnél nagyobb lehet. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A makrogazdasági forgatókönyvnek lehetnek kockázatai, különösen a növekvő külső és belső egyensúlyhiányt tekintve. Ezenkívül 2008-ban a bevétel-előrejelzésekre az átalány személyi jövedelemadó bevezetése körüli bizonytalanságok is hatnak. Mindazonáltal ezeket a kockázatokat kiegyenlíti a költségvetési célok teljesítésében elért jó eredmény és a rendkívüli tartalékalap tervezésének köszönhetően a kiadási oldal tartaléka. Ezenkívül 2009-ben és 2010-ben az adóbevételekben várt visszaesés nincs teljesen összhangban az alapul szolgáló növekedési forgatókönyvvel, ezért az adóbevétel a tervezettnél nagyobb lehet.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal azt mutatja, hogy a programidőszak alatt nagy biztonsági tartalékkal fenntartják a középtávú költségvetési célkitűzést. A programban szereplő költségvetési irányvonal a programidőszakban összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A tervezett semleges költségvetési irányvonal elkerüli a fennálló hazai és külső makrogazdasági egyensúlyhiány erősítését. Tekintettel a valutatanácsi szabályozás keretében a monetáris politika korlátozott alkalmazási körére, bármely többletbevétel megtakarítása segíthet a kiegyensúlyozatlanság csökkentésében. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal azt mutatja, hogy a programidőszak alatt nagy biztonsági tartalékkal fenntartják a középtávú költségvetési célkitűzést. A programban szereplő költségvetési irányvonal a programidőszakban összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A tervezett semleges költségvetési irányvonal elkerüli a fennálló hazai és külső makrogazdasági egyensúlyhiány erősítését. Tekintettel a valutatanácsi szabályozás keretében a monetáris politika korlátozott alkalmazási körére, bármely többletbevétel megtakarítása segíthet a kiegyensúlyozatlanság csökkentésében.

| (8) | Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások hosszú távú, a Gazdaságpolitikai Bizottság/a Bizottság általános makrogazdasági feltételezésein alapuló előrejelzésének hiányában Bulgária esetében nem lehet olyan összehasonlítható és megbízható módon értékelni a népesség elöregedésének hatását, mint a 25 tagállam esetében, ahol rendelkezésre állnak ezek az előrejelzések. Miközben az elöregedés kiadásokra gyakorolt jelentős hatását a jelenlegi demográfiai szerkezetet tekintve nem lehet kizárni, a nagy strukturális többletet tartalmazó 2007-es költségvetési egyenleg jelentős mértékben hozzájárul a máris alacsony adósságállomány csökkentéséhez. Magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához. |
| --- | --- |

(8)

Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások hosszú távú, a Gazdaságpolitikai Bizottság/a Bizottság általános makrogazdasági feltételezésein alapuló előrejelzésének hiányában Bulgária esetében nem lehet olyan összehasonlítható és megbízható módon értékelni a népesség elöregedésének hatását, mint a 25 tagállam esetében, ahol rendelkezésre állnak ezek az előrejelzések. Miközben az elöregedés kiadásokra gyakorolt jelentős hatását a jelenlegi demográfiai szerkezetet tekintve nem lehet kizárni, a nagy strukturális többletet tartalmazó 2007-es költségvetési egyenleg jelentős mértékben hozzájárul a máris alacsony adósságállomány csökkentéséhez. Magas elsődleges többletek fenntartása középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához.

| (9) | A konvergenciaprogram nagyjából összhangban van a 2007. márciusi nemzeti reformprogrammal és a 2007. októberi végrehajtási jelentéssel. Különösen a közkiadások minőségének előmozdítását célzó költségvetési stratégia és intézkedések – többek között a programszintű költségvetés-tervezés további végrehajtásával – teljes mértékben összhangban vannak a nemzeti reformprogramban meghatározott prioritásokkal. Az egészségüggyel kapcsolatos állami kiadások hatékonyságának és minőségének javítására kevés konkrét lépést terveznek. Úgy tűnik, az aktualizált változat tükrözi a nemzeti reformprogramban előirányzott reformok államháztartásra gyakorolt hatását. Ez különösen az infrastrukturális beruházások tervezett növelését érinti. Az aktualizált változat azonban viszonylag kevés információt nyújt a fő, például az igazgatási kapacitás erősítéséhez vagy az aktív munkaerő-piaci politikához kapcsolódó intézkedések közvetlen költségvetési költségeiről. |
| --- | --- |

(9)

A konvergenciaprogram nagyjából összhangban van a 2007. márciusi nemzeti reformprogrammal és a 2007. októberi végrehajtási jelentéssel. Különösen a közkiadások minőségének előmozdítását célzó költségvetési stratégia és intézkedések – többek között a programszintű költségvetés-tervezés további végrehajtásával – teljes mértékben összhangban vannak a nemzeti reformprogramban meghatározott prioritásokkal. Az egészségüggyel kapcsolatos állami kiadások hatékonyságának és minőségének javítására kevés konkrét lépést terveznek. Úgy tűnik, az aktualizált változat tükrözi a nemzeti reformprogramban előirányzott reformok államháztartásra gyakorolt hatását. Ez különösen az infrastrukturális beruházások tervezett növelését érinti. Az aktualizált változat azonban viszonylag kevés információt nyújt a fő, például az igazgatási kapacitás erősítéséhez vagy az aktív munkaerő-piaci politikához kapcsolódó intézkedések közvetlen költségvetési költségeiről.

| (10) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program majdnem minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok (4) legtöbbjét is tartalmazza. |
| --- | --- |

(10)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program majdnem minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok (4) legtöbbjét is tartalmazza.

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program célja szilárd költségvetési egyenleg fenntartása a programidőszakban, továbbra is magas államháztartási többletet tervezve. A költségvetési célok megalapozottnak tűnnek. A program a középtávú költségvetési célkitűzés jelentős mértékű felfelé irányuló módosítását javasolja a kiegyensúlyozott strukturális pozícióból a GDP 1,5 %-át jelentő többlet felé, amelyet a programidőszakban kényelmesen teljesíteni lehet. A makrogazdasági stabilitás megőrzése és a felzárkózás fenntartása a növekvő külső egyensúlyhiányt és a magas inflációt tekintve szigorú költségvetési politika folytatását, az állami kiadások – többek között az egészségügyben –, és a költségvetési intézmények minőségének, valamint az állami szektor bérpolitikájának további javítását teszi szükségessé, amely a termelékenység növelésével párhuzamosan járul hozzá a bérek általános mérséklődéséhez.

A fenti értékelés alapján és a fenntartható konvergencia biztosításához Bulgáriát felkérik arra, hogy:

| i. | a fennálló külső egyensúlyhiány visszafogásának céljából folytassa a ciklikus költségvetési irányvonal elkerülését, nevezetesen a költségvetési többletteljesítmény megtakarításával és a kiadások növekedésének fékezésével; |
| --- | --- |

i.

a fennálló külső egyensúlyhiány visszafogásának céljából folytassa a ciklikus költségvetési irányvonal elkerülését, nevezetesen a költségvetési többletteljesítmény megtakarításával és a kiadások növekedésének fékezésével;

| ii. | erősítse az inflációs nyomás fékezésére irányuló szakpolitikákat, többek között a bérek mérséklődéséhez hozzájáruló, óvatos bérpolitikával az állami szektorban; |
| --- | --- |

ii.

erősítse az inflációs nyomás fékezésére irányuló szakpolitikákat, többek között a bérek mérséklődéséhez hozzájáruló, óvatos bérpolitikával az állami szektorban;

| iii. | erősítse tovább a közkiadások hatékonyságát, különösen a programszintű költségvetés-tervezés teljes végrehajtásával, megerősített igazgatási kapacitással, valamint a munkaerőpiac, az oktatás és az egészségügy terén végrehajtott reformokkal. |
| --- | --- |

iii.

erősítse tovább a közkiadások hatékonyságát, különösen a programszintű költségvetés-tervezés teljes végrehajtásával, megerősített igazgatási kapacitással, valamint a munkaerőpiac, az oktatás és az egészségügy terén végrehajtott reformokkal.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2007. december | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| BIZ 2007. november | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | n.a. |
| KP 2007. január | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2007. december | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| BIZ 2007. november | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | n.a. |
| KP 2007. január | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. december | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| BIZ 2007. november (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | n.a. |
| KP 2007. január | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| BIZ 2007. november | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | n.a. |
| KP 2007. január | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| BIZ 2007. november | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | n.a. |
| KP 2007. január | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| BIZ 2007. november | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | n.a. |
| KP 2007. január | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | n.a. |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| BIZ 2007. november | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | n.a. |
| KP 2007. január | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| BIZ 2007. november | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | n.a. |
| KP 2007. január | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2007. december | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| BIZ 2007. november | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | n.a. |
| KP 2007. január | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2007. december

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

BIZ 2007. november

6,1

6,3

6,0

6,2

n.a.

KP 2007. január

5,9

5,9

6,2

6,1

n.a.

HICP-infláció

(%)

KP 2007. december

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

BIZ 2007. november

7,4

7,1

7,3

5,8

n.a.

KP 2007. január

7,4

4,0

3,0

3,0

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2007. december

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

BIZ 2007. november (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

n.a.

KP 2007. január

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

BIZ 2007. november

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

n.a.

KP 2007. január

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

BIZ 2007. november

3,2

3,0

3,1

3,1

n.a.

KP 2007. január

3,2

0,8

1,5

1,5

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

BIZ 2007. november

4,6

4,1

4,1

4,0

n.a.

KP 2007. január

4,6

2,2

2,8

2,7

n.a.

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

BIZ 2007. november

2,9

2,8

3,1

3,3

n.a.

KP 2007. január

3,2

1,0

1,9

2,0

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

BIZ 2007. november

2,9

2,9

3,1

3,3

n.a.

KP 2007. január

3,2

1,0

1,9

2,0

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2007. december

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

BIZ 2007. november

22,8

19,3

15,9

12,9

n.a.

KP 2007. január

25,3

22,7

22,3

21,1

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 89., 2007.4.24., 11. o.

(4)  Hiányoznak a 2007-es egyszeri intézkedésekre vonatkozó adatok, továbbá néhány adat a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatban.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő információk alapján újraszámították. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésében levő, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleget Bulgária költségvetési érzékenységének felülvizsgálatát követően számították újra.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 6,2 %-os, 6,7 %-os, 6,8 %-os és 6,8 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. A legújabb program nem ad tájékoztatást az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésekről; a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint ezek 2007-ben a GDP 0,1 %-át teszik ki (többletcsökkentők). A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésében levő strukturális egyenleget Bulgária költségvetési érzékenységének felülvizsgálatát követően számították újra.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/6

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Portugália 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

(2008/C 73/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Portugáliának a 2007–2011 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Portugáliának a 2007–2011 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | A kilencvenes évek második felének erőteljes növekedése után a portugál gazdaságban 2000 után a GDP növekedésének lanyhulása volt jellemző, amely a munkanélküliség növekedésével együtt hozzájárult a költségvetés sebezhetőségéhez. A gazdasági teljesítménynek ez a szembetűnő változása a jelentős külső és költségvetési hiány felhalmozódásában gyökerezett, ciklikus költségvetési politikával, amely növelte a magánszektor egyensúlyhiányát és a bizonytalanságot.
  A mostani évtized elején a hazai magánkereslet mérséklődött, ezáltal erőteljesen tükrözte, hogy a kiadások jobban igazodtak a jövedelemszintekhez. Ugyanakkor az elsődleges állami kiadások növekedésének le kellett lassulnia a korábbi nem fenntartható trendről, miközben a versenyhelyzet érzékeny maradt, tükrözve a bérek és a termelékenység növekedése között tartósan fennálló eltolódást. Miközben a jelenlegi gazdasági növekedés húzóereje a külgazdaság, és egyes ágazatokat a fokozódó külső verseny jelentős szerkezetváltásra ösztönzött, addig az alapvetően strukturális jellegű problémák gátolják a gazdasági teljesítmény tartós javulását. Különösen az általános termelékenység csekély, főként a humán tőke viszonylag alacsony szintje miatt, és külön figyelmet kell fordítani az állami szektor hatékonyságára és eredményességére. Az utóbbi években komoly előrelépés történt a helyzet megoldására, különösen az államháztartás egyensúlyhiányának visszafogása terén. Összességében a költségvetési konszolidáció folytatása, az államháztartás minőségének javítása és tekintettel a potenciális GDP-növekedés javítására, a strukturális reformok folytatása marad a fő kihívás ahhoz, hogy a portugál gazdaságot visszaállítsák a fenntartható és dinamikus felzárkózás pályájára. |
| --- | --- |

(2)

A kilencvenes évek második felének erőteljes növekedése után a portugál gazdaságban 2000 után a GDP növekedésének lanyhulása volt jellemző, amely a munkanélküliség növekedésével együtt hozzájárult a költségvetés sebezhetőségéhez. A gazdasági teljesítménynek ez a szembetűnő változása a jelentős külső és költségvetési hiány felhalmozódásában gyökerezett, ciklikus költségvetési politikával, amely növelte a magánszektor egyensúlyhiányát és a bizonytalanságot.

A mostani évtized elején a hazai magánkereslet mérséklődött, ezáltal erőteljesen tükrözte, hogy a kiadások jobban igazodtak a jövedelemszintekhez. Ugyanakkor az elsődleges állami kiadások növekedésének le kellett lassulnia a korábbi nem fenntartható trendről, miközben a versenyhelyzet érzékeny maradt, tükrözve a bérek és a termelékenység növekedése között tartósan fennálló eltolódást. Miközben a jelenlegi gazdasági növekedés húzóereje a külgazdaság, és egyes ágazatokat a fokozódó külső verseny jelentős szerkezetváltásra ösztönzött, addig az alapvetően strukturális jellegű problémák gátolják a gazdasági teljesítmény tartós javulását. Különösen az általános termelékenység csekély, főként a humán tőke viszonylag alacsony szintje miatt, és külön figyelmet kell fordítani az állami szektor hatékonyságára és eredményességére. Az utóbbi években komoly előrelépés történt a helyzet megoldására, különösen az államháztartás egyensúlyhiányának visszafogása terén. Összességében a költségvetési konszolidáció folytatása, az államháztartás minőségének javítása és tekintettel a potenciális GDP-növekedés javítására, a strukturális reformok folytatása marad a fő kihívás ahhoz, hogy a portugál gazdaságot visszaállítsák a fenntartható és dinamikus felzárkózás pályájára.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv a gazdasági tevékenység folytatódó fellendülését vetíti előre, a reál-GDP növekedésnek a 2007-es 1,8 %-ról 2008-ban 2,2 %-ra történő emelkedésével, amely 2009-ben 2,8 %-ra, majd 2010-ben és 2011-ben 3 %-ra emelkedik tovább. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a 2008 utáni időszak gazdasági kilátásai kedvező növekedési feltételezéseken alapulnak. Különösen a magánkereslet növekedési rátájának összetevői tűnnek magasnak, főként a beruházások. A program tervei szerint a munkaerőpiac a programidőszakban fokozatosan javul, de a foglalkoztatási kilátások optimistának tűnnek.
  A fogyasztói inflációval kapcsolatos előrejelzések az élelmiszer- és olajárak világpiacon tapasztalható újabb emelkedése fényében alacsonynak bizonyulhatnak. A várakozások szerint a következő években javul a gazdaság versenyképessége, mivel a fajlagos munkaerőköltségek lassabban növekednek, mint az ország legtöbb kereskedelmi partnerénél. A program a jelentős mértékű külső hiány szembetűnő csökkentését tervezi, a GDP 2006-os 8,8 %-áról és a 2007-re előre jelzett 7 %-áról 2011-ben a GDP 4,7 %-ára. A jelenlegi információk alapján azonban előfordulhat, hogy az aktualizált változatban előre jelzett, ezt alátámasztó javulást a folyó transzferek hiánya és az elsődleges jövedelmek terén nehéz lesz elérni. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv a gazdasági tevékenység folytatódó fellendülését vetíti előre, a reál-GDP növekedésnek a 2007-es 1,8 %-ról 2008-ban 2,2 %-ra történő emelkedésével, amely 2009-ben 2,8 %-ra, majd 2010-ben és 2011-ben 3 %-ra emelkedik tovább. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) fényében úgy tűnik, hogy a 2008 utáni időszak gazdasági kilátásai kedvező növekedési feltételezéseken alapulnak. Különösen a magánkereslet növekedési rátájának összetevői tűnnek magasnak, főként a beruházások. A program tervei szerint a munkaerőpiac a programidőszakban fokozatosan javul, de a foglalkoztatási kilátások optimistának tűnnek.

A fogyasztói inflációval kapcsolatos előrejelzések az élelmiszer- és olajárak világpiacon tapasztalható újabb emelkedése fényében alacsonynak bizonyulhatnak. A várakozások szerint a következő években javul a gazdaság versenyképessége, mivel a fajlagos munkaerőköltségek lassabban növekednek, mint az ország legtöbb kereskedelmi partnerénél. A program a jelentős mértékű külső hiány szembetűnő csökkentését tervezi, a GDP 2006-os 8,8 %-áról és a 2007-re előre jelzett 7 %-áról 2011-ben a GDP 4,7 %-ára. A jelenlegi információk alapján azonban előfordulhat, hogy az aktualizált változatban előre jelzett, ezt alátámasztó javulást a folyó transzferek hiánya és az elsődleges jövedelmek terén nehéz lesz elérni.

| (4) | Az aktualizált program és a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 3 %-a lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 3,7 %-ának megfelelő céllal. A költségvetés végrehajtására vonatkozó újabb, előzetes adatok szerint a hiány 2007-ben valószínűleg a GDP 3 %-ánál alacsonyabb. Ez a fejlemény összhangban van az előző változatról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény arra vonatkozó felkérésével – illetve tovább meg annál – hogy hajtsanak végre intézkedéseket a túlzott hiány megszüntetésére 2008-ig (3). A Tanács megállapítása szerint összhangban van az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatásaival is, mivel a vártnál jobb 2006-os eredmény alapján 2007-ben ambiciózusabb költségvetési célokat követtek. |
| --- | --- |

(4)

Az aktualizált program és a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2007-ben a GDP 3 %-a lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 3,7 %-ának megfelelő céllal. A költségvetés végrehajtására vonatkozó újabb, előzetes adatok szerint a hiány 2007-ben valószínűleg a GDP 3 %-ánál alacsonyabb. Ez a fejlemény összhangban van az előző változatról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény arra vonatkozó felkérésével – illetve tovább meg annál – hogy hajtsanak végre intézkedéseket a túlzott hiány megszüntetésére 2008-ig (3). A Tanács megállapítása szerint összhangban van az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatásaival is, mivel a vártnál jobb 2006-os eredmény alapján 2007-ben ambiciózusabb költségvetési célokat követtek.

| (5) | Az aktualizált stabilitási program célja középtávon a költségvetési konszolidáció folytatása ahhoz, hogy költségvetési célkitűzésként a GDP 0,5 %-át jelentő strukturális hiányt (ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) érjenek el 2010-ig. A tervek szerint az államháztartás hiánya fokozatosan csökken, a GDP 3 %-át kitevő 2007-es hiány 2008-ban 2,4 %-ra, 2009-ben 1,5 %-ra, 2010-ben 0,4 %-ra és 2011-ben esetleg a GDP 0,2 %-ára. Az elsődleges egyenleg pályája hasonló, a csekély mértékű hiány 2011-re a GDP 2,5 %-át kitevő többleté válik. A közös módszertannal összhangban számított strukturális hiány az előrejelzések szerint 2010-ig évente átlagosan körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával szűkül, és 2011-ben nagyjából stabilizálódik a GDP 0,5 %-a körül. A tervezett költségvetési konszolidációt várhatóan a kiadások további mérséklésével érik el, az állami foglalkoztatás költségeinek visszafogását célzó korrekciós intézkedéseknek (a közigazgatás reformjának szélesebb összefüggésében), és csekélyebb mértékben a szociális juttatások csökkentésének köszönhetően. A tervek szerint a költségvetési konszolidációhoz a bevételi hányad emelkedése is hozzájárul. A tervezettnél jobb 2006-os és 2007-es hiányra építve a program némileg módosított makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából megerősíti a stabilitási program 2006. decemberi változatában tervezett strukturális kiigazítási pályát. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP 64,4 %-a, és az előrejelzések szerint a csökkenése felgyorsul, és az időszak során a GDP majdnem 8 százalékpontja lehet, így 2010-re a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alá kerül. |
| --- | --- |

(5)

Az aktualizált stabilitási program célja középtávon a költségvetési konszolidáció folytatása ahhoz, hogy költségvetési célkitűzésként a GDP 0,5 %-át jelentő strukturális hiányt (ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) érjenek el 2010-ig. A tervek szerint az államháztartás hiánya fokozatosan csökken, a GDP 3 %-át kitevő 2007-es hiány 2008-ban 2,4 %-ra, 2009-ben 1,5 %-ra, 2010-ben 0,4 %-ra és 2011-ben esetleg a GDP 0,2 %-ára. Az elsődleges egyenleg pályája hasonló, a csekély mértékű hiány 2011-re a GDP 2,5 %-át kitevő többleté válik. A közös módszertannal összhangban számított strukturális hiány az előrejelzések szerint 2010-ig évente átlagosan körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával szűkül, és 2011-ben nagyjából stabilizálódik a GDP 0,5 %-a körül. A tervezett költségvetési konszolidációt várhatóan a kiadások további mérséklésével érik el, az állami foglalkoztatás költségeinek visszafogását célzó korrekciós intézkedéseknek (a közigazgatás reformjának szélesebb összefüggésében), és csekélyebb mértékben a szociális juttatások csökkentésének köszönhetően. A tervek szerint a költségvetési konszolidációhoz a bevételi hányad emelkedése is hozzájárul. A tervezettnél jobb 2006-os és 2007-es hiányra építve a program némileg módosított makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából megerősíti a stabilitási program 2006. decemberi változatában tervezett strukturális kiigazítási pályát. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP 64,4 %-a, és az előrejelzések szerint a csökkenése felgyorsul, és az időszak során a GDP majdnem 8 százalékpontja lehet, így 2010-re a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alá kerül.

| (6) | A költségvetés a program aktualizált változatában előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. Különösen azért, mert a fentieknek megfelelően a makrogazdasági forgatókönyv a következő évekre vonatkozóan a GDP feltételezett kedvező növekedésén alapul. Az újabban végrehajtott intézkedések eredményeként középtávon jelentkező kiadásmegtakarításokkal összefüggésben is felmerül némi bizonytalanság. Ezeknek a kockázatoknak egy részét azonban részben ellensúlyozhatja az előre jelzettnél jobb 2007-es eredmény, amely 2008-ra igen kedvező kiindulási helyzetet teremthet. Tekintettel a költségvetési célkitűzések negatív kockázataira, az adóssághányad alakulása a programban előre jelzettnél kedvezőtlenebb is lehet. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés a program aktualizált változatában előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. Különösen azért, mert a fentieknek megfelelően a makrogazdasági forgatókönyv a következő évekre vonatkozóan a GDP feltételezett kedvező növekedésén alapul. Az újabban végrehajtott intézkedések eredményeként középtávon jelentkező kiadásmegtakarításokkal összefüggésben is felmerül némi bizonytalanság. Ezeknek a kockázatoknak egy részét azonban részben ellensúlyozhatja az előre jelzettnél jobb 2007-es eredmény, amely 2008-ra igen kedvező kiindulási helyzetet teremthet. Tekintettel a költségvetési célkitűzések negatív kockázataira, az adóssághányad alakulása a programban előre jelzettnél kedvezőtlenebb is lehet.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmasnak tűnik a túlzott hiánynak – a Tanács ajánlásának megfelelően – legkésőbb 2008-ig történő tartós korrekciójára. A 2006-os és 2007-es csökkenést követően az aktualizált változat célja 2008-ban a strukturális hiánynak a GDP 0,5 százalékával történő csökkentése. A Tanács megállapítása szerint ez összhangban van az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatásaival. A program alapján a normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szembeni megfelelő mértékű biztonsági tartalékot 2009-ben érik el. Tekintettel azonban a költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatokra előfordulhat, hogy ezt 2010 előtt nem teljesítik. Ezenkívül lehetséges, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-re megvalósítsák a középtávú költségvetési célkitűzést. Bár a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható tervezett kiigazítás üteme összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a fent említett kockázatok alapján a kiigazítás további erőfeszítéseket igényelhet. Végül, az adósságra vonatkozó fenti előrejelzések kockázatait figyelembe véve az adóssághányad a programidőszak végén kellő mértékben csökkenhet a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmasnak tűnik a túlzott hiánynak – a Tanács ajánlásának megfelelően – legkésőbb 2008-ig történő tartós korrekciójára. A 2006-os és 2007-es csökkenést követően az aktualizált változat célja 2008-ban a strukturális hiánynak a GDP 0,5 százalékával történő csökkentése. A Tanács megállapítása szerint ez összhangban van az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatásaival. A program alapján a normál makrogazdasági ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szembeni megfelelő mértékű biztonsági tartalékot 2009-ben érik el. Tekintettel azonban a költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatokra előfordulhat, hogy ezt 2010 előtt nem teljesítik. Ezenkívül lehetséges, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2010-re megvalósítsák a középtávú költségvetési célkitűzést. Bár a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható tervezett kiigazítás üteme összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a fent említett kockázatok alapján a kiigazítás további erőfeszítéseket igényelhet. Végül, az adósságra vonatkozó fenti előrejelzések kockázatait figyelembe véve az adóssághányad a programidőszak végén kellő mértékben csökkenhet a referenciaérték felé.

| (8) | Az öregséginyugdíj-rendszer Portugáliában 2006-ban és 2007-ben elfogadott reformja szembetűnően hozzájárult a nyugdíjkiadások növekedésének visszafogásához és lehetővé tette, hogy az államháztartás fenntarthatóságának magas kockázata közepessé váljon, ezáltal az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása közel került az EU átlagához. Mindazonáltal a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Ugyanakkor a program szerint a 2007-es költségvetési egyenleg – noha egyértelműen javult az előző változatban levő kiindulási helyzethez képest – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is további kockázatot jelent az államháztartás fenntarthatóságára nézve. A programban tervezett további államháztartási konszolidáció ezért hozzájárulhatna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Az öregséginyugdíj-rendszer Portugáliában 2006-ban és 2007-ben elfogadott reformja szembetűnően hozzájárult a nyugdíjkiadások növekedésének visszafogásához és lehetővé tette, hogy az államháztartás fenntarthatóságának magas kockázata közepessé váljon, ezáltal az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása közel került az EU átlagához. Mindazonáltal a bruttó adósság jelenlegi szintje meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Ugyanakkor a program szerint a 2007-es költségvetési egyenleg – noha egyértelműen javult az előző változatban levő kiindulási helyzethez képest – a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is további kockázatot jelent az államháztartás fenntarthatóságára nézve. A programban tervezett további államháztartási konszolidáció ezért hozzájárulhatna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | A stabilitási program teljes mértékben összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A nemzeti reformprogramba, amely a költségvetési konszolidációt az államháztartás fenntarthatóságának javításával együtt kulcsfontosságúnak tekinti, kifejezetten belefoglalták a középtávú költségvetési konszolidációra vonatkozó terveket. Ezzel párhuzamosan a stabilitási program részletesen kidolgozza a nemzeti reformprogramban levő néhány intézkedés végrehajtásához szükséges előrelépést és az államháztartásra gyakorolt hatásukat, valamint a szélesebb gazdasági kilátásokat. A két program egymást kiegészítő és következetes információt nyújt a közös szakpolitikai intézkedésekről. |
| --- | --- |

(9)

A stabilitási program teljes mértékben összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A nemzeti reformprogramba, amely a költségvetési konszolidációt az államháztartás fenntarthatóságának javításával együtt kulcsfontosságúnak tekinti, kifejezetten belefoglalták a középtávú költségvetési konszolidációra vonatkozó terveket. Ezzel párhuzamosan a stabilitási program részletesen kidolgozza a nemzeti reformprogramban levő néhány intézkedés végrehajtásához szükséges előrelépést és az államháztartásra gyakorolt hatásukat, valamint a szélesebb gazdasági kilátásokat. A két program egymást kiegészítő és következetes információt nyújt a közös szakpolitikai intézkedésekről.

| (10) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt, országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és az euroövezet tagállamainak szóló, a lisszaboni stratégia keretében a költségvetési politikák területén meghatározott iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

(10)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt, országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és az euroövezet tagállamainak szóló, a lisszaboni stratégia keretében a költségvetési politikák területén meghatározott iránymutatásoknak.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4). |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program biztosítja a túlzott hiány 2008-ig történő megszüntetését. Amennyiben a költségvetési végrehajtás a vártnál jobban alakul, a hiány már 2007-ben a GDP 3 %-a alatt lesz. A program középtávon további költségvetési konszolidációt céloz meg, ideértve a középtávú költségvetési célkitűzés elérését 2010-ig, és az egész programidőszakban az államadósság hányadának csökkenő pályáját irányozza elő. Ezeknek a célkitűzéseknek az elérése azonban a programban bejelentett intézkedések hatékony végrehajtásától függ és további erőfeszítéseket igényelhet, nevezetesen az előre jelzettnél alacsonyabb gazdasági növekedés kockázatának fényében.

A terveknek megfelelően a költségvetési konszolidáció terén tett további előrelépés szintén segíthet a külső egyensúlyhiány kezelésében és javíthatja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának kilátásait, amelyekkel összefüggésben Portugália a nyugdíjrendszer jelentős mértékű reformja után közepes kockázattal szembesül. Végül az állami kiadások minőségének és hatékonyságának tervezett javítása, beleértve a közigazgatást és a költségvetési keretet, kedvező hatással járhat a potenciális GDP-növekedésre és ezáltal segíti a felzárkózási folyamat folytatását.

A fenti értékelés alapján és a 2005. szeptember 20-i, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás fényében Portugáliát a következők megvalósítására kérik fel:

| i. | kellő határozottsággal hajtsa végre a programban előirányzott költségvetési konszolidációt a túlzott hiány megszüntetésének érdekében; |
| --- | --- |

i.

kellő határozottsággal hajtsa végre a programban előirányzott költségvetési konszolidációt a túlzott hiány megszüntetésének érdekében;

| ii. | hajtsa végre a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható tervezett kiigazítást, szükség esetén megerősített intézkedésekkel alátámasztva; és, tekintettel az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatokra is, biztosítsa az adósság/GDP arány gyors csökkentését, nevezetesen a vártnál jobb költségvetési eredmény hiánycsökkentést célzó elosztásával; |
| --- | --- |

ii.

hajtsa végre a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható tervezett kiigazítást, szükség esetén megerősített intézkedésekkel alátámasztva; és, tekintettel az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatokra is, biztosítsa az adósság/GDP arány gyors csökkentését, nevezetesen a vártnál jobb költségvetési eredmény hiánycsökkentést célzó elosztásával;

| iii. | tartósan tartsa fenn a kiadások mérséklését és a jelenleg zajló közigazgatási reform folytatásával és a költségvetési keretnek a programban körvonalazott javításával is erősítse az állami kiadások minőségét. |
| --- | --- |

iii.

tartósan tartsa fenn a kiadások mérséklését és a jelenleg zajló közigazgatási reform folytatásával és a költségvetési keretnek a programban körvonalazott javításával is erősítse az állami kiadások minőségét.

A Tanács megállapítása szerint ezek a fellépések összhangban állnak az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatásaival.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2007. december | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| BIZ 2007. november | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | n.a. |
| HICP infláció (8)

  (%) | SP 2007. december | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| BIZ 2007. november | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2007. december | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| BIZ 2007. november (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| BIZ 2007. november | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| BIZ 2007. november | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| BIZ 2007. november | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| BIZ 2007. november | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| BIZ 2007. november | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2007. december | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| BIZ 2007. november | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | n.a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2007. december

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

BIZ 2007. november

1,3

1,8

2,0

2,1

n.a.

n.a.

SP 2006. december

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

n.a.

HICP infláció (8)

(%)

SP 2007. december

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

BIZ 2007. november

3,0

2,4

2,4

2,3

n.a.

n.a.

SP 2006. december

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2007. december

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

BIZ 2007. november (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

n.a.

n.a.

SP 2006. december

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

BIZ 2007. november

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

n.a.

n.a.

SP 2006. december

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

BIZ 2007. november

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

n.a.

n.a.

SP 2006. december

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

BIZ 2007. november

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

n.a.

n.a.

SP 2006. december

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

BIZ 2007. november

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

n.a.

n.a.

SP 2006. december

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

BIZ 2007. november

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

n.a.

n.a.

SP 2006. december

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2007. december

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

BIZ 2007. november

64,8

64,4

64,7

64,5

n.a.

n.a.

SP 2006. december

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

n.a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 71., 2007.3.28., 5. o.

(4)  Különösen az állami fogyasztás deflátorára és a beruházás deflátorára vonatkozó adatok hiányoznak.

(5)  A programokban szereplő, kibocsátási résre és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegekre vonatkozó adatokat a Bizottság szolgálatai a programokban foglalt információk alapján újraszámították.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 1,5 %-os, 1,5 %-os, 1,6 %-os és 1,6 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül, Az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a legújabb program és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése alapján 2007-ben a GDP 0,1 %-át teszik ki (hiánycsökkentők).

(8)  A magánfogyasztás deflátora a stabilitási program 2006. decemberi aktualizálásához.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/10

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Ciprus 2007–2011-es időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

(2008/C 73/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Ciprus első, a 2007–2011-es időszakra vonatkozó stabilitási programját (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Ciprus első, a 2007–2011-es időszakra vonatkozó stabilitási programját (2).

| (2) | Az elmúlt tíz évben Ciprust a szilárd gazdasági növekedés jellemezte, egyes években ingadozásokkal ugyan, ami azt tükrözi, hogy a kis, nyitott gazdaságra hatnak a külső megrázkódtatások.
  A költségvetési politika nem használta ki mindig a kedvező ciklikus feltételeket ahhoz, hogy egyenleget közelítő vagy többletet jelentő költségvetési célt érjen el, ami biztonsági tartalékot jelentene a normál makrogazdasági ingadozásokkal szemben és lehetővé tenné, hogy az automatikus stabilizátorok gazdasági visszaesés esetén teljes mértékben működjenek. Ez hangsúlyozza a ciklikus költségvetési irányvonal elkerülésének szükségességét a kedvező gazdasági időszakokban. Az elmúlt négy évben a ciprusi hatóságok sikeres, főként bevételen alapuló költségvetési konszolidációba kezdtek, amelynek eredményeként az államháztartási hiány a GDP 2003-as 6,5 %-áról 2006-ban 1,2 %-ra csökkent. A valószínűleg átmeneti, főként adókból táplálkozó növekedés mellett, amely kivételesen magas kormányzati bevételeket eredményezett, a költségvetési egyenleg a jelenlegi becslések szerint 2007-ben a GDP 1,5 %-át kitevő többletet mutat. Ezenkívül az adósságállomány 2003-ban a GDP 69 %-a volt és 2007-ben körülbelül 60 %-ra csökkent. Az elsődleges folyó kiadások korlátozott visszafogása és a növekedés összetételében az adóbevételek legújabb, valószínűleg átmeneti emelkedése kiemeli a kiadások még jobb ellenőrzésének szükségességét. Ez segítene stabilizálni a gazdaságot az euroövezeti tagság által teremtett új feltételek között. A nyugdíjrendszer reformja és az egészségügyben elfogadott reformok időben történő végrehajtása szintén hozzájárulna az elsődleges kiadások ellenőrzéséhez, miközben hosszú távon alátámasztaná az államháztartás fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt tíz évben Ciprust a szilárd gazdasági növekedés jellemezte, egyes években ingadozásokkal ugyan, ami azt tükrözi, hogy a kis, nyitott gazdaságra hatnak a külső megrázkódtatások.

A költségvetési politika nem használta ki mindig a kedvező ciklikus feltételeket ahhoz, hogy egyenleget közelítő vagy többletet jelentő költségvetési célt érjen el, ami biztonsági tartalékot jelentene a normál makrogazdasági ingadozásokkal szemben és lehetővé tenné, hogy az automatikus stabilizátorok gazdasági visszaesés esetén teljes mértékben működjenek. Ez hangsúlyozza a ciklikus költségvetési irányvonal elkerülésének szükségességét a kedvező gazdasági időszakokban. Az elmúlt négy évben a ciprusi hatóságok sikeres, főként bevételen alapuló költségvetési konszolidációba kezdtek, amelynek eredményeként az államháztartási hiány a GDP 2003-as 6,5 %-áról 2006-ban 1,2 %-ra csökkent. A valószínűleg átmeneti, főként adókból táplálkozó növekedés mellett, amely kivételesen magas kormányzati bevételeket eredményezett, a költségvetési egyenleg a jelenlegi becslések szerint 2007-ben a GDP 1,5 %-át kitevő többletet mutat. Ezenkívül az adósságállomány 2003-ban a GDP 69 %-a volt és 2007-ben körülbelül 60 %-ra csökkent. Az elsődleges folyó kiadások korlátozott visszafogása és a növekedés összetételében az adóbevételek legújabb, valószínűleg átmeneti emelkedése kiemeli a kiadások még jobb ellenőrzésének szükségességét. Ez segítene stabilizálni a gazdaságot az euroövezeti tagság által teremtett új feltételek között. A nyugdíjrendszer reformja és az egészségügyben elfogadott reformok időben történő végrehajtása szintén hozzájárulna az elsődleges kiadások ellenőrzéséhez, miközben hosszú távon alátámasztaná az államháztartás fenntarthatóságát.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv tervei szerint a reál-GDP növekedése a 2007-es 4,2 %-ról átlagosan 4 %-ra lassul a programidőszak fennmaradó részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (3) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv 2009-ig megalapozott növekedési feltételezésekre épül, bár ezután a feltételezések némileg magasnak tűnnek. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik, de az olaj- és élelmiszerárak világpiacon tapasztalható legújabb alakulása alapján vannak felfelé ható kockázatok. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv tervei szerint a reál-GDP növekedése a 2007-es 4,2 %-ról átlagosan 4 %-ra lassul a programidőszak fennmaradó részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (3) úgy tűnik, hogy ez a forgatókönyv 2009-ig megalapozott növekedési feltételezésekre épül, bár ezután a feltételezések némileg magasnak tűnnek. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik, de az olaj- és élelmiszerárak világpiacon tapasztalható legújabb alakulása alapján vannak felfelé ható kockázatok.

| (4) | 2007-ben az államháztartási többlet a stabilitási program becslése szerint a GDP 1,5 %-a, a GDP több mint 3 százalékpontjával jobb a konvergenciaprogram utolsó változatában levő, a GDP 1,6 %-ának megfelelő hiánycéllal szemben. A 2007-es szembetűnő fordulat a teljes bevétel kivételes emelkedésének tulajdonítható, ami a pénzügyi szektor erőteljes jövedelmezőségéből és az ingatlanpiaci beruházások fellendüléséből eredő különösen magas adóbevételek eredménye. Az adóalapok és a kapcsolódó bevételek növekedése csak részben tűnik tartósnak. A 2007-es becsült eredmény tekintetbe veszi a konvergenciaprogram utolsó változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (4) felkérését, hogy „hajtsa végre a programban előirányzott költségvetési konszolidációs pályát”. |
| --- | --- |

(4)

2007-ben az államháztartási többlet a stabilitási program becslése szerint a GDP 1,5 %-a, a GDP több mint 3 százalékpontjával jobb a konvergenciaprogram utolsó változatában levő, a GDP 1,6 %-ának megfelelő hiánycéllal szemben. A 2007-es szembetűnő fordulat a teljes bevétel kivételes emelkedésének tulajdonítható, ami a pénzügyi szektor erőteljes jövedelmezőségéből és az ingatlanpiaci beruházások fellendüléséből eredő különösen magas adóbevételek eredménye. Az adóalapok és a kapcsolódó bevételek növekedése csak részben tűnik tartósnak. A 2007-es becsült eredmény tekintetbe veszi a konvergenciaprogram utolsó változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (4) felkérését, hogy „hajtsa végre a programban előirányzott költségvetési konszolidációs pályát”.

| (5) | Tekintve a vártnál jobb 2007-es eredményeket, a stabilitási programban ismertetett költségvetési célok az összességében változatlan makrogazdasági háttér mellett jóval magasabbak, mint a konvergenciaprogram utolsó változatában. A stabilitási program ambiciózusabb középtávú költségvetési célkitűzést irányoz elő, ami kiegyensúlyozott strukturális egyenleget jelent (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg), összehasonlítva az előző, a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális hiánnyal. A stabilitási programban szereplő költségvetési stratégia célja az új középtávú költségvetési célkitűzés fenntartása a programidőszakban, amelyet már 2007-ben túlteljesítettek. A tervek szerint az államháztartás többlete 2011-ben csökken, a GDP 2007-es 1,5 %-áról 0,7 %-ra; az elsődleges többlet esetében a csökkenés még kifejezettebb, a GDP 4,7 %-áról 2011-ben 2,8 %-ra. A többlet csökkenése főleg azt tükrözi, hogy az összes bevétel hányada a GDP-ben 1,25 százalékponttal visszaesik, míg az összes kiadás a tervek szerint csak a GDP 0,25 százalékpontjával csökken.
  Utóbbi főleg a kamatkiadásokban jelentkező jelentős megtakarításokat jelzi, mivel az elsődleges kiadás 0,25 százalékponttal növekszik, mert a munkavállalók jövedelmének, a támogatásoknak és az állami beruházásoknak a visszafogását több mint ellensúlyozza a szociális juttatások és egyéb kiadások emelkedése. Az összes bevétel visszaesése 2008-ra összpontosul (a GDP 1,5 százalékpontja), mivel a bevételek 2007-es rendkívüli növekedésének a fele (a GDP 1,5 %-a) 2008-ban várhatóan már nem folytatódik. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP 60 %-a és 2008-ban az előrejelzések szerint 11,5 százalékponttal csökken, a GDP 48,5 %-ára. Ez főként a magas elsődleges többletnek és a jelentős adósság-csökkentő állományalkalmazkodásnak az eredménye, amely a törlesztési alapok pénzügyi eszközeiben végrehajtott nagy leépítésnek az eredménye. Az előrejelzés szerint ezután a GDP-hez viszonyított adósság aránya további 8 százalékponttal csökken – 2011-re 40,5 %-ra – a programidőszak folyamán. |
| --- | --- |

(5)

Tekintve a vártnál jobb 2007-es eredményeket, a stabilitási programban ismertetett költségvetési célok az összességében változatlan makrogazdasági háttér mellett jóval magasabbak, mint a konvergenciaprogram utolsó változatában. A stabilitási program ambiciózusabb középtávú költségvetési célkitűzést irányoz elő, ami kiegyensúlyozott strukturális egyenleget jelent (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg), összehasonlítva az előző, a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális hiánnyal. A stabilitási programban szereplő költségvetési stratégia célja az új középtávú költségvetési célkitűzés fenntartása a programidőszakban, amelyet már 2007-ben túlteljesítettek. A tervek szerint az államháztartás többlete 2011-ben csökken, a GDP 2007-es 1,5 %-áról 0,7 %-ra; az elsődleges többlet esetében a csökkenés még kifejezettebb, a GDP 4,7 %-áról 2011-ben 2,8 %-ra. A többlet csökkenése főleg azt tükrözi, hogy az összes bevétel hányada a GDP-ben 1,25 százalékponttal visszaesik, míg az összes kiadás a tervek szerint csak a GDP 0,25 százalékpontjával csökken.

Utóbbi főleg a kamatkiadásokban jelentkező jelentős megtakarításokat jelzi, mivel az elsődleges kiadás 0,25 százalékponttal növekszik, mert a munkavállalók jövedelmének, a támogatásoknak és az állami beruházásoknak a visszafogását több mint ellensúlyozza a szociális juttatások és egyéb kiadások emelkedése. Az összes bevétel visszaesése 2008-ra összpontosul (a GDP 1,5 százalékpontja), mivel a bevételek 2007-es rendkívüli növekedésének a fele (a GDP 1,5 %-a) 2008-ban várhatóan már nem folytatódik. A bruttó államadósság a becslések szerint 2007-ben a GDP 60 %-a és 2008-ban az előrejelzések szerint 11,5 százalékponttal csökken, a GDP 48,5 %-ára. Ez főként a magas elsődleges többletnek és a jelentős adósság-csökkentő állományalkalmazkodásnak az eredménye, amely a törlesztési alapok pénzügyi eszközeiben végrehajtott nagy leépítésnek az eredménye. Az előrejelzés szerint ezután a GDP-hez viszonyított adósság aránya további 8 százalékponttal csökken – 2011-re 40,5 %-ra – a programidőszak folyamán.

| (6) | A költségvetés a programban előre jelzettnél jobban is alakulhat 2008-ban és 2009-ben, majd ezt követően rosszabbul. A program feltételezi, hogy a vártnál jobb 2007-es bevételeknek csak egy részét viszik át a következő évekre. Bár a részletesebb adatok hiánya miatt ez még bizonytalan, de valószínűleg lehetőség nyílik nagyobb mértékű átvitelre, különösen 2008-ban és 2009-ben. A bevételekkel kapcsolatban kockázatot jelent az a tény, hogy a makrogazdasági forgatókönyv a programidőszak későbbi éveiben a magánfogyasztás növekedésével összefüggésben kedvező előrejelzéseket tartalmaz. A kiadások 2006-ban bevezetett felső határaiba vetett bizalom további kockázatot jelent, mivel fedezésük nem teljes, és különösen az érvényesítési mechanizmust nem részletezik. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés a programban előre jelzettnél jobban is alakulhat 2008-ban és 2009-ben, majd ezt követően rosszabbul. A program feltételezi, hogy a vártnál jobb 2007-es bevételeknek csak egy részét viszik át a következő évekre. Bár a részletesebb adatok hiánya miatt ez még bizonytalan, de valószínűleg lehetőség nyílik nagyobb mértékű átvitelre, különösen 2008-ban és 2009-ben. A bevételekkel kapcsolatban kockázatot jelent az a tény, hogy a makrogazdasági forgatókönyv a programidőszak későbbi éveiben a magánfogyasztás növekedésével összefüggésben kedvező előrejelzéseket tartalmaz. A kiadások 2006-ban bevezetett felső határaiba vetett bizalom további kockázatot jelent, mivel fedezésük nem teljes, és különösen az érvényesítési mechanizmust nem részletezik.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák az új középtávú célkitűzést. A program által ideiglenesnek tekintett, a GDP 1,5 %-át kitevő bevétel, bár jellegében valószínűleg átmeneti, nem minősül egyszerinek és a Bizottság szolgálatai nem tekintik annak. A kedvező időszakot tekintve a strukturális többlet csökkenése 2008-ban a GDP több mint 1 százalékpontjával az előző évi 1,75 %-ról, ciklikus költségvetési irányvonalat jelenthet, amely nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A kormány azon megfontolása azonban, hogy a bevételek 2007-es emelkedése csak részben lehet tartós, körültekintő költségvetési szemléletmódot tükröz, amelynek következtében a növekedés különösen adóintenzív összetételéből eredő bevételek nem vezetnek további állandó kiadásokhoz. Bár a költségvetési egyenleg tervezett romlása 2007-hez képest nagy mértékben az adóbevételek várt normalizálását tükrözi, fennáll annak a veszélye, hogy az irányvonal 2008-ban ciklikussá válhat, tekintve a kiadási korlátok érvényesítéséhez kapcsolódó kockázatokat. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák az új középtávú célkitűzést. A program által ideiglenesnek tekintett, a GDP 1,5 %-át kitevő bevétel, bár jellegében valószínűleg átmeneti, nem minősül egyszerinek és a Bizottság szolgálatai nem tekintik annak. A kedvező időszakot tekintve a strukturális többlet csökkenése 2008-ban a GDP több mint 1 százalékpontjával az előző évi 1,75 %-ról, ciklikus költségvetési irányvonalat jelenthet, amely nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A kormány azon megfontolása azonban, hogy a bevételek 2007-es emelkedése csak részben lehet tartós, körültekintő költségvetési szemléletmódot tükröz, amelynek következtében a növekedés különösen adóintenzív összetételéből eredő bevételek nem vezetnek további állandó kiadásokhoz. Bár a költségvetési egyenleg tervezett romlása 2007-hez képest nagy mértékben az adóbevételek várt normalizálását tükrözi, fennáll annak a veszélye, hogy az irányvonal 2008-ban ciklikussá válhat, tekintve a kiadási korlátok érvényesítéséhez kapcsolódó kockázatokat.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatósága tekintetében Ciprus magas kockázattal szembesül. A ciprusi népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása az EU-ban a legmagasabbak közé tartozik, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások igen jelentős növekedése miatt. A programban tervezett 2007-es költségvetési egyenleg hozzájárul az elöregedéssel kapcsolatos, az előrejelzés szerint tekintélyes mértékű, hosszú távú költségvetési hatás egy részének ellensúlyozásához, de nem elegendő teljes fedezéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését a jelenleg előirányzottaknak megfelelően magas elsődleges többlet fenntartásával és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező reformintézkedések elfogadásával lehet elérni. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatósága tekintetében Ciprus magas kockázattal szembesül. A ciprusi népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása az EU-ban a legmagasabbak közé tartozik, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások igen jelentős növekedése miatt. A programban tervezett 2007-es költségvetési egyenleg hozzájárul az elöregedéssel kapcsolatos, az előrejelzés szerint tekintélyes mértékű, hosszú távú költségvetési hatás egy részének ellensúlyozásához, de nem elegendő teljes fedezéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését a jelenleg előirányzottaknak megfelelően magas elsődleges többlet fenntartásával és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező reformintézkedések elfogadásával lehet elérni.

| (9) | A stabilitási program teljes mértékben összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A költségvetési előrejelzések tartalmazzák a nemzeti reformprogramban levő különböző, például a tudásalapú gazdaság erősítésével, a kutatás-fejlesztés elősegítésével, a humán tőke fejlesztésének erősítésével összefüggő projektek és intézkedések költségvetési költségeit. |
| --- | --- |

(9)

A stabilitási program teljes mértékben összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A költségvetési előrejelzések tartalmazzák a nemzeti reformprogramban levő különböző, például a tudásalapú gazdaság erősítésével, a kutatás-fejlesztés elősegítésével, a humán tőke fejlesztésének erősítésével összefüggő projektek és intézkedések költségvetési költségeit.

| (10) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak és az euroövezet tagállamainak szóló, a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak és az euroövezet tagállamainak szóló, a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok (5) legtöbbjét is tartalmazza. |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok (5) legtöbbjét is tartalmazza.

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program költségvetési stratégiája megfelelő a programidőszakban a szilárd költségvetési egyenleg és a makrogazdasági stabilitás fenntartásához. A program strukturális értelemben ambiciózusabb középtávú költségvetési célkitűzést határoz meg a kiegyensúlyozott pozícióval (összehasonlítva a GDP 0,5 %-át kitevő korábbi hiánnyal), amelyet 2007-ben már túlteljesítettek. Ez a teljes bevétel váratlan, a GDP 3 százalékpontját meghaladó növekedésének eredménye, amelyet nagy mértékben a pénzügyi szektor jelentős nyereségességéhez és az ingatlanpiacon fellendülő beruházásokhoz kapcsolódó összetétele magyaráz, amely a program előrejelzése szerint a következő években visszatér a korábbi trendhez. A 2007-es kedvezőbb kiindulási helyzetet tekintve az előző programban meghatározottnál lényegesen jobb költségvetési célokat 2008-ban és 2009-ben túlteljesíthetik.

Ezután a kedvező növekedési feltételezéseket tekintve rosszabbul is alakulhatnak. Bár a költségvetési többlet tervezett csökkenése 2007-hez képest nagy mértékben az adóbevételek várt normalizálását tükrözi, fennáll annak a veszélye, hogy az irányvonal 2008-ban ciklikussá válhat. Az adósságállomány az előrejelzés szerint jelentősen csökken, különösen 2008-ban. A nyugdíjkiadások előre jelzett növekedését tekintve a nyugdíjrendszer reformja és az egészségügyben elfogadott reformok időben történő végrehajtása kedvező hatással járna az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága szempontjából, amely magas kockázattal szembesül.

A fenti értékelés alapján Ciprust felkérik arra, hogy:

| i. | a folyó kiadások még jobb ellenőrzésével kerülje el a ciklikus költségvetési irányvonalat, miközben a bevétel-növekedést az adósságállomány további csökkentésére fordítja; |
| --- | --- |

i.

a folyó kiadások még jobb ellenőrzésével kerülje el a ciklikus költségvetési irányvonalat, miközben a bevétel-növekedést az adósságállomány további csökkentésére fordítja;

| ii. | fogja vissza az állami kiadásokat a nyugdíjrendszer reformjával és az egészségügyben elfogadott reformok időben történő végrehajtásával, az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához. |
| --- | --- |

ii.

fogja vissza az állami kiadásokat a nyugdíjrendszer reformjával és az egészségügyben elfogadott reformok időben történő végrehajtásával, az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2007. dec. | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| BIZ 2007. nov. | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2007. dec. | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| BIZ 2007. nov. | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | n.a. |
| Kibocsátási rés (6)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2007. dec. | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| BIZ 2007. nov. (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2007. dec. | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| BIZ 2007. nov. | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. dec. | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| BIZ 2007. nov. | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2007. dec. | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| BIZ 2007. nov. | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. dec. | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | SP 2007. dec. | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2007. dec. | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| BIZ 2007. nov. | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. dec. | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (Biz.); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2007. dec.

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

BIZ 2007. nov.

3,8

3,8

3,9

3,9

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

n.a.

HICP-infláció

(%)

SP 2007. dec.

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

BIZ 2007. nov.

2,2

2,0

2,3

2,1

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

n.a.

Kibocsátási rés (6)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2007. dec.

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

BIZ 2007. nov. (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2007. dec.

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

BIZ 2007. nov.

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. dec.

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

BIZ 2007. nov.

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2007. dec.

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

BIZ 2007. nov.

2,1

2,2

2,2

2,2

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

SP 2007. dec.

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

BIZ 2007. nov.

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

n.a.

Strukturális egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

SP 2007. dec.

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

BIZ 2007. nov.

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2007. dec.

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

BIZ 2007. nov.

65,2

60,5

53,3

49,6

n.a.

n.a.

KP 2006. dec.

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (Biz.); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A stabilitási programot a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidőt követő egy hét elteltével nyújtották be.

(3)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(4)  HL C 71., 2007.3.28., 16. o.

(5)  Az ágazati egyenlegek táblázatában nem szerepelnek a tőkemérleg 2007–2011-re vonatkozó adatai, és ez megnehezíti az értékelést.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő információkon alapulóan újraszámították.

(7)  A 2006–2009-es időszakra vonatkozóan 3,5 %-os, 3,5 %-os, 3,6 %-os, illetve 3,7 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésében. A stabilitási program a 2007-es bevételben a GDP 1,5 %-át egyszeri intézkedésnek tekinti. Bár jellegében átmeneti, a bevételeknek ez az összege a Bizottság szolgálatai szerint nem minősül egyszerinek.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (Biz.); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/14

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Észtország 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2008/C 73/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Észtország 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-én megvizsgálta Észtország 2007–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | Az észt gazdaság lassulóban van egy rendkívül gyors növekedési időszak után, amikor többek között a hitelállomány jelentős növekedése a fogyasztás és az ingatlanpiac fellendülését eredményezte, és a monetáris feltételekre általánosságban az alkalmazkodás volt jellemző. Ebben az időszakban jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány keletkezett, a közelmúltban a bér-ár spirál kialakulásával járó munkaerő-hiánnyal, és a bérek jelentősebben növekedtek a termelékenységnél, ami a költségek tekintetében a versenyképesség romlásához vezetett.
  Észtország költségvetési többletet és alacsony államadósságot eredményező költségvetési politikája, amelynek a monetáris politika korlátaira való tekintettel különös jelentősége van, 2002 óta általánosságban szilárd. Mindazonáltal egy szigorúbb költségvetési irányvonal többet tehetett volna a gazdaság túlhevültségre utaló jeleinek ellensúlyozásához és a makrogazdasági egyensúlyhiány leküzdéséhez. Ez az egyensúlyhiány a következő években várhatóan csak fokozatosan mérséklődik, továbbra is kedvezőtlen munkaerő-piaci feltételekkel, a termelékenység növekedését meghaladó bérnövekedéssel, árnyomással és állandó, noha némileg csökkenő külső egyensúlyhiánnyal. A lassulás pályájára így lefelé irányuló kockázatok hatnak, bár ezeket enyhíti a gazdaság eddig megnyilvánuló magas fokú rugalmassága. |
| --- | --- |

(2)

Az észt gazdaság lassulóban van egy rendkívül gyors növekedési időszak után, amikor többek között a hitelállomány jelentős növekedése a fogyasztás és az ingatlanpiac fellendülését eredményezte, és a monetáris feltételekre általánosságban az alkalmazkodás volt jellemző. Ebben az időszakban jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány keletkezett, a közelmúltban a bér-ár spirál kialakulásával járó munkaerő-hiánnyal, és a bérek jelentősebben növekedtek a termelékenységnél, ami a költségek tekintetében a versenyképesség romlásához vezetett.

Észtország költségvetési többletet és alacsony államadósságot eredményező költségvetési politikája, amelynek a monetáris politika korlátaira való tekintettel különös jelentősége van, 2002 óta általánosságban szilárd. Mindazonáltal egy szigorúbb költségvetési irányvonal többet tehetett volna a gazdaság túlhevültségre utaló jeleinek ellensúlyozásához és a makrogazdasági egyensúlyhiány leküzdéséhez. Ez az egyensúlyhiány a következő években várhatóan csak fokozatosan mérséklődik, továbbra is kedvezőtlen munkaerő-piaci feltételekkel, a termelékenység növekedését meghaladó bérnövekedéssel, árnyomással és állandó, noha némileg csökkenő külső egyensúlyhiánnyal. A lassulás pályájára így lefelé irányuló kockázatok hatnak, bár ezeket enyhíti a gazdaság eddig megnyilvánuló magas fokú rugalmassága.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 7,5 %-ról 2008-ban 5,25 %-ra, majd a fennmaradó programidőszakban átlagosan 6,5 %-ra mérséklődik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2008-ban óvatos, azt követően pedig megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program előrejelzése szerint az infláció 2008-ban 8,5 %-ra emelkedik, 2009-ben pedig 5,5 %-os, magas szinten marad, ami az élelmiszerárak legutóbbi emelkedésének és a szabályozott árak valószínű növekedésének fényében reálisnak tűnik. Ezen előrejelzések azt vetítik előre, hogy Észtország csak korlátozott előrelépést tesz a nominális konvergencia felé. A külső hiány a hazai kereslet növekedésének gyengülésével párhuzamosan várhatóan szűkül, a GDP 2007-es 14 %-áról körülbelül 10 %-ra 2009-ben, és ezt követően mintegy a 8 %-ára; ez megalapozott, de fennáll annak a kockázata, hogy a versenyképességnek a költségek miatti romlása gátolja ezt a javulást. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy a reál-GDP növekedése a 2007-es 7,5 %-ról 2008-ban 5,25 %-ra, majd a fennmaradó programidőszakban átlagosan 6,5 %-ra mérséklődik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2) úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2008-ban óvatos, azt követően pedig megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program előrejelzése szerint az infláció 2008-ban 8,5 %-ra emelkedik, 2009-ben pedig 5,5 %-os, magas szinten marad, ami az élelmiszerárak legutóbbi emelkedésének és a szabályozott árak valószínű növekedésének fényében reálisnak tűnik. Ezen előrejelzések azt vetítik előre, hogy Észtország csak korlátozott előrelépést tesz a nominális konvergencia felé. A külső hiány a hazai kereslet növekedésének gyengülésével párhuzamosan várhatóan szűkül, a GDP 2007-es 14 %-áról körülbelül 10 %-ra 2009-ben, és ezt követően mintegy a 8 %-ára; ez megalapozott, de fennáll annak a kockázata, hogy a versenyképességnek a költségek miatti romlása gátolja ezt a javulást.

| (4) | 2007-ben az államháztartási többlet a konvergenciaprogram legutóbbi változatának becslése szerint a GDP 2,6 %-a, az előző változatban szereplő, a GDP 1,2 %-ának megfelelő céllal szemben. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint is várható jobb teljesítményt nagyban meghatározza a vártnál jobb 2006-os eredmény átvitele, és kisebb mértékben a vártnál lényegesen magasabb bevétel-növekedés, amely több mint ellensúlyozza a kiadásoknak a tervezettnél szembetűnően magasabb növekedését. A költségvetés 2007-es végrehajtása részben összhangban volt a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével. Bár a költségvetési többlet a tervezettnél magasabbnak tűnik, a strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) várhatóan a GDP több mint 0,5 százalékpontjával romlik az előző évhez képest, ami a kedvező időszakokban ciklikus irányvonalra utal. A 2007. decemberében elfogadott kiegészítő költségvetés által eredményezett kiadás-növekedés nem volt összhangban továbbá a makrogazdasági stabilitás elősegítésével és a külső egyensúlyhiány korrekciójával. |
| --- | --- |

(4)

2007-ben az államháztartási többlet a konvergenciaprogram legutóbbi változatának becslése szerint a GDP 2,6 %-a, az előző változatban szereplő, a GDP 1,2 %-ának megfelelő céllal szemben. A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint is várható jobb teljesítményt nagyban meghatározza a vártnál jobb 2006-os eredmény átvitele, és kisebb mértékben a vártnál lényegesen magasabb bevétel-növekedés, amely több mint ellensúlyozza a kiadásoknak a tervezettnél szembetűnően magasabb növekedését. A költségvetés 2007-es végrehajtása részben összhangban volt a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével. Bár a költségvetési többlet a tervezettnél magasabbnak tűnik, a strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) várhatóan a GDP több mint 0,5 százalékpontjával romlik az előző évhez képest, ami a kedvező időszakokban ciklikus irányvonalra utal. A 2007. decemberében elfogadott kiegészítő költségvetés által eredményezett kiadás-növekedés nem volt összhangban továbbá a makrogazdasági stabilitás elősegítésével és a külső egyensúlyhiány korrekciójával.

| (5) | A program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja a makrogazdasági stabilitás és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának elősegítése a költségvetési egyenleg tekintetében többlet fenntartásával és így a strukturális egyenleget célzó középtávú költségvetési célkitűzés túlteljesítésével. Az államháztartási többlet várhatóan a GDP 2007-es 2,6 %-áról 2008-ban 1,3 %-ra, és a program következő éveiben körülbelül valamivel 1 % alá csökken. A közös módszertan alapján számított strukturális egyenleg a GDP 2007-es 1,25 %-áról 2008-ban 0,75 %-ra csökken, majd 2008 után újra növekszik, a GDP 1,5–1,25 %-ára.
  A konvergenciaprogram előző változatával összehasonlítva a költségvetési célokat 2008-ra megerősítették és a gazdasági előrejelzések lefelé, valamint az inflációs előrejelzések felfelé történő módosítása tükrében a következő évekre vonatkozóan a GDP körülbelül 0,5 százalékpontjával csökkentették. Az államháztartás bevételeinek a GDP-hez viszonyított aránya a programidőszakban várhatóan körülbelül 1 százalékponttal csökken, elsősorban a jövedelem- és vagyonadók alacsonyabb aránya miatt, amelyet a jövedelemadó mértékének fokozatos csökkentése eredményezett. A kiadások várhatóan körülbelül 1 százalékponttal növekednek a programidőszakban, e tekintetben a legnagyobb hatást a szociális juttatások növekedése jelenti, különösen a nyugdíjak terén, a nagyvonalúbb indexálási szabály elfogadása miatt. |
| --- | --- |

(5)

A program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja a makrogazdasági stabilitás és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának elősegítése a költségvetési egyenleg tekintetében többlet fenntartásával és így a strukturális egyenleget célzó középtávú költségvetési célkitűzés túlteljesítésével. Az államháztartási többlet várhatóan a GDP 2007-es 2,6 %-áról 2008-ban 1,3 %-ra, és a program következő éveiben körülbelül valamivel 1 % alá csökken. A közös módszertan alapján számított strukturális egyenleg a GDP 2007-es 1,25 %-áról 2008-ban 0,75 %-ra csökken, majd 2008 után újra növekszik, a GDP 1,5–1,25 %-ára.

A konvergenciaprogram előző változatával összehasonlítva a költségvetési célokat 2008-ra megerősítették és a gazdasági előrejelzések lefelé, valamint az inflációs előrejelzések felfelé történő módosítása tükrében a következő évekre vonatkozóan a GDP körülbelül 0,5 százalékpontjával csökkentették. Az államháztartás bevételeinek a GDP-hez viszonyított aránya a programidőszakban várhatóan körülbelül 1 százalékponttal csökken, elsősorban a jövedelem- és vagyonadók alacsonyabb aránya miatt, amelyet a jövedelemadó mértékének fokozatos csökkentése eredményezett. A kiadások várhatóan körülbelül 1 százalékponttal növekednek a programidőszakban, e tekintetben a legnagyobb hatást a szociális juttatások növekedése jelenti, különösen a nyugdíjak terén, a nagyvonalúbb indexálási szabály elfogadása miatt.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészt a program makrogazdasági feltételezései 2008-ban óvatosak, így előfordulhat, hogy a költségvetési eredmény a programban előre jelzettnél jobbnak bizonyul. A program részletes tájékoztatást ad a bevételekkel kapcsolatban előirányzott intézkedésekről és az adó-előrejelzések megalapozottnak tűnnek. Másrészt az általánosságban jó eredmények ellenére az utóbbi években jellemző volt az a gyakorlat, hogy a vártnál nagyobb bevételek egy részét a kiegészítő költségvetés révén a növekvő kiadásokhoz irányították át, és így nem tartották tiszteletben a megállapított kiadási célokat. Ha a gazdaság lassulása a program forgatókönyvénél komolyabbnak és/vagy jobban elhúzódónak bizonyul, ez kevésbé kedvező államháztartáshoz is vezethet. Különösen ha az észt gazdaság hitelből finanszírozott, a hazai viszonyok által befolyásolt gyors növekedése hirtelen lelassulna vagy a növekedés összetétele jelentősen eltolódna a kevésbé adóintenzív növekedés felé, a költségvetés nyomás alá kerülhetne. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészt a program makrogazdasági feltételezései 2008-ban óvatosak, így előfordulhat, hogy a költségvetési eredmény a programban előre jelzettnél jobbnak bizonyul. A program részletes tájékoztatást ad a bevételekkel kapcsolatban előirányzott intézkedésekről és az adó-előrejelzések megalapozottnak tűnnek. Másrészt az általánosságban jó eredmények ellenére az utóbbi években jellemző volt az a gyakorlat, hogy a vártnál nagyobb bevételek egy részét a kiegészítő költségvetés révén a növekvő kiadásokhoz irányították át, és így nem tartották tiszteletben a megállapított kiadási célokat. Ha a gazdaság lassulása a program forgatókönyvénél komolyabbnak és/vagy jobban elhúzódónak bizonyul, ez kevésbé kedvező államháztartáshoz is vezethet. Különösen ha az észt gazdaság hitelből finanszírozott, a hazai viszonyok által befolyásolt gyors növekedése hirtelen lelassulna vagy a növekedés összetétele jelentősen eltolódna a kevésbé adóintenzív növekedés felé, a költségvetés nyomás alá kerülhetne.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban ismertetett költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a tervek szerint a programidőszak alatt kellő biztonsági tartalékkal fenntartsák a középtávú költségvetési célkitűzést. Mindazonáltal a strukturális többlet romlása 2008-ban költségvetési expanziót jelent, ami annak a kockázatát hordozza, hogy ha a gazdaság növekedése továbbra is jelentős lesz, akkor a program által alkalmazott költségvetési irányvonal a ciklus irányába ható politikába kezd. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A ciklusnak ebben a szakaszában továbbá, amikor megkezdődött a gazdaság lassulása, de még mindig jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn, a költségvetési politikának el kell kerülnie az egyensúlyhiány súlyosbodását. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban ismertetett költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a tervek szerint a programidőszak alatt kellő biztonsági tartalékkal fenntartsák a középtávú költségvetési célkitűzést. Mindazonáltal a strukturális többlet romlása 2008-ban költségvetési expanziót jelent, ami annak a kockázatát hordozza, hogy ha a gazdaság növekedése továbbra is jelentős lesz, akkor a program által alkalmazott költségvetési irányvonal a ciklus irányába ható politikába kezd. Ez nem lenne összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktummal. A ciklusnak ebben a szakaszában továbbá, amikor megkezdődött a gazdaság lassulása, de még mindig jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn, a költségvetési politikának el kell kerülnie az egyensúlyhiány súlyosbodását.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Észtország összességében alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Észtországban a legalacsonyabbak között van az EU-ban, és a program szerint így is marad, még a nyugdíjindexálási szabály legújabb változásának hatását figyelembe véve is. A bruttó adósság jelenlegi szintje Észtországban igen alacsony, és a programidőszakra vonatkozó költségvetési tervekkel összhangban fenntartott rendezett államháztartás hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Észtország összességében alacsony kockázattal szembesül. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása Észtországban a legalacsonyabbak között van az EU-ban, és a program szerint így is marad, még a nyugdíjindexálási szabály legújabb változásának hatását figyelembe véve is. A bruttó adósság jelenlegi szintje Észtországban igen alacsony, és a programidőszakra vonatkozó költségvetési tervekkel összhangban fenntartott rendezett államháztartás hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | A konvergenciaprogram bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A konvergenciaprogram aktualizált változata mindenekelőtt a nemzeti reformprogramban bejelentett költségvetés-politikai intézkedéseket és a nyugdíjrendszer módosítását értékeli átfogóan. Mindazonáltal hiányzik a nemzeti reformprogram általános hatásának minőségi értékelése a középtávú költségvetési stratégián belül. Ezenkívül csak részben nyújt tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről és megtakarításokról, valamint előrejelzésekről, nevezetesen az inkább mikrogazdasági jellegű vagy foglalkoztatással összefüggő intézkedésekről, például a kutatási-fejlesztési kiadásokról, az egész életen át tartó tanulásról, a szakképzésről és az aktív munkaerő-piaci politikáról. |
| --- | --- |

(9)

A konvergenciaprogram bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A konvergenciaprogram aktualizált változata mindenekelőtt a nemzeti reformprogramban bejelentett költségvetés-politikai intézkedéseket és a nyugdíjrendszer módosítását értékeli átfogóan. Mindazonáltal hiányzik a nemzeti reformprogram általános hatásának minőségi értékelése a középtávú költségvetési stratégián belül. Ezenkívül csak részben nyújt tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről és megtakarításokról, valamint előrejelzésekről, nevezetesen az inkább mikrogazdasági jellegű vagy foglalkoztatással összefüggő intézkedésekről, például a kutatási-fejlesztési kiadásokról, az egész életen át tartó tanulásról, a szakképzésről és az aktív munkaerő-piaci politikáról.

| (10) | A kiegyensúlyozott konvergenciapályához való megfelelő visszatérés biztosítása és az ERM II-ben való további zavartalan részvétel határozott politikai erőfeszítéseket igényel. A mechanizmushoz történő csatlakozáskor Észtország kötelezettségeket vállalt a költségvetési, pénzügyi szektorra és a strukturális politikákra vonatkozóan. Az ERM II időszakában a költségvetés teljesítménye általánosságban jó volt, bár a gazdasági ciklus kiindulási helyzetét és állapotát tekintve a legutóbbi költségvetési irányvonal nem volt különösebben ambiciózus, és lehetséges, hogy 2007-ben ciklikusságot eredményezett. A tartalékra és felügyeletre vonatkozó követelmények a hitelállomány gyors növekedésének fékezése érdekében szigorodtak, de a hitelfelvétel növekedésére gyakorolt közvetlen hatás korlátozottnak tűnik. A bérek növekedése a gyors gazdasági növekedés és a szűkülő munkaerő-piac mellett felgyorsult a magánszektorban, majd ezt követően az állami szektorban, és pillanatnyilag az észt gazdaság számra a legnagyobb kihívást jelenti. Észtország a nemzeti reformprogramban intézkedéseket irányzott elő a munkaerőpiac rugalmasságának növeléséhez, és nemrégiben kötelezettséget vállalt arra, hogy további intézkedéseket vezet be a gazdaság termelékenységének növelése érdekében. |
| --- | --- |

(10)

A kiegyensúlyozott konvergenciapályához való megfelelő visszatérés biztosítása és az ERM II-ben való további zavartalan részvétel határozott politikai erőfeszítéseket igényel. A mechanizmushoz történő csatlakozáskor Észtország kötelezettségeket vállalt a költségvetési, pénzügyi szektorra és a strukturális politikákra vonatkozóan. Az ERM II időszakában a költségvetés teljesítménye általánosságban jó volt, bár a gazdasági ciklus kiindulási helyzetét és állapotát tekintve a legutóbbi költségvetési irányvonal nem volt különösebben ambiciózus, és lehetséges, hogy 2007-ben ciklikusságot eredményezett. A tartalékra és felügyeletre vonatkozó követelmények a hitelállomány gyors növekedésének fékezése érdekében szigorodtak, de a hitelfelvétel növekedésére gyakorolt közvetlen hatás korlátozottnak tűnik. A bérek növekedése a gyors gazdasági növekedés és a szűkülő munkaerő-piac mellett felgyorsult a magánszektorban, majd ezt követően az állami szektorban, és pillanatnyilag az észt gazdaság számra a legnagyobb kihívást jelenti. Észtország a nemzeti reformprogramban intézkedéseket irányzott elő a munkaerőpiac rugalmasságának növeléséhez, és nemrégiben kötelezettséget vállalt arra, hogy további intézkedéseket vezet be a gazdaság termelékenységének növelése érdekében.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok (4) tekintetében részben hiányos. |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok (4) tekintetében részben hiányos.

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program célja szilárd költségvetési egyenleg fenntartása a programidőszakban, további, a középtávú költségvetési célkitűzést meghaladó, bár csökkenő többlettel. A költségvetési célok megalapozottnak tűnnek. A makrogazdasági egyensúlyhiány, amely az erőteljes növekedés éveiben felhalmozódott a gazdaságban, nevezetesen a termelékenység növekedését meghaladó bérnövekedés, az árnyomás, és a külfölddel szembeni jelentős nettó hitelfelvétel várhatóan csak fokozatosan mérséklődik és a gazdaság lassuló pályáját lefelé ható kockázatok veszik körül. A középtávú költségvetési célkitűzés túlteljesítését célzó költségvetési stratégia meghatározása ezeknek a makrogazdasági kihívásoknak a kezelése felé tett lépést jelent. Mindazonáltal a 2007-es költségvetési politika ciklikusnak tűnt, és 2008-ban is fennáll a kockázata, ha az észt gazdaságban folytatódik a nagy arányú növekedés. 2008-ban kívánatos lenne összességében semleges költségvetési irányvonalat fenntartani, mivel a konjunktúra jelenlegi szakaszában, amikor a magas növekedés időszakában felhalmozódott egyensúlyhiány még fennáll, ez támogatná a kiigazítást. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának kockázata alacsony.

A fenti értékelés és a fenntartható konvergencia, valamint az ERM II-ben való zavartalan részvétel biztosításának szükségességét tekintve, Észtországot felkérik arra, hogy járuljon hozzá a makrogazdasági stabilitás kockázatainak csökkentéséhez azzal, hogy:

| i. | 2008-ban és azt követően semleges költségvetési irányvonalat irányoz elő, ezzel hozzájárulva a kiegyensúlyozott konvergenciapálya irányába történő megfelelő kiigazításhoz; |
| --- | --- |

i.

2008-ban és azt követően semleges költségvetési irányvonalat irányoz elő, ezzel hozzájárulva a kiegyensúlyozott konvergenciapálya irányába történő megfelelő kiigazításhoz;

| ii. | az ajánlott költségvetési irányvonalat megfelelő állami bérpolitika biztosításával és további munkaerő-piaci reformokkal, valamint a gyors termelékenység-növekedés fenntartásával egészíti ki az inflációs nyomás fékezése érdekében. |
| --- | --- |

ii.

az ajánlott költségvetési irányvonalat megfelelő állami bérpolitika biztosításával és további munkaerő-piaci reformokkal, valamint a gyors termelékenység-növekedés fenntartásával egészíti ki az inflációs nyomás fékezése érdekében.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2007. november | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| BIZ 2007. november | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2007. november | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| BIZ 2007. november | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. november | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| BIZ 2007. november (6) | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| BIZ 2007. november | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| BIZ 2007. november | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| BIZ 2007. november | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| BIZ 2007. november | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| BIZ 2007. november | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2007. november | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| BIZ 2007. november | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | n.a. | n.a. |
| KP 2006. december | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2007. november

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

BIZ 2007. november

11,2

7,8

6,4

6,2

n.a.

n.a.

KP 2006. december

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

n.a.

HICP-infláció

(%)

KP 2007. november

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

BIZ 2007. november

4,4

6,3

7,3

4,8

n.a.

n.a.

KP 2006. december

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2007. november

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

BIZ 2007. november (6)

2,9

2,1

0,1

– 1,7

n.a.

n.a.

KP 2006. december

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

BIZ 2007. november

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

n.a.

n.a.

KP 2006. december

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

BIZ 2007. november

3,6

3,0

1,9

1,0

n.a.

n.a.

KP 2006. december

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

BIZ 2007. november

3,7

3,1

2,1

1,1

n.a.

n.a.

KP 2006. december

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

BIZ 2007. november

2,7

2,4

1,9

1,5

n.a.

n.a.

KP 2006. december

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

BIZ 2007. november

2,2

1,8

1,4

1,5

n.a.

n.a.

KP 2006. december

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2007. november

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

BIZ 2007. november

4,0

2,8

2,3

2,0

n.a.

n.a.

KP 2006. december

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 72., 2007.3.29., 5. o.

(4)  Mindenekelőtt hiányoznak a tényleges nominális árfolyamra vonatkozó adatok. Ezenkívül az euroövezet kamatlábaira vonatkozó feltételezéseket használják, bár ez indokolható azzal, hogy Észtországban nincsenek az észt korona tekintetében kellően reprezentatív kamatláb-mutatók.

(5)  A programokban szereplő, kibocsátási résre és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegekre vonatkozó adatokat a Bizottság szolgálatai a programokban foglalt információk alapján újraszámították.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 8,8 %-os, 8,7 %-os, 8,4 %-os és 8,1 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és más átmeneti intézkedések 2006-ban a GDP 0,7 %-át, 2007-ben a GDP 0,6 %-át és 2008-ban a GDP 0,5 %-át teszik ki; a legújabb program szerint valamennyi többletnövelő, amelyekből a Bizottság szolgálatai 2006-ban a GDP 0,2 %-át nem tekintik egyszeri jellegűnek.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/18

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. március 4.)

Lettország 2007–2010-re időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2008/C 73/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. március 4-án megvizsgálta Lettországnak a 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. március 4-án megvizsgálta Lettországnak a 2007–2010-es időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | A kilencvenes évek közepe óta tartósan fennálló magas növekedés időszaka után Lettország reál-GDP-jének növekedése 2005–2007 között kétszámjegyű volt. A növekedést elsősorban az erőteljes hitelfellendülés révén növekvő magánfogyasztás és az ingatlan-beruházás eredményezte, a nettó külső hitelfelvétel 2006 óta meghaladta a GDP 20 %-át.
  A monetáris feltételek alkalmazkodóak, tekintettel az eurósítás magas fokára, az ERM II-ben a szorosan az euróhoz kapcsolt árfolyamok révén. A kereslet oldalán jelentkező túlhevüléssel együtt a munkaerő-hiány a termelékenységet meghaladó, nagyon magas béremelkedéssel hozzájárult a bér-ár spirál kialakulásához, és ez uniós szinten a legmagasabb inflációt és a költségek gyorsan romló versenyképességet eredményezte. A hatóságok által 2007 tavaszán elfogadott intézkedések következtében az ingatlanpiacon és a hazai fogyasztásban némi lassulás volt tapasztalható, de a fenntartható növekedési pályához való zökkenőmentes igazodás érdekében további ez irányú lépésekre van szükség. Ebben az összefüggésben a költségvetési politika nem kezelte megfelelően a felmerülő sebezhető pontokat. A belső és külső egyensúlyhiány kezeléséhez alapvető fontosságú az ambiciózusabb költségvetési irányvonal, egy megfelelő középtávú költségvetési keret betartása, a közkiadások rangsorolása és az adózási eszközök átvizsgálása a kereslet ösztönzésének elkerüléséhez azokban az ágazatokban, amelyek nem erősítik jelentős mértékben a gazdaság közép- és hosszú távú kínálati potenciálját, továbbá felelősségteljesebb bérnövekedés az állami szektorban. A felzárkózási folyamat elősegítéséhez strukturális reformokra és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére van szükség, a gazdaság kínálati oldalának erősítése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A kilencvenes évek közepe óta tartósan fennálló magas növekedés időszaka után Lettország reál-GDP-jének növekedése 2005–2007 között kétszámjegyű volt. A növekedést elsősorban az erőteljes hitelfellendülés révén növekvő magánfogyasztás és az ingatlan-beruházás eredményezte, a nettó külső hitelfelvétel 2006 óta meghaladta a GDP 20 %-át.

A monetáris feltételek alkalmazkodóak, tekintettel az eurósítás magas fokára, az ERM II-ben a szorosan az euróhoz kapcsolt árfolyamok révén. A kereslet oldalán jelentkező túlhevüléssel együtt a munkaerő-hiány a termelékenységet meghaladó, nagyon magas béremelkedéssel hozzájárult a bér-ár spirál kialakulásához, és ez uniós szinten a legmagasabb inflációt és a költségek gyorsan romló versenyképességet eredményezte. A hatóságok által 2007 tavaszán elfogadott intézkedések következtében az ingatlanpiacon és a hazai fogyasztásban némi lassulás volt tapasztalható, de a fenntartható növekedési pályához való zökkenőmentes igazodás érdekében további ez irányú lépésekre van szükség. Ebben az összefüggésben a költségvetési politika nem kezelte megfelelően a felmerülő sebezhető pontokat. A belső és külső egyensúlyhiány kezeléséhez alapvető fontosságú az ambiciózusabb költségvetési irányvonal, egy megfelelő középtávú költségvetési keret betartása, a közkiadások rangsorolása és az adózási eszközök átvizsgálása a kereslet ösztönzésének elkerüléséhez azokban az ágazatokban, amelyek nem erősítik jelentős mértékben a gazdaság közép- és hosszú távú kínálati potenciálját, továbbá felelősségteljesebb bérnövekedés az állami szektorban. A felzárkózási folyamat elősegítéséhez strukturális reformokra és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére van szükség, a gazdaság kínálati oldalának erősítése érdekében.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése különösebb megrázkódtatás nélkül a 2007-es 10,5 %-ról 2010-ig fokozatosan 6,8 %-ra csökken. A program szerint a növekedéshez leginkább a hazai kereslet járul hozzá, bár a várakozások szerint 2007-ről 2008-ra jelentősen lelassul a bővülése. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) alapján úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. Mindazonáltal a hazai kereslet előre jelzett lassulása egyáltalán nem tekinthető biztosnak, és a program gazdasági forgatókönyve rendkívül magas kockázatot jelent a makrogazdasági stabilitás szempontjából, beleértve a túlhevülés folytatódását és a későbbi hirtelen lassulás jelentős veszélyét. Ezenkívül az összkereslet és -kínálat programban leírtnál nagyobb kiigazítása nélkül az ország külső egyenlege hosszabb távon nem lenne fenntartható.
  A program megalapozottnak tűnő inflációs előrejelzése azt jelzi, hogy Lettország legalább 2008-ig távolodik a nominális konvergenciától. Továbbra is nagy a bizonytalanság többek között az energia- és a nyersanyagárak folytatódó ingadozása, valamint a jelenlegi bér-ár spirál alakulása miatt. A közszféra jövedelmeinek fékezése alapvető fontosságú ahhoz, hogy az egész gazdaságban a bérek emelkedésének csökkenését érjék el, ami szükséges lenne a jelenlegi költség-ár dinamikának és a költségek versenyképessége gyors romlásának megtöréséhez. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése különösebb megrázkódtatás nélkül a 2007-es 10,5 %-ról 2010-ig fokozatosan 6,8 %-ra csökken. A program szerint a növekedéshez leginkább a hazai kereslet járul hozzá, bár a várakozások szerint 2007-ről 2008-ra jelentősen lelassul a bővülése. A jelenleg rendelkezésre álló információk (2) alapján úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. Mindazonáltal a hazai kereslet előre jelzett lassulása egyáltalán nem tekinthető biztosnak, és a program gazdasági forgatókönyve rendkívül magas kockázatot jelent a makrogazdasági stabilitás szempontjából, beleértve a túlhevülés folytatódását és a későbbi hirtelen lassulás jelentős veszélyét. Ezenkívül az összkereslet és -kínálat programban leírtnál nagyobb kiigazítása nélkül az ország külső egyenlege hosszabb távon nem lenne fenntartható.

A program megalapozottnak tűnő inflációs előrejelzése azt jelzi, hogy Lettország legalább 2008-ig távolodik a nominális konvergenciától. Továbbra is nagy a bizonytalanság többek között az energia- és a nyersanyagárak folytatódó ingadozása, valamint a jelenlegi bér-ár spirál alakulása miatt. A közszféra jövedelmeinek fékezése alapvető fontosságú ahhoz, hogy az egész gazdaságban a bérek emelkedésének csökkenését érjék el, ami szükséges lenne a jelenlegi költség-ár dinamikának és a költségek versenyképessége gyors romlásának megtöréséhez.

| (4) | Az előző program 2007-re kezdetben a GDP 1,3 %-át jelentő költségvetési hiányt tervezett, miközben az új változat a GDP 0,3 %-át kitevő költségvetési többlettel számol. Az őszi előrejelzés szerint 2007-ben a költségvetés többlete a GDP 0,9 %-a, ami nagyon közel van a GDP 0,8 %-át jelentő ideiglenes eredményhez. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális hiány várhatóan a GDP 2006-os 1 %-áról 2007-ben 0,5 %-ra csökken. Az őszi előrejelzés államháztartásra vonatkozó adata és az előző program célkitűzése közötti különbség a nagyobb bevételt tükrözi, amelyet azonban részben ellensúlyozott a kiadások tervezettnél magasabb növekedése. Még a GDP közel 0,8 %-át jelentő többletre alapozva is az mondható el, hogy 2007-ben a költségvetési politika csak részben volt összhangban a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. március 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével, mivel a folytatódó jelentős kereslet és a stabilitással kapcsolatos kockázatok jelzik, hogy a költségvetési politika elmaradt a felkéréstől. Történt azonban némi előrelépés az állami intézményekben az év végi kiadásoknál korábban tapasztalható szokásos túlköltekezés terén, mivel 2007. novemberében a kormány iránymutatásokat fogadott el ebben a tekintetben. |
| --- | --- |

(4)

Az előző program 2007-re kezdetben a GDP 1,3 %-át jelentő költségvetési hiányt tervezett, miközben az új változat a GDP 0,3 %-át kitevő költségvetési többlettel számol. Az őszi előrejelzés szerint 2007-ben a költségvetés többlete a GDP 0,9 %-a, ami nagyon közel van a GDP 0,8 %-át jelentő ideiglenes eredményhez. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális hiány várhatóan a GDP 2006-os 1 %-áról 2007-ben 0,5 %-ra csökken. Az őszi előrejelzés államháztartásra vonatkozó adata és az előző program célkitűzése közötti különbség a nagyobb bevételt tükrözi, amelyet azonban részben ellensúlyozott a kiadások tervezettnél magasabb növekedése. Még a GDP közel 0,8 %-át jelentő többletre alapozva is az mondható el, hogy 2007-ben a költségvetési politika csak részben volt összhangban a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. március 27-i tanácsi vélemény (3) felkérésével, mivel a folytatódó jelentős kereslet és a stabilitással kapcsolatos kockázatok jelzik, hogy a költségvetési politika elmaradt a felkéréstől. Történt azonban némi előrelépés az állami intézményekben az év végi kiadásoknál korábban tapasztalható szokásos túlköltekezés terén, mivel 2007. novemberében a kormány iránymutatásokat fogadott el ebben a tekintetben.

| (5) | A költségvetési stratégia fő célja a makrogazdasági stabilitás elősegítése a középtávú költségvetési célkitűzés további tiszteletben tartásával, ami a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiány – ezt 2006 óta elérik – a programidőszak során növekvő tartalékkal. Az előző programmal összehasonlítva, amely azt tervezte, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést csak 2008-tól érik el, az új változat nagyjából megerősíti az előirányzott konszolidációs pályát, de az összességében változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett a költségvetés kiindulási helyzete sokkal jobb. A Bizottság szolgálatainak a programban levő tájékoztatáson alapuló számításai szerint a strukturális egyenleg 2007-ben a GDP 0,5 %-át jelentő hiányról az előrejelzés szerint 2008-ban a GDP 0,5 %-át kitevő többletté válik és 2009–2010-ben évente 0,5 százalékponttal javul. Az államháztartási többletnek a GDP majdnem 1 százalékpontjával történő emelkedésének kétharmadát a bevétel/GDP-arány növekedése, a másik harmadát pedig a kiadás/GDP-arány visszaesése eredményezte. A bevételi oldalon a közvetett adók és az „egyéb bevételek” előre jelzett emelkedése a GDP arányában több mint ellensúlyozza a társadalombiztosítási járulékoknak a folyamatban levő nyugdíjreform miatti, előre jelzett csökkenését. Az állami fogyasztás kiadásainak és a munkavállalók jövedelmeinek visszafogása a GDP-hez képest (amelyet nem erősítenek meg a programban leírt intézkedések) feltételezhetően megteremti a szociális juttatások javasolt növelésének terét a költségvetésben, ideértve a nyugdíjakat és a családi pótlékot, valamint az állami beruházásokat. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési stratégia fő célja a makrogazdasági stabilitás elősegítése a középtávú költségvetési célkitűzés további tiszteletben tartásával, ami a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiány – ezt 2006 óta elérik – a programidőszak során növekvő tartalékkal. Az előző programmal összehasonlítva, amely azt tervezte, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést csak 2008-tól érik el, az új változat nagyjából megerősíti az előirányzott konszolidációs pályát, de az összességében változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett a költségvetés kiindulási helyzete sokkal jobb. A Bizottság szolgálatainak a programban levő tájékoztatáson alapuló számításai szerint a strukturális egyenleg 2007-ben a GDP 0,5 %-át jelentő hiányról az előrejelzés szerint 2008-ban a GDP 0,5 %-át kitevő többletté válik és 2009–2010-ben évente 0,5 százalékponttal javul. Az államháztartási többletnek a GDP majdnem 1 százalékpontjával történő emelkedésének kétharmadát a bevétel/GDP-arány növekedése, a másik harmadát pedig a kiadás/GDP-arány visszaesése eredményezte. A bevételi oldalon a közvetett adók és az „egyéb bevételek” előre jelzett emelkedése a GDP arányában több mint ellensúlyozza a társadalombiztosítási járulékoknak a folyamatban levő nyugdíjreform miatti, előre jelzett csökkenését. Az állami fogyasztás kiadásainak és a munkavállalók jövedelmeinek visszafogása a GDP-hez képest (amelyet nem erősítenek meg a programban leírt intézkedések) feltételezhetően megteremti a szociális juttatások javasolt növelésének terét a költségvetésben, ideértve a nyugdíjakat és a családi pótlékot, valamint az állami beruházásokat.

| (6) | A költségvetés a programban előre jelzettnél akár sokkal rosszabban is alakulhat. A jelentős külső egyensúlyhiányból és a gazdaság jelenlegi túlhevült állapotából adódóan az általános makrogazdasági stabilitásnak jelentős kockázatai vannak. Ha a hitelből finanszírozott, hazai alapokon nyugvó növekedés hirtelen lelassulna, a költségvetés nagy nyomás alá kerülne, mivel a program bevételi előrejelzései a folytatódó nagy fogyasztással és a kedvező munkaerő-piaci feltételekkel összefüggő feltételezéseken alapulnak.
  A kiadási hányad tervezett csökkentését az alapul szolgáló intézkedések hiányában nehéz lesz elérni. Mivel a minisztériumokat és közintézményeket érintő középtávú kiadási korlátokat csak 2007-ben vezették be, most még nem lehet megítélni a hatékonyságukat. Az utóbbi évek eredményei inkább túlteljesítést jeleznek, mivel a magas nominális növekedés minden évben megteremtette annak a lehetőségét, hogy a kiegészítő költségvetés keretében a többletbevételt elköltsék. Végül a program a privatizációhoz kapcsolódó jelentős (a program szerint összesen a GDP 0,5 %-át kitevő) bevételekkel számol, amelyeket még mindig bizonytalanság övez. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés a programban előre jelzettnél akár sokkal rosszabban is alakulhat. A jelentős külső egyensúlyhiányból és a gazdaság jelenlegi túlhevült állapotából adódóan az általános makrogazdasági stabilitásnak jelentős kockázatai vannak. Ha a hitelből finanszírozott, hazai alapokon nyugvó növekedés hirtelen lelassulna, a költségvetés nagy nyomás alá kerülne, mivel a program bevételi előrejelzései a folytatódó nagy fogyasztással és a kedvező munkaerő-piaci feltételekkel összefüggő feltételezéseken alapulnak.

A kiadási hányad tervezett csökkentését az alapul szolgáló intézkedések hiányában nehéz lesz elérni. Mivel a minisztériumokat és közintézményeket érintő középtávú kiadási korlátokat csak 2007-ben vezették be, most még nem lehet megítélni a hatékonyságukat. Az utóbbi évek eredményei inkább túlteljesítést jeleznek, mivel a magas nominális növekedés minden évben megteremtette annak a lehetőségét, hogy a kiegészítő költségvetés keretében a többletbevételt elköltsék. Végül a program a privatizációhoz kapcsolódó jelentős (a program szerint összesen a GDP 0,5 %-át kitevő) bevételekkel számol, amelyeket még mindig bizonytalanság övez.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. A programban leírt költségvetés-politikai irányvonal összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, de szigorítani kell a jelentős mértékű gazdasági egyensúlyhiány miatt, és mivel az ERM II-n belüli tulajdonképpen rögzített árfolyamon alapuló korlátozott monetáris politika következtében a költségvetési politika felelőssége nagyobb. A tervezettnél valószínűleg jobb 2007-es teljesítmény miatt 2008-ban jóval magasabb többlet elérését kell megcélozni. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést. A programban leírt költségvetés-politikai irányvonal összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal, de szigorítani kell a jelentős mértékű gazdasági egyensúlyhiány miatt, és mivel az ERM II-n belüli tulajdonképpen rögzített árfolyamon alapuló korlátozott monetáris politika következtében a költségvetési politika felelőssége nagyobb. A tervezettnél valószínűleg jobb 2007-es teljesítmény miatt 2008-ban jóval magasabb többlet elérését kell megcélozni.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Lettország alacsony kockázattal szembesül. A lett népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása alacsonyabb az EU átlagánál; az elöregedéssel kapcsolatos GDP-arányos kiadások a nyugdíjreform kiadáscsökkentő hatása miatt várhatóan csökkennek az elkövetkező évtizedekben. A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony, és a költségvetési egyenlegnek az aktualizált konvergenciaprogramban tervezett javítása hozzájárulhat az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Lettország alacsony kockázattal szembesül. A lett népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása alacsonyabb az EU átlagánál; az elöregedéssel kapcsolatos GDP-arányos kiadások a nyugdíjreform kiadáscsökkentő hatása miatt várhatóan csökkennek az elkövetkező évtizedekben. A bruttó adósság jelenlegi szintje igen alacsony, és a költségvetési egyenlegnek az aktualizált konvergenciaprogramban tervezett javítása hozzájárulhat az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok visszafogásához.

| (9) | A konvergenciaprogram összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A végrehajtási jelentés mindenekelőtt a makrogazdasági stabilitás biztosítását határozza meg fő kihívásként, ami hatást gyakorol az államháztartásra és ebben a tekintetben jelentős szerepet szán a költségvetési fegyelem és a költségvetési tervezés erősítésének. Miközben a program tartalmazza a nemzeti reformprogram átfogó hatásának minőségi értékelését a középtávú költségvetési stratégián belül, nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban előirányzott fő reformokhoz kapcsolódó közvetlen költségvetési költségekről/megtakarításokról. |
| --- | --- |

(9)

A konvergenciaprogram összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. A végrehajtási jelentés mindenekelőtt a makrogazdasági stabilitás biztosítását határozza meg fő kihívásként, ami hatást gyakorol az államháztartásra és ebben a tekintetben jelentős szerepet szán a költségvetési fegyelem és a költségvetési tervezés erősítésének. Miközben a program tartalmazza a nemzeti reformprogram átfogó hatásának minőségi értékelését a középtávú költségvetési stratégián belül, nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban előirányzott fő reformokhoz kapcsolódó közvetlen költségvetési költségekről/megtakarításokról.

| (10) | A programban szereplő költségvetési stratégia részben megfelel a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Azonban a tervezett költségvetési irányvonal nem járul hozzá megfelelően a túlhevültség ellensúlyozásához és a gazdasági fenntarthatóság elősegítéséhez. |
| --- | --- |

(10)

A programban szereplő költségvetési stratégia részben megfelel a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Azonban a tervezett költségvetési irányvonal nem járul hozzá megfelelően a túlhevültség ellensúlyozásához és a gazdasági fenntarthatóság elősegítéséhez.

| (11) | Az ERM II-höz kapcsolódó kötelezettségvállalások végrehajtása terén tett előrelépés tekintetében a hatóságok tettek bizonyos lépéseket, de a költségvetési irányvonal erősítéséhez és a hazai kereslet fékezéséhez ennél többre van szükség. Foganatosítottak néhány intézkedést a hitelállomány növekedésének visszafogására, de ezek korlátozott hatással jártak. A 2007. márciusi antiinflációs terv jó irányba tett lépés volt, bár kevés közvetlen hatással járt, és hiányoztak a gazdaság stabilizálásához és az infláció tartós csökkentésének eléréséhez szükséges szigorúbb intézkedések. További strukturális reformokra van szükség a gazdaság gyenge kínálati oldalának és a romló versenyképességnek a kezeléséhez. A lett hatóságok által jelenleg tárgyalt gazdasági stabilizációs terv valószínűleg további költségvetési és adózási intézkedéseket, valamint az üzleti környezet és a versenyképesség javítását célzó lépéseket tartalmaz. |
| --- | --- |

(11)

Az ERM II-höz kapcsolódó kötelezettségvállalások végrehajtása terén tett előrelépés tekintetében a hatóságok tettek bizonyos lépéseket, de a költségvetési irányvonal erősítéséhez és a hazai kereslet fékezéséhez ennél többre van szükség. Foganatosítottak néhány intézkedést a hitelállomány növekedésének visszafogására, de ezek korlátozott hatással jártak. A 2007. márciusi antiinflációs terv jó irányba tett lépés volt, bár kevés közvetlen hatással járt, és hiányoztak a gazdaság stabilizálásához és az infláció tartós csökkentésének eléréséhez szükséges szigorúbb intézkedések. További strukturális reformokra van szükség a gazdaság gyenge kínálati oldalának és a romló versenyképességnek a kezeléséhez. A lett hatóságok által jelenleg tárgyalt gazdasági stabilizációs terv valószínűleg további költségvetési és adózási intézkedéseket, valamint az üzleti környezet és a versenyképesség javítását célzó lépéseket tartalmaz.

| (12) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program nem tartalmaz néhány előírt adatot, de a nem kötelező adatok legtöbbjét biztosítja (4). |
| --- | --- |

(12)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program nem tartalmaz néhány előírt adatot, de a nem kötelező adatok legtöbbjét biztosítja (4).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a program célja a gazdasági egyensúlyhiány és a túlzott keresleti nyomás csökkentése, a középtávú költségvetési célkitűzést meghaladó, némileg növekvő, de általánosságban mérsékelt többletet megcélozva 2008–2010-re. A költségvetési célok elérésének kockázata azonban magas, elsősorban a jelentős makrogazdasági bizonytalanság és a kiadási tervektől való eltérések miatt. Lényegesen szigorúbb költségvetési irányvonalra van sürgősen szükség továbbá ahhoz, hogy teljesítsék a program céljait egy olyan gazdaságban, amelynek stabilitását veszélyezteti az inflációs nyomás, a költségek romló versenyképessége és a külfölddel szembeni, erőteljesen növekvő nettó kötelezettségek. Bár bevezették a középtávú kiadási korlátokat, ezeket még meg kell vizsgálni. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve Lettország alacsony kockázattal szembesül.

A fenti értékelés és a fenntartható konvergencia, valamint az ERM II-ben való zavartalan részvétel biztosításának szükségességét tekintve, Lettországot felkérést kap arra, hogy járuljon hozzá a túlhevültséget eredményező nyomás és a makrogazdasági instabilitás kockázatainak csökkentéséhez a következőkkel:

| i. | tűzzön ki a programban tervezettnél lényegesen ambiciózusabb költségvetési célokat 2008-ban, majd azt követően, nevezetesen a többletbevétel teljes megtakarításával és a kiadási korlátok tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

i.

tűzzön ki a programban tervezettnél lényegesen ambiciózusabb költségvetési célokat 2008-ban, majd azt követően, nevezetesen a többletbevétel teljes megtakarításával és a kiadási korlátok tiszteletben tartásával;

| ii. | a középtávú költségvetés tervezésének keretében meghatározott, az egész állami szektort érintő kiadási korlátokon belül rangsorolja gondosan a közkiadásokat, és vizsgálja át az adózási eszközöket, hogy elkerülje a kereslet ösztönzését azokban az ágazatokban, amelyek nem erősítik jelentős mértékben a gazdaság közép- és hosszú távú kínálati potenciálját; |
| --- | --- |

ii.

a középtávú költségvetés tervezésének keretében meghatározott, az egész állami szektort érintő kiadási korlátokon belül rangsorolja gondosan a közkiadásokat, és vizsgálja át az adózási eszközöket, hogy elkerülje a kereslet ösztönzését azokban az ágazatokban, amelyek nem erősítik jelentős mértékben a gazdaság közép- és hosszú távú kínálati potenciálját;

| iii. | fogadjon el további intézkedéseket az inflációs nyomás fékezésére, a közszférában a bérek felelősségteljes megállapításával, így az egész gazdaságban hozzájárulva a béremelkedés jelentős csökkentéséhez, amely a jelenlegi költség-ár dinamikának és a költségek versenyképessége gyors romlásának megtöréséhez szükséges. |
| --- | --- |

iii.

fogadjon el további intézkedéseket az inflációs nyomás fékezésére, a közszférában a bérek felelősségteljes megállapításával, így az egész gazdaságban hozzájárulva a béremelkedés jelentős csökkentéséhez, amely a jelenlegi költség-ár dinamikának és a költségek versenyképessége gyors romlásának megtöréséhez szükséges.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2007. nov. | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| BIZ 2007. nov. | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | n.a. |
| KP 2007. jan. | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2007. nov. | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| BIZ 2007. nov. | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | n.a. |
| KP 2007. jan. | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | n.a. |
| Kibocsátási rés (5)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. nov. | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| BIZ 2007. nov. (6) | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | n.a. |
| KP 2007. jan. | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2007. nov. | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| BIZ 2007. nov. | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | n.a. |
| KP 2007. jan. | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. nov. | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | n.a. |
| KP 2007. jan. | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2007. nov. | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| BIZ 2007. nov. | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | n.a. |
| KP 2007. jan. | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. nov. | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | n.a. |
| KP 2007. jan. | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | KP 2007. nov. | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| BIZ 2007. nov. | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | n.a. |
| KP 2007. jan. | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2007. nov. | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| BIZ 2007. nov. | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | n.a. |
| KP 2007. jan. | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2007. nov.

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

BIZ 2007. nov.

11,9

10,5

7,2

6,2

n.a.

KP 2007. jan.

11,5

9,0

7,5

7,5

n.a.

HICP-infláció

(%)

KP 2007. nov.

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

BIZ 2007. nov.

6,6

9,6

9,8

6,0

n.a.

KP 2007. jan.

6,6

6,4

5,2

4,2

n.a.

Kibocsátási rés (5)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2007. nov.

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

BIZ 2007. nov. (6)

2,1

2,7

0,8

– 1,7

n.a.

KP 2007. jan.

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2007. nov.

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

BIZ 2007. nov.

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

n.a.

KP 2007. jan.

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. nov.

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

BIZ 2007. nov.

– 0,3

0,9

0,8

0,5

n.a.

KP 2007. jan.

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2007. nov.

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

BIZ 2007. nov.

0,2

1,3

1,2

0,9

n.a.

KP 2007. jan.

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

KP 2007. nov.

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

BIZ 2007. nov.

– 0,8

0,2

0,5

1,0

n.a.

KP 2007. jan.

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

n.a.

Strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

KP 2007. nov.

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

BIZ 2007. nov.

– 0,8

0,2

0,5

1,0

n.a.

KP 2007. jan.

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2007. nov.

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

BIZ 2007. nov.

10,6

10,2

7,8

6,4

n.a.

KP 2007. jan.

10,7

10,5

10,6

9,4

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(3)  HL C 89., 2007.4.24., 15. o.

(4)  A program nem szolgáltat adatot a tőkeadókról (kötelező adat) és az állományalkalmazkodás elemeiről, valamint hiányoznak az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról szóló táblázat egyes elemei.

(5)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(6)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 9,8 %-os, 9,8 %-os, 9,3 %-os és 8,9 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(7)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a legújabb program és az őszi előrejelzés szerint.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/23

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. március 17.)

az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről

(2008/C 73/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 79. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1907/2006/EK rendelet 79. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjaként a Tanács tagállamonként egy képviselőt nevezi ki. |
| --- | --- |

(1)

Az 1907/2006/EK rendelet 79. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjaként a Tanács tagállamonként egy képviselőt nevezi ki.

| (2) | A Tanács a 2007. június 7-i határozattal (2) kinevezte az Európai Vegyianyag-ügynökség 27 igazgatósági tagját. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács a 2007. június 7-i határozattal (2) kinevezte az Európai Vegyianyag-ügynökség 27 igazgatósági tagját.

| (3) | A román kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság román képviselőjét le szándékozik váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2011. május 31-ig terjedő időszakra kellene kinevezni, |
| --- | --- |

(3)

A román kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság román képviselőjét le szándékozik váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2011. május 31-ig terjedő időszakra kellene kinevezni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Rodica MOROHOI helyére 2008. március 20-tól a 2011. május 31-ig terjedő időszakra Teodor OGNEAN román állampolgár, született 1947. február 21-én kerül kinevezésre az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjává.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 17-án.

a Tanács részéről

az elnök

I. JARC

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 136., 2007.5.29., 3. o.

1

(2)  HL C 134., 2007.6.16., 6. o.

2

---

Bizottság

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/24

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. március 18.

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5771 |
| JPY | Japán yen | 154,42 |
| DKK | Dán korona | 7,4595 |
| GBP | Angol font | 0,7817 |
| SEK | Svéd korona | 9,455 |
| CHF | Svájci frank | 1,561 |
| ISK | Izlandi korona | 121,79 |
| NOK | Norvég korona | 8,0675 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,25 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 257,51 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6971 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,5297 |
| RON | Román lej | 3,7285 |
| SKK | Szlovák korona | 32,408 |
| TRY | Török líra | 1,9505 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6974 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5674 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,2535 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9509 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1708 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 600,91 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,6424 |
| CNY | Kínai renminbi | 11,1675 |
| HRK | Horvát kuna | 7,255 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 509,32 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9951 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,134 |
| RUB | Orosz rubel | 37,079 |
| THB | Thaiföldi baht | 49,218 |
| BRL | Brazil real | 2,6861 |
| MXN | Mexikói peso | 16,9262 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5771

JPY

Japán yen

154,42

DKK

Dán korona

7,4595

GBP

Angol font

0,7817

SEK

Svéd korona

9,455

CHF

Svájci frank

1,561

ISK

Izlandi korona

121,79

NOK

Norvég korona

8,0675

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,25

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

257,51

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6971

PLN

Lengyel zloty

3,5297

RON

Román lej

3,7285

SKK

Szlovák korona

32,408

TRY

Török líra

1,9505

AUD

Ausztrál dollár

1,6974

CAD

Kanadai dollár

1,5674

HKD

Hongkongi dollár

12,2535

NZD

Új-zélandi dollár

1,9509

SGD

Szingapúri dollár

2,1708

KRW

Dél-Koreai won

1 600,91

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,6424

CNY

Kínai renminbi

11,1675

HRK

Horvát kuna

7,255

IDR

Indonéz rúpia

14 509,32

MYR

Maláj ringgit

4,9951

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,134

RUB

Orosz rubel

37,079

THB

Thaiföldi baht

49,218

BRL

Brazil real

2,6861

MXN

Mexikói peso

16,9262

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5125 – Marel/SFS)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 73/08)

| 1. | 2008. március 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Marel Food Systems hf. (a továbbiakban: Marel, Izland) által tervezett összefonódásról, amely szerint az említett vállalkozás részesedés- és eszközvásárlás útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Stork Food Systems (a továbbiakban: SFS, Hollandia) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. március 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Marel Food Systems hf. (a továbbiakban: Marel, Izland) által tervezett összefonódásról, amely szerint az említett vállalkozás részesedés- és eszközvásárlás útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Stork Food Systems (a továbbiakban: SFS, Hollandia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Marel esetében: hal és baromfi elsődleges feldolgozását szolgáló gépek és rendszerek fejlesztése, gyártása, értékesítése és szervizelése, valamint hal, vörös hús és baromfi további feldolgozása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Marel esetében: hal és baromfi elsődleges feldolgozását szolgáló gépek és rendszerek fejlesztése, gyártása, értékesítése és szervizelése, valamint hal, vörös hús és baromfi további feldolgozása,

| — | az SFS esetében: baromfi elsődleges feldolgozását szolgáló gépek és berendezések fejlesztése, gyártása, értékesítése és szervizelése, valamint hal, vörös hús és baromfi további feldolgozása. |
| --- | --- |

—

az SFS esetében: baromfi elsődleges feldolgozását szolgáló gépek és berendezések fejlesztése, gyártása, értékesítése és szervizelése, valamint hal, vörös hús és baromfi további feldolgozása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5125 – Marel/SFS hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5125 – Marel/SFS hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 19.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 73/26

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2008/C 73/09)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„BŒUF DE BAZAS”

EK-szám: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Cím: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Név:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Cím:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tel.:

(33) 153 89 80 00

Fax:

(33) 142 25 57 97

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Csoportosulás:

| Név: | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Cím: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Név:

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Cím:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Tel.:

(33) 556 25 03 32

Fax:

(33) 556 25 23 80

E-mail:

bazas.elevage@expalliance.fr

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

1.1. osztály: Friss hús (és vágási melléktermékek)

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés: „Bœuf de Bazas”

4.2.   Leírás: Az állatok Bazadaise vagy Blonde d'Aquitaine fajtájúak, vagy a kettő keresztezéséből származnak.

Friss hús: egész és fél szarvasmarha, szarvasmarha testnegyed, lapocka és szegy.

Az állatok vágási életkora:

Üsző: minimum 30 hónap – maximum 48 hónap

Tehén: minimum 36 hónap – maximum 108 hónap

Bika: minimum 36 hónap – maximum 60 hónap.

A szarvasmarha test jellemzői:

Minimális súly:

| — | az üszők és tehenek esetében 300 kg, |
| --- | --- |

—

az üszők és tehenek esetében 300 kg,

| — | a bikák esetében 380 kg |
| --- | --- |

—

a bikák esetében 380 kg

Izmoltsági osztály: E, U, R

Faggyúborítottsági osztály: 3, 4

A 3-as faggyúborítottsági osztályba tartozó hasított testek esetében a külső faggyú eltávolítása tilos, a 4-es faggyúborítottsági osztályba tartozó hasított testek esetében a külső faggyú részlegesen eltávolítható

A hús színe: élénkvörös.

4.3.   Földrajzi terület: Az állatok születése, tenyésztése, hízlalása és levágása kötelezően a „Bazas” földrajzi területen történik, amely az alábbiakat foglalja magában:

Gironde megye.

Landes megye következő kantonjai: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan, Tartas.

A Gironde-dal, valamint a Lot és Garonne megyében, illetve Gers-ben a Landes megyével határos kantonok, nevezetesen:

Lot és Garonne megye: a Gironde illetve Landes megyével határos Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin és Seyches kanton.

Gers megye: a Landes megyével határos Cazaubon, Nogaro, Riscle és Eauze kanton.

A szállítás hús minőségét befolyásoló hatásainak enyhítése céljából (állatjólét, a stressz csökkentése), valamint a vágott testek útjának, illetve a külső faggyú eltávolítási módszerének könnyebb nyomon követhetősége érdekében a „Bœuf de Bazas” megnevezésű szarvasmarha levágására jogosult vágóhidak szintén a földrajzi területen belül találhatók. Ez az intézkedés elősegíti a marhahús érzékszervi jellemzőinek megőrzését.

4.4.   A származás igazolása: Az állatokat legkésőbb 7 napos koruk előtt mindkét fülben szabványszerű füljelzővel meg kell jelölni; mindkét füljelzőn az állat egyedi nemzeti azonosítószámának kell szerepelnie.

Az egyes állatokat azonosító okirat („marhalevél”) kíséri egészen a vágóhídig: ezen az állat azonosító adatai szerepelnek (születés időpontja, faj kódja, az egyed azonosítószáma stb.).

A marhalevél alapján nyomon követhetők a különböző tenyésztő helyek, ahol az állat élete során tartózkodott: az állat minden egyes tulajdonosa szállítási igazolással látja el a marhalevelet, és minden egyes tenyésztő hely egyedi azonosítószámmal rendelkezik (az első 5 számjegy az adott megye illetve község INSEE kódszámát jelöli, ahol a tenyészet található). Mindezek alapján pontosan azonosítható az állatok földrajzi eredete.

A vágóhídon a vágott test vágóhídi azonosítószámot kap, amely alapján visszakereshető az állat egyedi azonosító száma; a hasított testen élelmiszeripari tintával feltüntetik a „Bœuf de Bazas” logót. A hentesekhez kiszállított hasított szarvasmarha testeket, féltesteket, testnegyedeket, illetve a lapockát és a szegyet minden esetben sorszámozott garanciaigazolás kíséri, amelyen az állat egyedi azonosítószámát és vágóhídi azonosítószámát is feltüntetik. A hentesek a húst vagy kizárólagosan vagy a márkanév alatt, elkülönített pulton forgalmazzák. A fenti rendelkezéseket egyedi anyagkönyvelési ellenőrzések egészítik ki.

4.5.   Az előállítás módja: A tenyésztési időszak az üszők esetében legalább 30 hónapig, a tehenek és a bikák esetében minimum 36 hónapig tart.

A borjú tenyésztése a szoptatós tehenek tartásának módszere szerint történik (anyaállat általi szoptatás).

Az állatokat minden évben legalább 7 hónapon keresztül legelőn tartják, kivéve rendkívüli időjárási körülmények esetén.

A tenyészállatok táplálékát fű és nagy részben a tenyésztő helyen megtermelt takarmányok, illetve az Association pour la Défense du Bœuf de Bazas érdekvédelmi szervezet által ajánlott kiegészítő táplálékok alkotják.

A hízlalási (tenyésztés befejezése) szakaszban alkalmazott takarmányozás: a legalább 4 hónapig tartó időszak célja az állatok hízlalásának befejezése, amely lehetővé teszi a szarvasmarha és a hús optimális minőségi jellemzőinek elérését.

A végső tenyésztési szakaszban, de legalább a levágás előtti utolsó 2 hónap folyamán az állatokat kötelezően jászolból, illetve takarmánnyal kell etetni.

A tenyésztés befejezése gabonafélékkel vagy – származékokkal történik (kukorica, búza, árpa, tritikálé, zab, rozs stb.), melyeket szálastakarmányok (széna, szalma) és/vagy gyökér- és gumófélék egészítenek ki.

A szarvasmarha tenyésztő/hízlaló az egyedek biológiai állapotához és étvágyához igazítja a fejadagokat. Ennek megfelelően a silózott kukorica és/vagy fű adagolása engedélyezett, de ez szárazanyagban számítva soha nem haladhatja meg a fejadag 50 %-át, és csak kiegészíti a gabonaféléket, melyeknek a fejadag energia-alapját kell képezniük.

A gabonafélék kiegészítéseképpen (elsősorban szójából illetve lenből készült) takarmánypogácsák adagolása is engedélyezett.

Hagyományosan a takarmány több mint 70 %-át, nevezetesen a szarvasmarhák élete során elfogyasztott táplálékok több mint 90 %-át a tenyésztő helyen állítják elő.

A hús érlelési ideje: legalább 10 nap.

4.6.   Kapcsolat:

A termék egyedi sajátosságai:

A földrajzi terület óceáni éghajlata (enyhe telek, gyakori és az egész évre egyenletesen eloszló esőzések, jelentős napsütéses időszak) lehetővé teszi, hogy a legeltetést természetes illetve időszaki legelőkön végezzék, illetve hogy az év nagyobbik felében szabadon legeltessék az állatokat,

E földrajzi területen hagyományosan a „Bœuf de Bazas” előállítására kiválasztott fajokat használják, mivel a Bazadaise és a Blonde d'Aquitaine helyi szarvasmarha fajok.

A termék hírneve:

A „Bœuf de Bazas” elnevezés egészen a XIII. századra nyúlik vissza, és a Bazas város körül fekvő régióban termelt legkiválóbb helyi húsmarha fajtákra használták.

A „Bœuf de Bazas” hírnevét a XIII. század óta fenntartja a farsang idején, torkos csütörtök napján megrendezett hagyományos „Bœuf de Bazas” felvonulás: a „Hízott Marha ünnepe”. Ez az esemény mindmáig megszakítás nélkül fennmaradt, még azokban az időszakokban is, amikor fenyegettetve volt (az Ancien Régime idején). A földműveléshez használt ökröket később felhizlalták, majd elsősorban Bazas városának piacán eladták.

A „Bœuf de Bazas” hírneve a mai napig csorbítatlan:

Helyi szinten:

| — | A BAZAS-ban, farsang idején megrendezett Hízott Marha Ünnepe évről évre népes közönséget vonz, és a „Bœuf de Bazas” értékesítési láncához tartozó hentesüzletek forgalma ebben az időszakban 30 %-kal megnő. Ez az ünnep a termék egyediségén és hírnevén alapul, ugyanakkor segíti is a „Bœuf de Bazas” hírnevének fenntartását az idők során. |
| --- | --- |

—

A BAZAS-ban, farsang idején megrendezett Hízott Marha Ünnepe évről évre népes közönséget vonz, és a „Bœuf de Bazas” értékesítési láncához tartozó hentesüzletek forgalma ebben az időszakban 30 %-kal megnő. Ez az ünnep a termék egyediségén és hírnevén alapul, ugyanakkor segíti is a „Bœuf de Bazas” hírnevének fenntartását az idők során.

| — | Az OFJ földrajzi területén belül található más községek is kialakítottak hasonló jellegű eseményeket. |
| --- | --- |

—

Az OFJ földrajzi területén belül található más községek is kialakítottak hasonló jellegű eseményeket.

Nemzeti szinten:

A „Bœuf de Bazas” hírneve jócskán túlnő a helyi kereteken. Néhány közelmúltbeli példát idézhetünk:

| — | A Le Figaro napilap 2003. február 16-án megjelent, „A hízott marha farsangot ül” című cikke. |
| --- | --- |

—

A Le Figaro napilap 2003. február 16-án megjelent, „A hízott marha farsangot ül” című cikke.

| — | A France 5 televízió csatorna „Les escapades de PETITRENAUD” című gasztronómiai műsorában bemutatott, „Ropogós Bœuf de Bazas marhafarok hizlalt kacsamájjal, landes-i módra” elnevezésű recept. |
| --- | --- |

—

A France 5 televízió csatorna „Les escapades de PETITRENAUD” című gasztronómiai műsorában bemutatott, „Ropogós Bœuf de Bazas marhafarok hizlalt kacsamájjal, landes-i módra” elnevezésű recept.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Qualisud |
| --- | --- |
| Cím: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Név:

Qualisud

Cím:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Tel.:

(33) 558 06 15 21

Fax:

(33) 558 75 13 36

E-mail:

qualisud@wanadoo.fr

Az ellenőrző szerv az EN 45011 szabvány szerinti, akkreditált szervezet.

4.8.   Címkézés: Kereskedelmi megnevezés: „Bœuf de Bazas”.

A címkének tartalmaznia kell egy informatív részt, amely tájékoztatást nyújt a fogyasztónak a termék jellemzőiről:

az állat típusa (nőivarú vagy hímivarú),

az állat azonosítószáma,

adott esetben a hasított test azonosítószáma (vágóhídi azonosítószám),

születés időpontja,

szarvasmarha faj,

a tenyésztő neve és címe,

a levágás időpontja,

a szarvasmarha testsúlya,

besorolás,

a kiszállított termék címzettjének neve.

A fenti igazolás egészen a fogyasztó részére történő értékesítésig elkíséri a szarvasmarha testet, féltestet, és testnegyedet.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---