# Úřední věstník C 30/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 30 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 512. února 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 30

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 512. února 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 030/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 030/02 | Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES – Povolení ponechat si vnitrostátní opatření, která jsou přísnější než ustanovení harmonizačního opatření ES (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 030/03 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 7 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 030/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

2008/C 030/02

Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES – Povolení ponechat si vnitrostátní opatření, která jsou přísnější než ustanovení harmonizačního opatření ES (
  1
  )

1

5

2008/C 030/03

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

7

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2008/C 030/04 | Seznam jmenování Radou (v říjnu, listopadu a prosinci 2007) (sociální oblast) | 9 |
| | Komise |
| 2008/C 030/05 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 4,18 % 1. února 2008 — Směnné kurzy vůči euru | 12 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2008/C 030/04

Seznam jmenování Radou (v říjnu, listopadu a prosinci 2007) (sociální oblast)

9

Komise

2008/C 030/05

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 4,18 % 1. února 2008 — Směnné kurzy vůči euru

12

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 030/06 | Státní podpory – Slovenská republika — Státní podpora C 57/07 (ex N 843/06) – Regionální podpora ad hoc pro podnik Alas Slovakia s.r.o. — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 13 |
| 2008/C 030/07 | Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 59/07 (ex NN 13/06) – Zneužití podpory na záchranu podniku Ixfin — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 030/08 | Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 60/07 (ex NN 62/07) – Podpora podniku Fluorite di Silius, S.p.A. — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 28 |
| 2008/C 030/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5040 – Investitori Associati/Cognetas/Gruppo Argenta) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 33 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 030/06

Státní podpory – Slovenská republika — Státní podpora C 57/07 (ex N 843/06) – Regionální podpora ad hoc pro podnik Alas Slovakia s.r.o. — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

ad hoc

1

13

2008/C 030/07

Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 59/07 (ex NN 13/06) – Zneužití podpory na záchranu podniku Ixfin — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

21

2008/C 030/08

Státní podpora – Itálie — Státní podpora C 60/07 (ex NN 62/07) – Podpora podniku Fluorite di Silius, S.p.A. — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

28

2008/C 030/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5040 – Investitori Associati/Cognetas/Gruppo Argenta) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 30/01)

| Datum přijetí rozhodnutí | 15. 11. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | NN 87/04 |
| Členský stát | Dánsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Podpora malých ostrovů |
| Právní základ | Lov nr. 620 af 21.12.1983 om støtte til de små øsamfund |
| Typ opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora odvětví rybolovu |
| Forma podpory | Jednotlivé podpory |
| Rozpočet | 17 300 EUR |
| Míra podpory | 25 % |
| Doba trvání | 2003 |
| Hospodářská odvětví | Odvětví rybolovu |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Miljøministeriet |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

15. 11. 2007

Podpora č.

NN 87/04

Členský stát

Dánsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Podpora malých ostrovů

Právní základ

Lov nr. 620 af 21.12.1983 om støtte til de små øsamfund

Typ opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora odvětví rybolovu

Forma podpory

Jednotlivé podpory

Rozpočet

17 300 EUR

Míra podpory

25 %

Doba trvání

2003

Hospodářská odvětví

Odvětví rybolovu

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Miljøministeriet

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 28. 11. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | NN 47/07 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | London |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Metronet Rail BCV Limited and Metronet Rail SSL Limited in administration (Rescue Aid) |
| Právní základ | Greater London Authority Act 1999 |
| Typ opatření | Jednotlivá podpora |
| Cíl | Podpora na záchranu společností Metronet v nucené správě |
| Forma podpory | Zvýhodněný úvěr |
| Rozpočet | 897 mil. GBP (1 329 mil. EUR) |
| Míra podpory | — |
| Doba trvání | — |
| Hospodářská odvětví | — |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Transport for London |
| 55 Broadway |
| London SW1H OBG |
| United Kingdom |

Datum přijetí rozhodnutí

28. 11. 2007

Podpora č.

NN 47/07

Členský stát

Spojené království

Region

London

Název (a/nebo jméno příjemce)

Metronet Rail BCV Limited and Metronet Rail SSL Limited in administration (Rescue Aid)

Právní základ

Greater London Authority Act 1999

Typ opatření

Jednotlivá podpora

Cíl

Podpora na záchranu společností Metronet v nucené správě

Forma podpory

Zvýhodněný úvěr

Rozpočet

897 mil. GBP (1 329 mil. EUR)

Míra podpory

—

Doba trvání

—

Hospodářská odvětví

—

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Transport for London

55 Broadway

London SW1H OBG

United Kingdom

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 30. 11. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 130b/07 |
| Členský stát | Finsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Energiapuun haketustukea koskevan tukiohjelman N 469/02 jatkaminen
  Förlängning av N 469/02: Stöd till flisning av energived |
| Právní základ | Kestävän metsätalouden rahoituslaki/Lag om finansiering av ett hållbart skogsbruk (11.5.2007/544) ja Valtioneuvoston asetus kestävän metsätalouden rahoituksesta annetun asetuksen muuttamisesta/Statsrådets förordning om ändring av förordningen om finansiering av hållbart skogsbruk (12.4.2007/416) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 2 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory: 10 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2008-31. 12. 2012 |
| Hospodářská odvětví | Výrobci biopaliv |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Maa- metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |

Datum přijetí rozhodnutí

30. 11. 2007

Podpora č.

N 130b/07

Členský stát

Finsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Energiapuun haketustukea koskevan tukiohjelman N 469/02 jatkaminen

Förlängning av N 469/02: Stöd till flisning av energived

Právní základ

Kestävän metsätalouden rahoituslaki/Lag om finansiering av ett hållbart skogsbruk (11.5.2007/544) ja Valtioneuvoston asetus kestävän metsätalouden rahoituksesta annetun asetuksen muuttamisesta/Statsrådets förordning om ändring av förordningen om finansiering av hållbart skogsbruk (12.4.2007/416)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 2 mil. EUR

Celková částka plánované podpory: 10 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1. 1. 2008-31. 12. 2012

Hospodářská odvětví

Výrobci biopaliv

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Maa- metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 3. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 384/07 |
| Členský stát | Francie |
| Region | 87(3)(a), 87(3)(c) |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Régime d'aide cadre à finalité régionale pour les petites entreprises nouvelles |
| Právní základ | Article 20 de la constitution française de 1958, articles L-2251-1, L-3231-1, L-4211-1 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) pour les interventions de l'État, articles L-1511-2, L-1511-3 et L-1511-5 du CGCT pour les interventions des collectivités |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Regionální rozvoj |
| Forma podpory | Přímá dotace, snížení úrokové sazby, půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 100 mil. EUR |
| Míra podpory | 35 % |
| Délka trvání programu | Do 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Conseils généraux, conseils régionaux |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

3. 10. 2007

Podpora č.

N 384/07

Členský stát

Francie

Region

87(3)(a), 87(3)(c)

Název (a/nebo jméno příjemce)

Régime d'aide cadre à finalité régionale pour les petites entreprises nouvelles

Právní základ

Article 20 de la constitution française de 1958, articles L-2251-1, L-3231-1, L-4211-1 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) pour les interventions de l'État, articles L-1511-2, L-1511-3 et L-1511-5 du CGCT pour les interventions des collectivités

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Regionální rozvoj

Forma podpory

Přímá dotace, snížení úrokové sazby, půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 100 mil. EUR

Míra podpory

35 %

Délka trvání programu

Do 31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Conseils généraux, conseils régionaux

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 18. 10. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 533/07 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Riduzione del livello di tassazione per i prodotti petroliferi in emulsione con acqua (modifica dell'aiuto di Stato C 22/06, modificato dall'aiuto di Stato N 885/06) |
| Právní základ | Articolo 1, comma 14, lettera e), del decreto legislativo 2 febbraio 2007, n. 26 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Snížení daňové sazby |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 7,8 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory: 46,8 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2008-31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Energetika |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Governo italiano |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

18. 10. 2007

Podpora č.

N 533/07

Členský stát

Itálie

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Riduzione del livello di tassazione per i prodotti petroliferi in emulsione con acqua (modifica dell'aiuto di Stato C 22/06, modificato dall'aiuto di Stato N 885/06)

Právní základ

Articolo 1, comma 14, lettera e), del decreto legislativo 2 febbraio 2007, n. 26

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Snížení daňové sazby

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 7,8 mil. EUR

Celková částka plánované podpory: 46,8 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1. 1. 2008-31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Energetika

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Governo italiano

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/5

---

Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES – Povolení ponechat si vnitrostátní opatření, která jsou přísnější než ustanovení harmonizačního opatření ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 30/02)

| 1. | Dne 14. srpna 2007 informovalo Dánské království dopisem Komisi o svém záměru neprovést směrnici 2006/52/ES, kterou se mění směrnice 95/2/ES o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla a směrnice 94/35/ES o náhradních sladidlech pro použití v potravinách (1), do dánského práva, co se týče užití dusitanů v masných výrobcích, a místo toho si v tomto případě ponechat stávající vnitrostátní právní předpisy. V dopise ze dne 21. listopadu 2007, který byl Komisi doručen dne 23. listopadu 2007, oznámilo Dánsko Komisi, že si přeje si ponechat předpis č. 22 ze dne 11. ledna 2005 o potravinářských přídatných látkách (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) a dánský pozitivní seznam povolených přídatných látek (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“). |
| --- | --- |

1.

Dne 14. srpna 2007 informovalo Dánské království dopisem Komisi o svém záměru neprovést směrnici 2006/52/ES, kterou se mění směrnice 95/2/ES o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla a směrnice 94/35/ES o náhradních sladidlech pro použití v potravinách (1), do dánského práva, co se týče užití dusitanů v masných výrobcích, a místo toho si v tomto případě ponechat stávající vnitrostátní právní předpisy. V dopise ze dne 21. listopadu 2007, který byl Komisi doručen dne 23. listopadu 2007, oznámilo Dánsko Komisi, že si přeje si ponechat předpis č. 22 ze dne 11. ledna 2005 o potravinářských přídatných látkách (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) a dánský pozitivní seznam povolených přídatných látek (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“).

| 2. | Směrnice 2006/52/ES, která byla přijata Evropským parlamentem a Radou dne 5. července 2006, vychází z článku 95 Smlouvy o ES. Cílem směrnice v oblasti užití dusičnanů a dusitanů v masných výrobcích je nastolit rovnováhu mezi rizikem vzniku karcinogenních nitrosaminů v důsledku přítomnosti dusitanů v masných výrobcích a ochrannými účinky dusitanů proti množení bakterií, které zapříčiňují vznik životu nebezpečného botulismu, v souladu s vědeckým stanoviskem získaným od Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) a Vědeckého výboru pro potraviny (SCF).
  Směrnice 95/2/ES v původně přijaté podobě stanovovala maximální limity reziduí dusitanů a dusičnanů v různých masných výrobcích. Naproti tomu zavádí směrnice 2006/52/ES zásadu doporučenou stanoviskem EFSA z roku 2003, že kontrola dusitanů by se pro E 249 (dusitan draselný) a E 250 (dusitan sodný) měla regulovat formou maximálních množství, která mohou být během výroby masných výrobků přidávána. Toto množství je 150 mg/kg pro masné výrobky všeobecně a 100 mg/kg pro sterilované masné výrobky.
  Ve výjimečných případech uvádí směrnice 2006/52/ES maximální limity reziduí pro některé specifikované tradičně vyráběné masné výrobky, u nichž není možné přidaná množství kontrolovat kvůli jejich tradičnímu výrobnímu postupu. |
| --- | --- |

2.

Směrnice 2006/52/ES, která byla přijata Evropským parlamentem a Radou dne 5. července 2006, vychází z článku 95 Smlouvy o ES. Cílem směrnice v oblasti užití dusičnanů a dusitanů v masných výrobcích je nastolit rovnováhu mezi rizikem vzniku karcinogenních nitrosaminů v důsledku přítomnosti dusitanů v masných výrobcích a ochrannými účinky dusitanů proti množení bakterií, které zapříčiňují vznik životu nebezpečného botulismu, v souladu s vědeckým stanoviskem získaným od Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) a Vědeckého výboru pro potraviny (SCF).

Směrnice 95/2/ES v původně přijaté podobě stanovovala maximální limity reziduí dusitanů a dusičnanů v různých masných výrobcích. Naproti tomu zavádí směrnice 2006/52/ES zásadu doporučenou stanoviskem EFSA z roku 2003, že kontrola dusitanů by se pro E 249 (dusitan draselný) a E 250 (dusitan sodný) měla regulovat formou maximálních množství, která mohou být během výroby masných výrobků přidávána. Toto množství je 150 mg/kg pro masné výrobky všeobecně a 100 mg/kg pro sterilované masné výrobky.

Ve výjimečných případech uvádí směrnice 2006/52/ES maximální limity reziduí pro některé specifikované tradičně vyráběné masné výrobky, u nichž není možné přidaná množství kontrolovat kvůli jejich tradičnímu výrobnímu postupu.

| 3. | Dánský předpis č. 22 umožňuje přidání E 249 (dusitanu draselného) a E 250 (dusitanu sodného) do masných výrobků pouze, pokud nejsou překročena specifická přidaná množství. V závislosti na daném výrobku jsou tato maximální množství 0, 60, 100 nebo 150 mg/kg. Na rozdíl od směrnice 2006/52/ES neuvádějí dánské předpisy žádné výjimky ze zásady stanovení maximálních přidaných množství dusitanů, a tudíž neumožňují uvést na trh některé tradičně vyráběné masné výrobky z ostatních členských států. Co se týče použití limitů 0 a 60 mg/kg, dánské právní předpisy kromě toho uvádějí nižší limity přidaných množství dusitanů, než jaké pro řadu masných výrobků stanoví uvedená směrnice. |
| --- | --- |

3.

Dánský předpis č. 22 umožňuje přidání E 249 (dusitanu draselného) a E 250 (dusitanu sodného) do masných výrobků pouze, pokud nejsou překročena specifická přidaná množství. V závislosti na daném výrobku jsou tato maximální množství 0, 60, 100 nebo 150 mg/kg. Na rozdíl od směrnice 2006/52/ES neuvádějí dánské předpisy žádné výjimky ze zásady stanovení maximálních přidaných množství dusitanů, a tudíž neumožňují uvést na trh některé tradičně vyráběné masné výrobky z ostatních členských států. Co se týče použití limitů 0 a 60 mg/kg, dánské právní předpisy kromě toho uvádějí nižší limity přidaných množství dusitanů, než jaké pro řadu masných výrobků stanoví uvedená směrnice.

| 4. | Co se týče přidávání dusitanů do masných výrobků, jsou tedy dánské předpisy přísnější než směrnice 2006/52/ES. |
| --- | --- |

4.

Co se týče přidávání dusitanů do masných výrobků, jsou tedy dánské předpisy přísnější než směrnice 2006/52/ES.

| 5. | Dánské království se domnívá, že na rozdíl od směrnice 2006/52/ES jsou současné dánské předpisy plně v souladu s vědeckými doporučeními SCF a EFSA, protože neuvádějí výjimku pro regulaci „přidaných množství“, kterou naopak představují limity reziduí.
  Dánsko také poukazuje na to, že díky nižším maximálním přidaným množstvím stanoveným v dánských předpisech dále minimalizuje riziko, které představují nitrosaminy.
  Dánsko zdůrazňuje, že ačkoliv jeho pravidla určující nižší limity dusitanů, které mohou být přidávány do masných výrobků, existují již mnoho let, nikdy nezpůsobila potíže s uchováváním dotčených výrobků a že Dánsko ve srovnání s ostatními členskými státy má velmi nízký počet případů otravy potravinami způsobené uzenkami. |
| --- | --- |

5.

Dánské království se domnívá, že na rozdíl od směrnice 2006/52/ES jsou současné dánské předpisy plně v souladu s vědeckými doporučeními SCF a EFSA, protože neuvádějí výjimku pro regulaci „přidaných množství“, kterou naopak představují limity reziduí.

Dánsko také poukazuje na to, že díky nižším maximálním přidaným množstvím stanoveným v dánských předpisech dále minimalizuje riziko, které představují nitrosaminy.

Dánsko zdůrazňuje, že ačkoliv jeho pravidla určující nižší limity dusitanů, které mohou být přidávány do masných výrobků, existují již mnoho let, nikdy nezpůsobila potíže s uchováváním dotčených výrobků a že Dánsko ve srovnání s ostatními členskými státy má velmi nízký počet případů otravy potravinami způsobené uzenkami.

| 6. | Komise se bude tímto oznámením zabývat v souladu s čl. 95 odst. 4 a 6 Smlouvy o ES. Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES stanoví, že přeje-li si členský stát po přijetí harmonizačního opatření Společenství ponechat si přísnější vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy o ES nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání. Po oznámení dánských právních předpisů má Komise šest měsíců na jejich schválení nebo zamítnutí. Během tohoto období Komise prověří, zda je ponechání dánských právních předpisů oprávněné ze závažných důvodů stanovených článkem 30 nebo se týká ochrany životního prostředí nebo zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu a zbytečně či nepřiměřeně nenarušuje fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

6.

Komise se bude tímto oznámením zabývat v souladu s čl. 95 odst. 4 a 6 Smlouvy o ES. Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES stanoví, že přeje-li si členský stát po přijetí harmonizačního opatření Společenství ponechat si přísnější vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy o ES nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání. Po oznámení dánských právních předpisů má Komise šest měsíců na jejich schválení nebo zamítnutí. Během tohoto období Komise prověří, zda je ponechání dánských právních předpisů oprávněné ze závažných důvodů stanovených článkem 30 nebo se týká ochrany životního prostředí nebo zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu a zbytečně či nepřiměřeně nenarušuje fungování vnitřního trhu.

| 7. | Každá ze stran, která si přeje k tomuto oznámení předložit připomínky, je musí zaslat Komisi do 30 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení. Veškeré připomínky předložené po uvedeném období nebudou brány do úvahy. |
| --- | --- |

7.

Každá ze stran, která si přeje k tomuto oznámení předložit připomínky, je musí zaslat Komisi do 30 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení. Veškeré připomínky předložené po uvedeném období nebudou brány do úvahy.

| 8. | Chcete-li získat další podrobnosti ohledně dánského oznámení, obraťte se na:





  Evropskou komisi |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele |
| GŘ SANCO. A.2 – Právní záležitosti |
| pan Robert Mathiak |
| Tel: (32-2) 296 93 57 |
| E-mailová adresa: robert.mathiak@ec.europa.eu |

8.

Chcete-li získat další podrobnosti ohledně dánského oznámení, obraťte se na:

Evropskou komisi

Generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele

GŘ SANCO. A.2 – Právní záležitosti

pan Robert Mathiak

Tel: (32-2) 296 93 57

E-mailová adresa: robert.mathiak@ec.europa.eu

---

(1)  Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 10.

---

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/7

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 30/03)

| Datum přijetí rozhodnutí | 4. 12. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 308/07 |
| Členský stát | Finsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Tuki innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin pk-yrityksille
  Stöd till innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster för små och medelstora företag |
| Právní základ | Valtionavustuslaki 688/2001, Laki yritystuen yleisistä ehdoista 786/1997
  Statsunderstödslagen (FörfS 688/2001), Lagen om allmänna villkor för företagsstöd (FörfS 786/1997) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj, malé a střední podniky |
| Forma podpory | Přímá dotace, transakce neprobíhající za tržních podmínek |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 20 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory: 120 mil. EUR |
| Míra podpory | 100 % |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2008-31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Tekes — Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus |
| PL 69 |
| FI-00101 Helsinki |

Datum přijetí rozhodnutí

4. 12. 2007

Podpora č.

N 308/07

Členský stát

Finsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Tuki innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin pk-yrityksille

Stöd till innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster för små och medelstora företag

Právní základ

Valtionavustuslaki 688/2001, Laki yritystuen yleisistä ehdoista 786/1997

Statsunderstödslagen (FörfS 688/2001), Lagen om allmänna villkor för företagsstöd (FörfS 786/1997)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj, malé a střední podniky

Forma podpory

Přímá dotace, transakce neprobíhající za tržních podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 20 mil. EUR

Celková částka plánované podpory: 120 mil. EUR

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

1. 1. 2008-31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Tekes — Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus

PL 69

FI-00101 Helsinki

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 4. 12. 2007 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 309/07 |
| Členský stát | Finsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Tuki nuorille innovatiivisille yrityksille
  Stöd till nystartade innovativa företag |
| Právní základ | Valtionavustuslaki 688/2001, Laki yritystuen yleisistä ehdoista 786/1997
  Statsunderstödslagen (FörfS 688/2001), Lagen om allmänna villkor för företagsstöd (FörfS 786/1997) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj, malé a střední podniky, rizikový kapitál |
| Forma podpory | Přímá dotace, půjčka za zvýhodněných podmínek, poskytnutí rizikového kapitálu |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 40 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory: 240 mil. EUR |
| Míra podpory | 100 % |
| Délka trvání programu | 1. 1. 2008-31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Tekes — Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus |
| PL 69 |
| FI-00101 Helsinki |

Datum přijetí rozhodnutí

4. 12. 2007

Podpora č.

N 309/07

Členský stát

Finsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Tuki nuorille innovatiivisille yrityksille

Stöd till nystartade innovativa företag

Právní základ

Valtionavustuslaki 688/2001, Laki yritystuen yleisistä ehdoista 786/1997

Statsunderstödslagen (FörfS 688/2001), Lagen om allmänna villkor för företagsstöd (FörfS 786/1997)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj, malé a střední podniky, rizikový kapitál

Forma podpory

Přímá dotace, půjčka za zvýhodněných podmínek, poskytnutí rizikového kapitálu

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 40 mil. EUR

Celková částka plánované podpory: 240 mil. EUR

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

1. 1. 2008-31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Tekes — Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus

PL 69

FI-00101 Helsinki

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/9

---

Seznam jmenování Radou

(v říjnu, listopadu a prosinci 2007) (sociální oblast)

(2008/C 30/04)

| Výbor | Konec funkčního období | Zveřejnění v Úř. věst. | Nahrazená osoba | Odstoupení/Jmenování | Člen/Náhradník | Kategorie | Země | Jmenovaná osoba | Organizace | Datum rozhodnutí Rady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 13. 9. 2008 | C 242, 7.10.2006 | Susanne WITTKÄMPFEROVÁ | Odstoupení | Členka | Zaměstnavatelé | Německo | Georgia WEISOVÁ | Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände | 17. 12. 2007 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 13. 9. 2008 | C 242, 7.10.2006 | Alexandra HACKETHALOVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Zaměstnavatelé | Německo | Stefan HOEHL | Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände | 17. 12. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Edgars KORČAGINS | Odstoupení | Člen | Zaměstnavatelé | Lotyšsko | Liene VANCĀNE | Latvian Employers' Confederation | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Romas KANCEVIČIUS | Odstoupení | Člen | Vláda | Litva | Aldona SABAITIENÉ | Ministry of Social Security and Labour | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Laura PUPLAUSKAITÉ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Litva | Aušra STANKIUVIENÉ | Ministry of Social Security and Labour | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Jonas NAUJALIS | Odstoupení | Náhradník | Vláda | Litva | Gintarè BUŽINSKAITÉ | Ministry of Social Security and Labour | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Jesús GARCÍA JIMÉNEZ | Odstoupení | Člen | Zaměstnanci | Španělsko | Fernando RODRIGO CENCILLO | — | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Bernadette KENDLBACHEROVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Zaměstnanci | Rakousko | Karin ZIMMERMANNOVÁ | Österreichischer Gewerkschaftsbund | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Fernando RODRIGO CENCILLO | Odstoupení | Člen | Zaměstnanci | Španělsko | Dionis OÑA | U.G.T | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Tomás LÓPEZ ARIAS | Odstoupení | Náhradník | Zaměstnanci | Španělsko | Fernando RODRIGO CENCILLO | CC.OO. | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Javier TORRES | Odstoupení | Náhradník | Zaměstnanci | Španělsko | Dolors HERNANDEZOVÁ | U.G.T | 15. 10. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Siiri OTSMANNOVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Estonsko | Tiit KAADU | Ministry of Social Affairs | 4. 12. 2007 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 28. 2. 2010 | L 64, 2.3.2007 | Jozef ORIHEL | Odstoupení | Člen | Zaměstnavatelé | Slovensko | Boris MICHALÍK | Volkswagen Slovakia, a.s. | 17. 12. 2007 |
| Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 7. 11. 2010 | C 271, 14.11.2007 | Boris MICHALÍK | Jmenování | Člen | Zaměstnavatelé | Slovensko | — | Volkswagen Slovakia, a.s. | 17. 12. 2007 |
| Správní rada Evropského institutu pro rovnost žen a mužů | 31. 5. 2010 | C 128, 9.6.2007 | Luz RODRÍGUEZ FERNÁNDEZ | Odstoupení | Člen | Vláda | Španělsko | Enriqueta CHICANO JÁVEGAOVÁ | Tribunal de Cuentas | 15. 10. 2007 |

Výbor

Konec funkčního období

Zveřejnění v Úř. věst.

Nahrazená osoba

Odstoupení/Jmenování

Člen/Náhradník

Kategorie

Země

Jmenovaná osoba

Organizace

Datum rozhodnutí Rady

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

13. 9. 2008

C 242, 7.10.2006

Susanne WITTKÄMPFEROVÁ

Odstoupení

Členka

Zaměstnavatelé

Německo

Georgia WEISOVÁ

Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände

17. 12. 2007

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

13. 9. 2008

C 242, 7.10.2006

Alexandra HACKETHALOVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Zaměstnavatelé

Německo

Stefan HOEHL

Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände

17. 12. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Edgars KORČAGINS

Odstoupení

Člen

Zaměstnavatelé

Lotyšsko

Liene VANCĀNE

Latvian Employers' Confederation

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Romas KANCEVIČIUS

Odstoupení

Člen

Vláda

Litva

Aldona SABAITIENÉ

Ministry of Social Security and Labour

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Laura PUPLAUSKAITÉ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Litva

Aušra STANKIUVIENÉ

Ministry of Social Security and Labour

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Jonas NAUJALIS

Odstoupení

Náhradník

Vláda

Litva

Gintarè BUŽINSKAITÉ

Ministry of Social Security and Labour

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Jesús GARCÍA JIMÉNEZ

Odstoupení

Člen

Zaměstnanci

Španělsko

Fernando RODRIGO CENCILLO

—

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Bernadette KENDLBACHEROVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Zaměstnanci

Rakousko

Karin ZIMMERMANNOVÁ

Österreichischer Gewerkschaftsbund

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Fernando RODRIGO CENCILLO

Odstoupení

Člen

Zaměstnanci

Španělsko

Dionis OÑA

U.G.T

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Tomás LÓPEZ ARIAS

Odstoupení

Náhradník

Zaměstnanci

Španělsko

Fernando RODRIGO CENCILLO

CC.OO.

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Javier TORRES

Odstoupení

Náhradník

Zaměstnanci

Španělsko

Dolors HERNANDEZOVÁ

U.G.T

15. 10. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Siiri OTSMANNOVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Estonsko

Tiit KAADU

Ministry of Social Affairs

4. 12. 2007

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28. 2. 2010

L 64, 2.3.2007

Jozef ORIHEL

Odstoupení

Člen

Zaměstnavatelé

Slovensko

Boris MICHALÍK

Volkswagen Slovakia, a.s.

17. 12. 2007

Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

7. 11. 2010

C 271, 14.11.2007

Boris MICHALÍK

Jmenování

Člen

Zaměstnavatelé

Slovensko

—

Volkswagen Slovakia, a.s.

17. 12. 2007

Správní rada Evropského institutu pro rovnost žen a mužů

31. 5. 2010

C 128, 9.6.2007

Luz RODRÍGUEZ FERNÁNDEZ

Odstoupení

Člen

Vláda

Španělsko

Enriqueta CHICANO JÁVEGAOVÁ

Tribunal de Cuentas

15. 10. 2007

---

Komise

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/12

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

4,18 % 1. února 2008

Směnné kurzy vůči euru (2)

1. února 2008

(2008/C 30/05)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4889 |
| JPY | japonský jen | 158,51 |
| DKK | dánská koruna | 7,4534 |
| GBP | britská libra | 0,74955 |
| SEK | švédská koruna | 9,4510 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6065 |
| ISK | islandská koruna | 95,73 |
| NOK | norská koruna | 8,0265 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,858 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 257,38 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6975 |
| PLN | polský zlotý | 3,5945 |
| RON | rumunský lei | 3,6705 |
| SKK | slovenská koruna | 33,408 |
| TRY | turecká lira | 1,7364 |
| AUD | australský dolar | 1,6510 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4847 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,6086 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8783 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1066 |
| KRW | jihokorejský won | 1 405,52 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,9920 |
| CNY | čínský juan | 10,7037 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2294 |
| IDR | indonéská rupie | 13 709,05 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8173 |
| PHP | filipínské peso | 60,055 |
| RUB | ruský rubl | 36,3320 |
| THB | thajský baht | 46,305 |
| BRL | brazilský real | 2,6026 |
| MXN | mexické peso | 16,0831 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4889

JPY

japonský jen

158,51

DKK

dánská koruna

7,4534

GBP

britská libra

0,74955

SEK

švédská koruna

9,4510

CHF

švýcarský frank

1,6065

ISK

islandská koruna

95,73

NOK

norská koruna

8,0265

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,858

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

257,38

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6975

PLN

polský zlotý

3,5945

RON

rumunský lei

3,6705

SKK

slovenská koruna

33,408

TRY

turecká lira

1,7364

AUD

australský dolar

1,6510

CAD

kanadský dolar

1,4847

HKD

hongkongský dolar

11,6086

NZD

novozélandský dolar

1,8783

SGD

singapurský dolar

2,1066

KRW

jihokorejský won

1 405,52

ZAR

jihoafrický rand

10,9920

CNY

čínský juan

10,7037

HRK

chorvatská kuna

7,2294

IDR

indonéská rupie

13 709,05

MYR

malajsijský ringgit

4,8173

PHP

filipínské peso

60,055

RUB

ruský rubl

36,3320

THB

thajský baht

46,305

BRL

brazilský real

2,6026

MXN

mexické peso

16,0831

---

(1)

Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/13

---

STÁTNÍ PODPORY – SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Státní podpora C 57/07 (ex N 843/06) – Regionální podpora ad hoc pro podnik Alas Slovakia s.r.o.

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 30/06)

Dopisem ze dne 11. prosince 2007 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Slovenské republice své rozhodnutí zahájit řízení ve věci výše uvedené podpory podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatřením, kvůli nimž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Slovenské republice. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Popis opatření a investičního projektu

Alas Slovakia s.r.o. je velká společnost zabývající se těžbou a zpracováním neušlechtilých minerálů (štěrk, kámen). Příjemce se rovněž podílí na výrobě a prodeji cementu a betonových směsí.

Podpora pro společnost Alas Slovakia s.r.o. je podporou ad hoc, která není poskytována na základě stávajícího režimu podpor. Oznámená podpora má být každoročně, v letech 2007 až 2011, poskytována formou osvobození od daně. Každoroční osvobození od daně může dosáhnout až 50 % daňové povinnosti podniku Alas Slovakia s.r.o. Celková částka osvobozené daně může v současné hodnotě činit až 100 813 444 SKK (zhruba 2, 89 mil. EUR).

Investice probíhá v devíti různých místech v Nitranském, Trnavském a Trenčínském kraji (kraje se nacházejí na Západním Slovensku, tj. v oblasti podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES). Podpora spočívá jak ve zřízení tří nových provozoven (Červeník, Okoč a Prievidza), tak v modernizaci, racionalizaci a diverzifikaci šesti již existujících výrobních závodů (Veľký Grob, Veľký Cetín, Komjatice, Kamenec pod Vtáčnikom, Hontianske Trsťany – Hrondín a Nitra).

Investiční projekty budou zahrnovat jednak nákup moderního a ekologického technického vybavení od třetích osob, jednak výstavbu a modernizaci různých lokalit pro těžbu surovin. Způsobilé náklady na projekt se odhadují na 345 026 285 SKK (přibližně 9,9 mil. EUR) v současné hodnotě.

Posouzení slučitelnosti podpory

Pokud jde o slučitelnost podpory s pokyny k vnitrostátní regionální podpoře („RAG 1998“), má Komise na základě v současnosti dostupných informací následující pochybnosti:

Zaprvé má Komise pochybnosti, zda je dodrženo omezení regionální investiční podpory na počáteční investici, které je stanoveno v bodě 4.4 pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. V této fázi se zdá, že příjemce minimálně ve třech provozovnách (z devíti) zakoupí stejný typ strojního zařízení, jaký má v nájmu a používá v současnosti. Mimoto – v případě nitranské provozovny – nabídne příjemce svým zákazníkům pouze „doplňkové“ služby, aby „udržel tržní podíl, peněžní tok a hospodářské výsledky společnosti“.

Zadruhé má Komise pochybnosti, zda omezený příspěvek k regionálnímu rozvoji (pouze 81 vytvořených přímých pracovních míst, počet nepřímých pracovních míst není znám) může odůvodnit poměrně velkou výši podpory v přepočtu na jedno vytvořené pracovní místo. Podpora je kromě toho poskytována na činnosti těžebního průmyslu, jehož umístění není určeno poskytnutím podpory, nýbrž dostupností přírodních zdrojů. Navíc vzhledem k tomu, že příjemce už spravuje většinu svých provozoven na základě dlouhodobých licencí, motivační účinek další regionální podpory je sporný.

Zatřetí, i když je prodejní dosah příslušných produktů – kvůli jejich poměrně nízké hodnotě vzhledem k nákladnosti dopravy – omezený (přibližně 50 km po silnici nebo 150 km po železnici), Komise má v této fázi pochybnosti ohledně rozsahu, v jakém bude narušen obchod s ostatními členskými státy (např. Česká republika, Maďarsko nebo Rakousko).

Nakonec má Komise pochybnosti, zda očekávaný příspěvek podpory k regionálnímu rozvoji vynahradí její negativní účinky na obchod.

ZNĚNÍ DOPISU

„Komisia týmto oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení pomoci, poskytnutých Vašimi orgánmi, rozhodla o začatí konania stanoveného v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

I.   POSTUP

| (1) | Listom z 15. decembra 2006, ktorý Komisia zaevidovala 18. decembra 2006 (A/40324), orgány Slovenskej republiky v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES notifikovali úmysel poskytnúť regionálnu individuálnu investičnú pomoc poskytovanú ‚ad hoc‘ vo forme úľavy na dani, a to na investičné aktivity v deviatich rozličných lokalitách (1) podniku Alas Slovakia, s.r.o. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 15. decembra 2006, ktorý Komisia zaevidovala 18. decembra 2006 (A/40324), orgány Slovenskej republiky v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES notifikovali úmysel poskytnúť regionálnu individuálnu investičnú pomoc poskytovanú ‚ad hoc‘ vo forme úľavy na dani, a to na investičné aktivity v deviatich rozličných lokalitách (1) podniku Alas Slovakia, s.r.o.

| (2) | Listy so žiadosťami o informácie boli zaslané dňa 13. februára 2007 (D/50598), 8. mája 2007 (D/51936), 25. júla 2007 (D/53139) a 12. októbra 2007 (D/54058). Slovenské orgány postúpili doplňujúce informácie v listoch z dňa 12. marca 2007 (A/32162), 4. júna 2007 (A/34580), 13. augusta 2007 (A/36769) a 31. októbra 2007 (A/39017). |
| --- | --- |

(2)

Listy so žiadosťami o informácie boli zaslané dňa 13. februára 2007 (D/50598), 8. mája 2007 (D/51936), 25. júla 2007 (D/53139) a 12. októbra 2007 (D/54058). Slovenské orgány postúpili doplňujúce informácie v listoch z dňa 12. marca 2007 (A/32162), 4. júna 2007 (A/34580), 13. augusta 2007 (A/36769) a 31. októbra 2007 (A/39017).

II.   OPIS OPATRENIA POMOCI

2.1.   Cieľ opatrenia

| (3) | Cieľom opatrenia pomoci je podporiť regionálny rozvoj krajov Nitra (2), Trnava (3) a Trenčín (4), nachádzajúcich sa na západnom Slovensku, ktoré boli v čase notifikácie podporovanou oblasťou podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES s maximálnou výškou regionálnej pomoci 50 % ekvivalentu čistej hotovostnej finančnej pomoci (NGE), v súlade s mapou regionálnej štátnej pomoci Slovenskej republiky na obdobie rokov 2004 – 2006 (5). |
| --- | --- |

(3)

Cieľom opatrenia pomoci je podporiť regionálny rozvoj krajov Nitra (2), Trnava (3) a Trenčín (4), nachádzajúcich sa na západnom Slovensku, ktoré boli v čase notifikácie podporovanou oblasťou podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES s maximálnou výškou regionálnej pomoci 50 % ekvivalentu čistej hotovostnej finančnej pomoci (NGE), v súlade s mapou regionálnej štátnej pomoci Slovenskej republiky na obdobie rokov 2004 – 2006 (5).

2.2.   Príjemcovia

| (4) | Príjemca pomoci, Alas Slovakia, s.r.o., je veľký podnik. Tento podnik prebral činnosť vykonávanú bývalými štátnymi podnikmi ‚Západoslovenské kameňolomy a štrkopiesky‘ a ‚Strmáč Comp. Ltd‘. Činnosť príjemcu pozostáva z ťažby a úpravy nevyhradených nerastov (štrkopieskov a kameniva), podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE je to divízia 08, skupina 08.1, trieda 08.11 a 08.12. Zaoberá sa aj výrobou a predajom betónových zmesí – divízia 23, skupina 23.6, trieda 23.63 podľa klasifikácie NACE. |
| --- | --- |

(4)

Príjemca pomoci, Alas Slovakia, s.r.o., je veľký podnik. Tento podnik prebral činnosť vykonávanú bývalými štátnymi podnikmi ‚Západoslovenské kameňolomy a štrkopiesky‘ a ‚Strmáč Comp. Ltd‘. Činnosť príjemcu pozostáva z ťažby a úpravy nevyhradených nerastov (štrkopieskov a kameniva), podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE je to divízia 08, skupina 08.1, trieda 08.11 a 08.12. Zaoberá sa aj výrobou a predajom betónových zmesí – divízia 23, skupina 23.6, trieda 23.63 podľa klasifikácie NACE.

| (5) | Podľa informácií uvedených na internetovej stránke spoločnosť Alas Slovakia, s.r.o., patrí medzi popredných výrobcov kameniva v Slovenskej republike. Jeho trhový podiel na Slovensku je približne 15 % |
| --- | --- |

(5)

Podľa informácií uvedených na internetovej stránke spoločnosť Alas Slovakia, s.r.o., patrí medzi popredných výrobcov kameniva v Slovenskej republike. Jeho trhový podiel na Slovensku je približne 15 %

| (6) | Najväčším spoločníkom (67,45 %) Alas Slovakia, s.r.o., je spoločnosť Alas International Baustoffproduktions AG (ďalej len ‚Alas International‘) so sídlom v Ohlsdorfe (Rakúsko), ktorá zas patrí do holdingovej skupiny ASAMER. Alas International bola založená v roku 1998 ako holdingová spoločnosť na výkon činností spojených so štrkopieskom a betónom na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

(6)

Najväčším spoločníkom (67,45 %) Alas Slovakia, s.r.o., je spoločnosť Alas International Baustoffproduktions AG (ďalej len ‚Alas International‘) so sídlom v Ohlsdorfe (Rakúsko), ktorá zas patrí do holdingovej skupiny ASAMER. Alas International bola založená v roku 1998 ako holdingová spoločnosť na výkon činností spojených so štrkopieskom a betónom na medzinárodnej úrovni.

2.3.   Forma a charakter opatrenia

| (7) | Notifikované opatrenie sa má poskytnúť formou úľavy na dani uplatňovanej ročne v období 2007 – 2011. Ročná úľava na dani je obmedzená výškou 50 % daňovej povinnosti dane z príjmov právnických osôb prijímateľa pomoci Alas Slovakia, s.r.o. Celková výška úľavy na dani nepresiahne 100 813 444 SKK vyjadrené v súčasnej hodnote (6) (pribl. 2,89 mil. EUR). Pomoc sa nesmie kumulovať s pomocou prijatou z iných zdrojov na krytie tých istých oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

(7)

Notifikované opatrenie sa má poskytnúť formou úľavy na dani uplatňovanej ročne v období 2007 – 2011. Ročná úľava na dani je obmedzená výškou 50 % daňovej povinnosti dane z príjmov právnických osôb prijímateľa pomoci Alas Slovakia, s.r.o. Celková výška úľavy na dani nepresiahne 100 813 444 SKK vyjadrené v súčasnej hodnote (6) (pribl. 2,89 mil. EUR). Pomoc sa nesmie kumulovať s pomocou prijatou z iných zdrojov na krytie tých istých oprávnených nákladov.

| (8) | Notifikovaná pomoc nasleduje predchádzajúcu pomoc poskytnutú vo forme daňovej úľavy (vychádzajúcej z § 35a Zákona o dani z príjmov), ktorú schválil Úrad pre štátnu pomoc Slovenskej republiky pred pristúpením Slovenskej republiky do EÚ (7). |
| --- | --- |

(8)

Notifikovaná pomoc nasleduje predchádzajúcu pomoc poskytnutú vo forme daňovej úľavy (vychádzajúcej z § 35a Zákona o dani z príjmov), ktorú schválil Úrad pre štátnu pomoc Slovenskej republiky pred pristúpením Slovenskej republiky do EÚ (7).

| (9) | Podľa § 35a Zákona o dani z príjmov príjemcovi pomoci sa poskytne zníženie dane z príjmu právnických osôb (tzv. ‚daňový úver‘) vo výške 100 % dane na päť bezprostredne po sebe nasledujúcich rokov a potom má príjemca možnosť žiadať o ďalší daňový úver vo výške 50 % na nasledujúcich päť rokov. Zaslaná notifikácia sa týka tohto druhého päťročného obdobia. Notifikovaná pomoc sa týka iných oprávnených výdavkov a čiastočne aj iných lokalít v porovnaní s predvstupovou pomocou. |
| --- | --- |

(9)

Podľa § 35a Zákona o dani z príjmov príjemcovi pomoci sa poskytne zníženie dane z príjmu právnických osôb (tzv. ‚daňový úver‘) vo výške 100 % dane na päť bezprostredne po sebe nasledujúcich rokov a potom má príjemca možnosť žiadať o ďalší daňový úver vo výške 50 % na nasledujúcich päť rokov. Zaslaná notifikácia sa týka tohto druhého päťročného obdobia. Notifikovaná pomoc sa týka iných oprávnených výdavkov a čiastočne aj iných lokalít v porovnaní s predvstupovou pomocou.

2.4.   Právny základ individuálnej pomoci

| (10) | Právny základ pomoci vychádza z vnútroštátneho zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; zo zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zo zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov v znení účinnom k 31. decembru 2003, a najmä z § 52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov za podmienok uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení účinnom k 31. decembru 2003 (8). |
| --- | --- |

(10)

Právny základ pomoci vychádza z vnútroštátneho zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; zo zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zo zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov v znení účinnom k 31. decembru 2003, a najmä z § 52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov za podmienok uvedených v § 35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení účinnom k 31. decembru 2003 (8).

2.5.   Investičný projekt

| (11) | Podľa Slovenskej republiky, pomoc sa týka vybudovania troch nových prevádzok (Červeník, Okoč a Prievidza) a modernizácie, racionalizácie a diverzifikácie šiestich už existujúcich výrobných zariadení (Veľký Grob, Veľký Cetín, Komjatice, Kamenec pod Vtáčnikom, Hontianske Trsťany – Hrondín a Nitra). Investičný projekt pozostáva zo zakúpenia moderného technického vybavenia od tretích strán, ktoré je šetrné k životnému prostrediu, a z vybudovania a vylepšenia viacerých pracovných lokalít tak, aby tam bolo možné ťažiť nerastné suroviny (kameň, štrk a piesok). Zdá sa, že všetky tieto prevádzky sú úplne nezávislé jedna od druhej, keďže nie sú nijako funkčne prepojené, ani medzi nimi neexistuje hospodárska väzba. |
| --- | --- |

(11)

Podľa Slovenskej republiky, pomoc sa týka vybudovania troch nových prevádzok (Červeník, Okoč a Prievidza) a modernizácie, racionalizácie a diverzifikácie šiestich už existujúcich výrobných zariadení (Veľký Grob, Veľký Cetín, Komjatice, Kamenec pod Vtáčnikom, Hontianske Trsťany – Hrondín a Nitra). Investičný projekt pozostáva zo zakúpenia moderného technického vybavenia od tretích strán, ktoré je šetrné k životnému prostrediu, a z vybudovania a vylepšenia viacerých pracovných lokalít tak, aby tam bolo možné ťažiť nerastné suroviny (kameň, štrk a piesok). Zdá sa, že všetky tieto prevádzky sú úplne nezávislé jedna od druhej, keďže nie sú nijako funkčne prepojené, ani medzi nimi neexistuje hospodárska väzba.

| (12) | Spoločnosť chce prostredníctvom týchto investičných aktivít zvýšiť kvalitu svojej produkcie a služieb a zabezpečiť pre stavebných investorov spoľahlivosť dodávok požadovaného množstva a druhu tovaru. Oprávnené náklady projektu sú odhadované na 345 026 285 SKK (pribl. 9,90 milióna EUR) v súčasnej hodnote. |
| --- | --- |

(12)

Spoločnosť chce prostredníctvom týchto investičných aktivít zvýšiť kvalitu svojej produkcie a služieb a zabezpečiť pre stavebných investorov spoľahlivosť dodávok požadovaného množstva a druhu tovaru. Oprávnené náklady projektu sú odhadované na 345 026 285 SKK (pribl. 9,90 milióna EUR) v súčasnej hodnote.

| (13) | Podľa notifikácie majú práce na investičnom projekte začať v roku 2007. Projekt by mal byť dokončený do roku 2011. Podrobnosti sú uvedené v tejto tabuľke.









  Lokalita | Typ počiatočnej investície | Investičné obdobie | Počet novovytvorených pracovných miest | Výška investície v nominálnej hodnote
  (v tisícoch SKK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľký Grob | racionalizácia, rozšírenie existujúcej prevádzky | 2007, 2008 | – | 26 400 |
| Veľký Cetín | modernizácia | 2007 | – | 9 000 |
| Komjatice | modernizácia | 2008 | – | 10 200 |
| Kamenec pod Vtáčnikom | modernizácia, diverzifikácia | 2007, 2008, 2010, 2011 | 27 | 151 000 |
| Hontianske Trsťany – Hrondín | diverzifikácia | 2008, 2009 | 20 | 49 000 |
| Červeník | vybudovanie novej prevádzky | 2007, 2009 | 16 | 40 000 |
| Okoč | vybudovanie novej prevádzky | 2007 | 14 | 29 000 |
| Nitra | diverzifikácia | 2008 | – | 14 000 |
| Prievidza | vybudovanie novej prevádzky | 2009, 2010 | 4 | 51 000 |
| Spolu | | | 81 | 379 600 |

(13)

Podľa notifikácie majú práce na investičnom projekte začať v roku 2007. Projekt by mal byť dokončený do roku 2011. Podrobnosti sú uvedené v tejto tabuľke.

Lokalita

Typ počiatočnej investície

Investičné obdobie

Počet novovytvorených pracovných miest

Výška investície v nominálnej hodnote

(v tisícoch SKK)

Veľký Grob

racionalizácia, rozšírenie existujúcej prevádzky

2007, 2008

–

26 400

Veľký Cetín

modernizácia

2007

–

9 000

Komjatice

modernizácia

2008

–

10 200

Kamenec pod Vtáčnikom

modernizácia, diverzifikácia

2007, 2008, 2010, 2011

27

151 000

Hontianske Trsťany – Hrondín

diverzifikácia

2008, 2009

20

49 000

Červeník

vybudovanie novej prevádzky

2007, 2009

16

40 000

Okoč

vybudovanie novej prevádzky

2007

14

29 000

Nitra

diverzifikácia

2008

–

14 000

Prievidza

vybudovanie novej prevádzky

2009, 2010

4

51 000

Spolu

81

379 600

III.   POSÚDENIE OPATRENIA POMOCI

| (14) | V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 sa v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania zhrnú príslušné záležitosti ohľadom faktov a práva, začlení predbežné zhodnotenie Komisie, ktoré sa týka charakteru pomoci navrhovaného opatrenia, a uvedú pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(14)

V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 sa v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania zhrnú príslušné záležitosti ohľadom faktov a práva, začlení predbežné zhodnotenie Komisie, ktoré sa týka charakteru pomoci navrhovaného opatrenia, a uvedú pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť so spoločným trhom.

3.1.   Oprávnenosť opatrenia pomoci

| (15) | Notifikovaním opatrenia pomoci pred jeho realizáciou si slovenské orgány splnili svoju povinnosť v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(15)

Notifikovaním opatrenia pomoci pred jeho realizáciou si slovenské orgány splnili svoju povinnosť v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

3.2.   Existencia štátnej pomoci

| (16) | Pomoc je poskytovaná zo štátnych prostriedkov, keďže sa predpokladá úľava na dani z príjmu právnických osôb. |
| --- | --- |

(16)

Pomoc je poskytovaná zo štátnych prostriedkov, keďže sa predpokladá úľava na dani z príjmu právnických osôb.

| (17) | Opatrenie je selektívne, keďže pomoc sa poskytuje jedinému podniku. |
| --- | --- |

(17)

Opatrenie je selektívne, keďže pomoc sa poskytuje jedinému podniku.

| (18) | Opatrenie odbremení podnik Alas Slovakia, s.r.o., od nákladov, ktoré by musel znášať za bežných trhových podmienok. Poskytne teda podniku Alas Slovakia, s.r.o., výhodu oproti ostatným podnikom čím sa naruší alebo sa hrozí narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(18)

Opatrenie odbremení podnik Alas Slovakia, s.r.o., od nákladov, ktoré by musel znášať za bežných trhových podmienok. Poskytne teda podniku Alas Slovakia, s.r.o., výhodu oproti ostatným podnikom čím sa naruší alebo sa hrozí narušeniu hospodárskej súťaže.

| (19) | Napokon produkcia, ktorej sa projekt týka, podlieha obchodu. Takže je ovplyvnený obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(19)

Napokon produkcia, ktorej sa projekt týka, podlieha obchodu. Takže je ovplyvnený obchod medzi členskými štátmi.

| (20) | Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(20)

Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

3.3.   Zlučiteľnosť opatrenia pomoci

| (21) | Keďže predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, je potrebné zvážiť, či ho možno považovať za zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(21)

Keďže predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, je potrebné zvážiť, či ho možno považovať za zlučiteľné so spoločným trhom.

| (22) | Komisia opatrenie preskúmala na základe článku 87 Zmluvy o ES, a keďže opatrenie predstavuje regionálnu pomoc, aj na základe Usmernení o národnej regionálnej pomoci (9) (ďalej len ‚URP 1998‘). Výsledky tohto preskúmania sú zhrnuté ďalej. |
| --- | --- |

(22)

Komisia opatrenie preskúmala na základe článku 87 Zmluvy o ES, a keďže opatrenie predstavuje regionálnu pomoc, aj na základe Usmernení o národnej regionálnej pomoci (9) (ďalej len ‚URP 1998‘). Výsledky tohto preskúmania sú zhrnuté ďalej.

| (23) | Podľa URP 1998 investičná pomoc v znevýhodnených oblastiach je zlučiteľná so spoločným trhom, avšak iba za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Tieto podmienky sú nasledovné:






  1. | Projekt musí predstavovať počiatočnú investíciu (porov. bod 4.4, URP 1998). |
| --- | --- | --- |

(23)

Podľa URP 1998 investičná pomoc v znevýhodnených oblastiach je zlučiteľná so spoločným trhom, avšak iba za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Tieto podmienky sú nasledovné:

1.

Projekt musí predstavovať počiatočnú investíciu (porov. bod 4.4, URP 1998).

| 2. | Podporovaná investícia sa musí uskutočniť v regiónoch oprávnených na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) alebo c), ako je uvedené v uplatniteľnej regionálnej mape štátnej pomoci (porov. bod 3, URP 1998). |
| --- | --- |

2.

Podporovaná investícia sa musí uskutočniť v regiónoch oprávnených na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) alebo c), ako je uvedené v uplatniteľnej regionálnej mape štátnej pomoci (porov. bod 3, URP 1998).

| 3. | Musí sa týkať oprávnených výdavkov v súlade s RAG (porov. bod 4.5, URP 1998). |
| --- | --- |

3.

Musí sa týkať oprávnených výdavkov v súlade s RAG (porov. bod 4.5, URP 1998).

| 4. | Intenzita pomoci nesmie prekročiť uplatniteľný strop regionálnej pomoci, ako je uvedené v uplatniteľnej regionálnej mape štátnej pomoci (porov. bod 4.8, URP 1998). |
| --- | --- |

4.

Intenzita pomoci nesmie prekročiť uplatniteľný strop regionálnej pomoci, ako je uvedené v uplatniteľnej regionálnej mape štátnej pomoci (porov. bod 4.8, URP 1998).

| 5. | Kumulácia pomoci s podporou z iných verejných zdrojov nesmie viesť k situácii, že by sa prekročil uplatniteľný strop intenzity regionálnej pomoci (porov. bod 4.18, URP 1998). |
| --- | --- |

5.

Kumulácia pomoci s podporou z iných verejných zdrojov nesmie viesť k situácii, že by sa prekročil uplatniteľný strop intenzity regionálnej pomoci (porov. bod 4.18, URP 1998).

| 6. | Projekt sa musí udržiavať minimálne päť rokov po jeho dokončení (porov. bod 4.10, URP 1998). |
| --- | --- |

6.

Projekt sa musí udržiavať minimálne päť rokov po jeho dokončení (porov. bod 4.10, URP 1998).

| 7. | Príjemca pomoci musí poskytnúť minimálny príspevok vo výške 25 %, ktorý nesmie zahŕňať žiadnu pomoc na financovanie príslušnej investície (porovnaj bod 4.2 URP 1998). |
| --- | --- |

7.

Príjemca pomoci musí poskytnúť minimálny príspevok vo výške 25 %, ktorý nesmie zahŕňať žiadnu pomoc na financovanie príslušnej investície (porovnaj bod 4.2 URP 1998).

| 8. | Príjemca pomoci musí predložiť žiadosť o schválenie pomoci pred začatím prác na investičnom projekte (porov. bod 4.2, URP 1998). |
| --- | --- |

8.

Príjemca pomoci musí predložiť žiadosť o schválenie pomoci pred začatím prác na investičnom projekte (porov. bod 4.2, URP 1998).

| 9. | Pri individuálnej pomoci ‚ad hoc‘, pozitívne prispenie k regionálnemu rozvoju musí vyvážiť negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod v sektore (porovnaj bod 2 URP 1998). |
| --- | --- |

9.

Pri individuálnej pomoci ‚ad hoc‘, pozitívne prispenie k regionálnemu rozvoju musí vyvážiť negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod v sektore (porovnaj bod 2 URP 1998).

| (24) | Po preskúmaní predložených materiálov Komisia dospela k záveru, že sú splnené tieto podmienky:






  1. | Investícia sa uskutočňuje v troch krajoch západného Slovenska (konkrétne: v Nitre, Trnave a Trenčíne), čo je podporovaná oblasť podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. |
| --- | --- | --- |

(24)

Po preskúmaní predložených materiálov Komisia dospela k záveru, že sú splnené tieto podmienky:

1.

Investícia sa uskutočňuje v troch krajoch západného Slovenska (konkrétne: v Nitre, Trnave a Trenčíne), čo je podporovaná oblasť podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

| 2. | Oprávnené výdavky pozostávajú z nákladov na budovy a zariadenia, t. j. náklady na položky oprávnené na regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

2.

Oprávnené výdavky pozostávajú z nákladov na budovy a zariadenia, t. j. náklady na položky oprávnené na regionálnu pomoc.

| 3. | Intenzita pomoci je 29,22 % ekvivalentu čistej hotovostnej finančnej NGE (10), čo neprekračuje uplatniteľný strop regionálnej pomoci v predmetnom regióne. |
| --- | --- |

3.

Intenzita pomoci je 29,22 % ekvivalentu čistej hotovostnej finančnej NGE (10), čo neprekračuje uplatniteľný strop regionálnej pomoci v predmetnom regióne.

| 4. | Vlastný príspevok príjemcu pomoci sa nachádza nad požadovanou 25 %-nou prahovou hodnotou. |
| --- | --- |

4.

Vlastný príspevok príjemcu pomoci sa nachádza nad požadovanou 25 %-nou prahovou hodnotou.

| 5. | Slovenské orgány potvrdzujú, že projekty sa budú udržiavať minimálne päť rokov po vynaložení investícií. |
| --- | --- |

5.

Slovenské orgány potvrdzujú, že projekty sa budú udržiavať minimálne päť rokov po vynaložení investícií.

| 6. | Žiadosť o schválenie pomoci bola predložená pred začatím prác na investičných projektoch. |
| --- | --- |

6.

Žiadosť o schválenie pomoci bola predložená pred začatím prác na investičných projektoch.

| 7. | Pravidlá týkajúce sa kumulovania pomoci sú dodržané (porovnaj bod 2.3 vyššie). |
| --- | --- |

7.

Pravidlá týkajúce sa kumulovania pomoci sú dodržané (porovnaj bod 2.3 vyššie).

| (25) | Avšak vychádzajúc z dosiaľ dostupných informácií, Komisia má pochybnosti, či je dodržané obmedzenie regionálnej investičnej pomoci na počiatočnú investíciu, ako sa uvádza v bode 4.4 URP 1998. Podľa bodu 4.4. URP1998 počiatočná investícia znamená investíciu do fixného kapitálu vzťahujúcu sa na založenie nového podniku, rozšírenie existujúceho podniku alebo rozbehnutie činnosti zahŕňajúcej podstatnú zmenu produkcie alebo výrobného procesu v existujúcom podniku (pomocou racionalizácie, diverzifikácie alebo modernizácie). Z pôsobnosti tejto definície sú vylúčené investície do výmeny. Pomoc v prípade investícií do výmeny sa považuje za prevádzkovú pomoc, ktorá je povolená, len ak sú splnené špecifické podmienky (porov. body 4.15, 4.16, 4.17 URP 1998).






  — | V tejto chvíli sa zdá, že aspoň v troch prevádzkach (Veľký Grob, Veľký Cetín, Kamenec pod Vtáčnikom) príjemca pomoci chce kúpiť ten istý typ stroja/zariadenia, aký používa a prenajíma v súčasnosti. Je neisté, či zakúpené zariadenie bude naozaj kvalitnejšie alebo naozaj výrazne vzrastie produkcia, hoci príjemca tvrdí, že nové zariadenie bude modernejšie ako zariadenie prenajímané v súčasnosti. |
| --- | --- | --- |

(25)

Avšak vychádzajúc z dosiaľ dostupných informácií, Komisia má pochybnosti, či je dodržané obmedzenie regionálnej investičnej pomoci na počiatočnú investíciu, ako sa uvádza v bode 4.4 URP 1998. Podľa bodu 4.4. URP1998 počiatočná investícia znamená investíciu do fixného kapitálu vzťahujúcu sa na založenie nového podniku, rozšírenie existujúceho podniku alebo rozbehnutie činnosti zahŕňajúcej podstatnú zmenu produkcie alebo výrobného procesu v existujúcom podniku (pomocou racionalizácie, diverzifikácie alebo modernizácie). Z pôsobnosti tejto definície sú vylúčené investície do výmeny. Pomoc v prípade investícií do výmeny sa považuje za prevádzkovú pomoc, ktorá je povolená, len ak sú splnené špecifické podmienky (porov. body 4.15, 4.16, 4.17 URP 1998).

—

V tejto chvíli sa zdá, že aspoň v troch prevádzkach (Veľký Grob, Veľký Cetín, Kamenec pod Vtáčnikom) príjemca pomoci chce kúpiť ten istý typ stroja/zariadenia, aký používa a prenajíma v súčasnosti. Je neisté, či zakúpené zariadenie bude naozaj kvalitnejšie alebo naozaj výrazne vzrastie produkcia, hoci príjemca tvrdí, že nové zariadenie bude modernejšie ako zariadenie prenajímané v súčasnosti.

| — | V lokalite Nitra príjemca pomoci ponúkne zákazníkom iba ‚doplnkové‘ služby, aby ‚zachoval postavenie spoločnosti na trhu, cash flow a výsledky hospodárenia‘ (11). Je ťažké odôvodniť schválenie pomoci, ktorá nie je určená na žiadnu novú činnosť. |
| --- | --- |

—

V lokalite Nitra príjemca pomoci ponúkne zákazníkom iba ‚doplnkové‘ služby, aby ‚zachoval postavenie spoločnosti na trhu, cash flow a výsledky hospodárenia‘ (11). Je ťažké odôvodniť schválenie pomoci, ktorá nie je určená na žiadnu novú činnosť.

| (26) | Predmetné opatrenie pomoci predstavuje individuálnu pomoc ‚ad hoc‘, ktorá sa má poskytnúť spoločnosti činnej v špecifickom odvetví ťažby nerastných surovín. V dôsledku toho ho možno pokladať za selektívne opatrenie s veľkým vplyvom na ostatné spoločnosti činné v tom istom odvetví. Podľa bodu 2 URP 1998 individuálna ‚ad hoc‘ pomoc určená jednej spoločnosti alebo obmedzená na jednu oblasť činnosti môže mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž na príslušnom trhu a jej účinok na regionálny rozvoj bude pravdepodobne dosť obmedzený. Takáto pomoc zvyčajne súvisí s politikou špecifického priemyselného odvetvia a často nie je v súlade s duchom regionálnej pomoci ako takej. Regionálna pomoc musí zostať neutrálnou, pokiaľ ide o rozdelenie výrobných zdrojov medzi rôzne hospodárske odvetvia a činnosti. Na záver, URP 1998 zaujímajú negatívny postoj k individuálnym opatreniam pomoci ‚ad hoc‘, ak nemožno dokázať, že regionálny prínos pomoci prevažuje nad narušením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod. In casu, Komisia má pochybnosti, či obmedzeným prínosom k regionálnemu rozvoju možno dostatočne odôvodniť pomerne vysokú sumu pomoci na každé vytvorené pracovné miesto.






  — | Z predložených informácií vyplýva, že novovytvorených priamych pracovných miest bude iba 81, kým 57 pracovných miest priamo vytvorených príjemcom pomoci v minulosti pomôžu udržať podporené investície. Nové miesta sa týkajú iba piatich z deviatich lokalít projektu (pozri tabuľku vyššie). Komisia berie na vedomie, že z týchto 81 novovytvorených pracovných miest by 34 malo byť vytvorených v predpokladaných troch nových prevádzkach (12). Vzhľadom na uvedené má Komisia pochybnosti, či týmto pomerne malým prínosom k regionálnemu rozvoju možno dostatočne odôvodniť vysokú sumu pomoci na každé vytvorené pracovné miesto, a to najmä v odvetví s nízkymi mzdami (pomoc na každé vytvorené priame pracovné miesto by zodpovedala približne siedmim ročným mzdám). |
| --- | --- | --- |

(26)

Predmetné opatrenie pomoci predstavuje individuálnu pomoc ‚ad hoc‘, ktorá sa má poskytnúť spoločnosti činnej v špecifickom odvetví ťažby nerastných surovín. V dôsledku toho ho možno pokladať za selektívne opatrenie s veľkým vplyvom na ostatné spoločnosti činné v tom istom odvetví. Podľa bodu 2 URP 1998 individuálna ‚ad hoc‘ pomoc určená jednej spoločnosti alebo obmedzená na jednu oblasť činnosti môže mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž na príslušnom trhu a jej účinok na regionálny rozvoj bude pravdepodobne dosť obmedzený. Takáto pomoc zvyčajne súvisí s politikou špecifického priemyselného odvetvia a často nie je v súlade s duchom regionálnej pomoci ako takej. Regionálna pomoc musí zostať neutrálnou, pokiaľ ide o rozdelenie výrobných zdrojov medzi rôzne hospodárske odvetvia a činnosti. Na záver, URP 1998 zaujímajú negatívny postoj k individuálnym opatreniam pomoci ‚ad hoc‘, ak nemožno dokázať, že regionálny prínos pomoci prevažuje nad narušením hospodárskej súťaže a vplyvom na obchod. In casu, Komisia má pochybnosti, či obmedzeným prínosom k regionálnemu rozvoju možno dostatočne odôvodniť pomerne vysokú sumu pomoci na každé vytvorené pracovné miesto.

—

Z predložených informácií vyplýva, že novovytvorených priamych pracovných miest bude iba 81, kým 57 pracovných miest priamo vytvorených príjemcom pomoci v minulosti pomôžu udržať podporené investície. Nové miesta sa týkajú iba piatich z deviatich lokalít projektu (pozri tabuľku vyššie). Komisia berie na vedomie, že z týchto 81 novovytvorených pracovných miest by 34 malo byť vytvorených v predpokladaných troch nových prevádzkach (12). Vzhľadom na uvedené má Komisia pochybnosti, či týmto pomerne malým prínosom k regionálnemu rozvoju možno dostatočne odôvodniť vysokú sumu pomoci na každé vytvorené pracovné miesto, a to najmä v odvetví s nízkymi mzdami (pomoc na každé vytvorené priame pracovné miesto by zodpovedala približne siedmim ročným mzdám).

| — | Pokiaľ ide o počet nepriamych pracovných miest, slovenské orgány najprv v liste zo 17. februára 2007 uviedli, že nepriamo bude vytvorených 100 pracovných miest. Neskôr vo svojom druhom liste s doplňujúcimi informáciami zo 4. júna 2007 sa odvolali na štatistiku Asociácie európskych výrobcov kameniva, podľa ktorej počet nepriamych pracovných miest dosiahne počet 414 – 690. V zmysle tejto štúdie by v odvetví, v ktorom spoločnosť podniká, malo byť na každé novovytvorené pracovné miesto vytvorených približne 3 – 5 ďalších pracovných miest. Napokon v informáciach z 13. augusta 2007 sa slovenské orgány odvolávajú na prieskum obdržaný Alas-om Slovakia, s.r.o. od Leobenskej univerzity (Rakúsko), podľa ktorého v odvetví úpravy nerastných surovín každé nové priame pracovné miesto zodpovedá 30 – 40 nepriamo vytvoreným miestam (13). V tejto chvíli má Komisia pochybnosti, či tento všeobecný výrok o ťažbe nerastov možno preniesť na situáciu so stavebnými materiálmi. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o počet nepriamych pracovných miest, slovenské orgány najprv v liste zo 17. februára 2007 uviedli, že nepriamo bude vytvorených 100 pracovných miest. Neskôr vo svojom druhom liste s doplňujúcimi informáciami zo 4. júna 2007 sa odvolali na štatistiku Asociácie európskych výrobcov kameniva, podľa ktorej počet nepriamych pracovných miest dosiahne počet 414 – 690. V zmysle tejto štúdie by v odvetví, v ktorom spoločnosť podniká, malo byť na každé novovytvorené pracovné miesto vytvorených približne 3 – 5 ďalších pracovných miest. Napokon v informáciach z 13. augusta 2007 sa slovenské orgány odvolávajú na prieskum obdržaný Alas-om Slovakia, s.r.o. od Leobenskej univerzity (Rakúsko), podľa ktorého v odvetví úpravy nerastných surovín každé nové priame pracovné miesto zodpovedá 30 – 40 nepriamo vytvoreným miestam (13). V tejto chvíli má Komisia pochybnosti, či tento všeobecný výrok o ťažbe nerastov možno preniesť na situáciu so stavebnými materiálmi.

| — | Okrem toho pomoc je poskytovaná na činnosti v ťažobnom priemysle, ktorého umiestnenie nie je určené poskytnutím pomoci, ale dostupnosťou nerastných surovín, a preto je menej ovplyvnené regionálnymi znevýhodneniami, ktoré normálne brzdia regionálny rozvoj. V dôsledku toho možno predpokladať, že nerastné suroviny by mali byť vyťažené aj bez pomoci. Navyše, keďže Alas Slovakia, s.r.o. je fungujúci už vo väčšine prevádzok na základe dlhodobých ťažobných povolení možno pochybovať o stimulačnom účinku ďalšej regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

—

Okrem toho pomoc je poskytovaná na činnosti v ťažobnom priemysle, ktorého umiestnenie nie je určené poskytnutím pomoci, ale dostupnosťou nerastných surovín, a preto je menej ovplyvnené regionálnymi znevýhodneniami, ktoré normálne brzdia regionálny rozvoj. V dôsledku toho možno predpokladať, že nerastné suroviny by mali byť vyťažené aj bez pomoci. Navyše, keďže Alas Slovakia, s.r.o. je fungujúci už vo väčšine prevádzok na základe dlhodobých ťažobných povolení možno pochybovať o stimulačnom účinku ďalšej regionálnej pomoci.

| (27) | Predpokladaný obmedzený prínos opatrenia pomoci na regionálny rozvoj treba vyvážiť s jeho vplyvom na obchod a narušením hospodárskej súťaže, ktoré budú podľa predpokladov slovenských orgánov takisto malé. Vzdialenosť, do ktorej možno produkciu Alas-u Slovakia, s.r.o. predávať, je dosť obmedzená (pribl. 50 km po ceste alebo 150 km po železnici), keďže jej cena je v porovnaní s cenou dopravy pomerne nízka. Slovenské orgány uviedli, že iba jedna prevádzka (Hontianske Trsťany – Hrondín) sa bude nachádzať v takej pozícii, že bude vyvážať časť produkcie (do výšky 50 000 ton stavebného kameňa v hodnote 9 mil. SKK ročne) do Maďarska. Tri ostatné lokality (Veľký Cetín, Okoč a Komjatice) budú podľa očakávania konkurovať dovozu z Maďarska. Alas Slovakia s.r.o. nepredpokladá, že by mohol konkurovať ostatným firmám v odvetví nerastných surovín pochádzajúcich z Rakúska a Českej republiky. Toto je však podľa všetkého v rozpore s informáciou uvedenou v žiadosti o schválenie prvej časti pomoci predloženej slovenským orgánom 16. apríla 2003, kde sa uvádzajú prípadní konkurenti práve z týchto dvoch krajín. |
| --- | --- |

(27)

Predpokladaný obmedzený prínos opatrenia pomoci na regionálny rozvoj treba vyvážiť s jeho vplyvom na obchod a narušením hospodárskej súťaže, ktoré budú podľa predpokladov slovenských orgánov takisto malé. Vzdialenosť, do ktorej možno produkciu Alas-u Slovakia, s.r.o. predávať, je dosť obmedzená (pribl. 50 km po ceste alebo 150 km po železnici), keďže jej cena je v porovnaní s cenou dopravy pomerne nízka. Slovenské orgány uviedli, že iba jedna prevádzka (Hontianske Trsťany – Hrondín) sa bude nachádzať v takej pozícii, že bude vyvážať časť produkcie (do výšky 50 000 ton stavebného kameňa v hodnote 9 mil. SKK ročne) do Maďarska. Tri ostatné lokality (Veľký Cetín, Okoč a Komjatice) budú podľa očakávania konkurovať dovozu z Maďarska. Alas Slovakia s.r.o. nepredpokladá, že by mohol konkurovať ostatným firmám v odvetví nerastných surovín pochádzajúcich z Rakúska a Českej republiky. Toto je však podľa všetkého v rozpore s informáciou uvedenou v žiadosti o schválenie prvej časti pomoci predloženej slovenským orgánom 16. apríla 2003, kde sa uvádzajú prípadní konkurenti práve z týchto dvoch krajín.

| (28) | Ak vezmeme do úvahy umiestnenie predmetných lokalít, Komisia má v tejto chvíli pochybnosti o tom, do akej miery bude narušený obchod s ostatnými členskými štátmi (napr. s Rakúskom a Českou republikou). |
| --- | --- |

(28)

Ak vezmeme do úvahy umiestnenie predmetných lokalít, Komisia má v tejto chvíli pochybnosti o tom, do akej miery bude narušený obchod s ostatnými členskými štátmi (napr. s Rakúskom a Českou republikou).

| (29) | Okrem toho, ako sa uvádza v oznámení Komisie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Spoločenstva (14), aj keď sú dodávky z daného závodu obmedzené na určitú oblasť okolo tohto závodu, v určitých prípadoch môže distribúcia týchto závodov vyzerať tak, že sa oblasti okolo rozličných závodov značne prekrývajú. V tomto prípade je možné, že ceny tejto produkcie budú ovplyvnené účinkom reťazovej substitúcie, čo povedie k ovplyvneniu širšieho geografického trhu. |
| --- | --- |

(29)

Okrem toho, ako sa uvádza v oznámení Komisie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Spoločenstva (14), aj keď sú dodávky z daného závodu obmedzené na určitú oblasť okolo tohto závodu, v určitých prípadoch môže distribúcia týchto závodov vyzerať tak, že sa oblasti okolo rozličných závodov značne prekrývajú. V tomto prípade je možné, že ceny tejto produkcie budú ovplyvnené účinkom reťazovej substitúcie, čo povedie k ovplyvneniu širšieho geografického trhu.

| (30) | V dôsledku toho Komisia má pochybnosti o tom, či očakávaný prínos pomoci na regionálny rozvoj vykompenzuje jej negatívne účinky na obchod. |
| --- | --- |

(30)

V dôsledku toho Komisia má pochybnosti o tom, či očakávaný prínos pomoci na regionálny rozvoj vykompenzuje jej negatívne účinky na obchod.

| (31) | Vzhľadom na uvedené po prvom predbežnom posúdení opatrenia Komisia má pochybnosti, či – a ak áno, do akej miery – notifikovanú pomoc možno pokladať za zlučiteľnú s URP 1998 a so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(31)

Vzhľadom na uvedené po prvom predbežnom posúdení opatrenia Komisia má pochybnosti, či – a ak áno, do akej miery – notifikovanú pomoc možno pokladať za zlučiteľnú s URP 1998 a so spoločným trhom.

| (32) | Keďže opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, je potrebné posúdiť jej zlučiteľnosť v súvislosti s výnimkami stanovenými v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej určitým oblastiam Spolkovej republiky Nemecko, sa nevzťahujú na tento prípad. Opatrenie nemožno pokladať za dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu ani za nápravu vážneho narušenia slovenského hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 87 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES. Na toto opatrenie sa nevzťahuje ani výnimka umožnená článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, podľa ktorého možno odôvodniť pomoc určenú na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc neovplyvní podmienky obchodovania takým nepriaznivým spôsobom, že to bude v rozpore so spoločným záujmom. A rovnako si toto opatrenie nekladie za cieľ podporiť kultúru a napomôcť zachovanie kultúrneho dedičstva, ako sa ustanovuje v článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(32)

Keďže opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, je potrebné posúdiť jej zlučiteľnosť v súvislosti s výnimkami stanovenými v článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES. Výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom, pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a pomoci poskytovanej určitým oblastiam Spolkovej republiky Nemecko, sa nevzťahujú na tento prípad. Opatrenie nemožno pokladať za dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu ani za nápravu vážneho narušenia slovenského hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 87 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES. Na toto opatrenie sa nevzťahuje ani výnimka umožnená článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, podľa ktorého možno odôvodniť pomoc určenú na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc neovplyvní podmienky obchodovania takým nepriaznivým spôsobom, že to bude v rozpore so spoločným záujmom. A rovnako si toto opatrenie nekladie za cieľ podporiť kultúru a napomôcť zachovanie kultúrneho dedičstva, ako sa ustanovuje v článku 87 ods. 3 písm. d) Zmluvy o ES.

| (33) | V tejto chvíli Komisia nemôže dospieť k stanovisku prima facie, pokiaľ ide o čiastočnú alebo úplnú zlučiteľnosti príslušného opatrenia a zastáva názor, že je potrebná dôkladnejšia analýza tohto opatrenia pomoci. Povinnosťou Komisie je vykonať všetky potrebné konzultácie a z toho dôvodu začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v prípade, že počiatočné preskúmanie neumožňuje Komisii prekonať všetky prekážky prítomné pri určovaní, či ide o pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom. Tým by sa umožnilo tretím stranám, ktorých záujem môže byť ovplyvnený poskytnutím pomoci, vyjadriť pripomienky ohľadom opatrenia. Komisia prehodnotí toto opatrenie a prijme konečné rozhodnutie s prihliadnutím na informácie oznámené zo strany príslušného štátu, ako aj informácií poskytnutých ktoroukoľvek treťou stranou. |
| --- | --- |

(33)

V tejto chvíli Komisia nemôže dospieť k stanovisku prima facie, pokiaľ ide o čiastočnú alebo úplnú zlučiteľnosti príslušného opatrenia a zastáva názor, že je potrebná dôkladnejšia analýza tohto opatrenia pomoci. Povinnosťou Komisie je vykonať všetky potrebné konzultácie a z toho dôvodu začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v prípade, že počiatočné preskúmanie neumožňuje Komisii prekonať všetky prekážky prítomné pri určovaní, či ide o pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom. Tým by sa umožnilo tretím stranám, ktorých záujem môže byť ovplyvnený poskytnutím pomoci, vyjadriť pripomienky ohľadom opatrenia. Komisia prehodnotí toto opatrenie a prijme konečné rozhodnutie s prihliadnutím na informácie oznámené zo strany príslušného štátu, ako aj informácií poskytnutých ktoroukoľvek treťou stranou.

IV.   ROZHODNUTIE

| (34) | Na základe uvedených úvah a konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, Komisia žiada Slovenskú republiku, aby do jedného mesiaca od doručenia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré môžu pomôcť pri posudzovaní tohto opatrenia pomoci. Komisia tiež žiada Slovenskú republiku, aby bezodkladne preposlala kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci. |
| --- | --- |

(34)

Na základe uvedených úvah a konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, Komisia žiada Slovenskú republiku, aby do jedného mesiaca od doručenia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré môžu pomôcť pri posudzovaní tohto opatrenia pomoci. Komisia tiež žiada Slovenskú republiku, aby bezodkladne preposlala kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.

| (35) | Komisia si dovoľuje Slovenskej republike pripomenúť, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(35)

Komisia si dovoľuje Slovenskej republike pripomenúť, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude informovať aj zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, a to prostredníctvom uverejnenia oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO, a to zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií. V prípade, že tento list obsahuje dôverné informácie, ktoré by nemali byť zverejnené, oznámte túto skutočnosť Komisii do pätnástich pracovných dní odo dňa jeho doručenia. Ak Komisii nebude v stanovenej lehote doručená odôvodnená žiadosť, bude to považovať za súhlas so zverejnením plného znenia tohto listu. Žiadosť obsahujúcu uvedené informácie je potrebné zaslať doporučeným listom alebo faxom na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Prijmite, prosím, pán minister, výraz mojej najhlbšej úcty.“

---

(1)  Listom z 13. februára 2006 útvary Komisie žiadali slovenské orgány, aby predložili na posúdenie deväť samostatných notifikácií a umožnili tým útvarom Komisie posúdiť zlučiteľnosť každého jedného z deviatich projektov zvlášť podľa ich konkrétnych vlastností. Slovenské orgány v odpovedi z 12. marca 2007 vysvetlili útvarom Komisie, že spoločnosť Alas Slovakia, s.r.o., predstavuje jeden daňový subjekt nachádzajúci sa na niekoľkých lokalitách, ktoré však majú jednu spoločnú daňovú povinnosť. Uplatniteľná slovenská legislatíva neumožňuje daňovníkom vypočítavať základ dane a daň z príjmu právnických osôb za každú organizačnú jednotku zvlášť. Preto slovenské orgány zastávajú názor, že nie je možné vypočítať výšku pomoci čerpanú každou prevádzkou.

1

(2)  V obciach: Nitra, Komjatice, Veľký Cetín, Hontianske Trsťany – Hrondín.

2

(3)  V obciach: Červeník, Veľký Grob, Okoč.

3

(4)  V obciach: Kamenec pod Vtáčnikom, Prievidza.

4

(5)  Štátna pomoc SK 72/2003 – Slovenská republika – ‚Regionálna mapa štátnej pomoci Slovenskej republiky‘.

5

Regionálna mapa štátnej pomoci Slovenskej republiky

(6)  Vyjadrené v hodnote z roka 2007 a vypočítané pri referenčnej sadzbe 5,62 % uplatniteľnej v deň notifikácie.

6

(7)  Podľa oznámenia č. 1108/2003 Úradu pre štátnu pomoc SR, vydaného 25. augusta 2003, štátna pomoc na obdobie rokov 2003 – 2012 pre spoločnosť Alas Slovakia s.r.o. bola schválená v súlade s § 35a zákona č. 472/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov a zákona č. 366/1999 Z. z. do výšky maximálne 87 145 485 SKK. V rámci dočasného postupu bola táto štátna pomoc (SK 53/03) považovaná za ‚existujúcu pomoc‘.

7

existujúcu pomoc

(8)  Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov v znení účinnom k 31. decembru 2003, a najmä §52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení účinnom k 31. decembru 2003.

8

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov v znení účinnom k 31. decembru 2003, a najmä §52 ods. 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov za podmienok uvedených v §35a zákona č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení účinnom k 31. decembru 2003

(9)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9.

9

(10)  Keďže pomoc sa poskytuje formou úľavy na dani, NGE pomoci sa rovná GGE pomoci.

10

(11)  List Ministerstva financií SR z 31. mája 2007 (zn. MF/8790/2007-832).

11

(12)  Tu treba zdôrazniť aj to, že z týchto 81 nových pracovných miest by malo byť 16 vytvorených v Červeníku, pričom pre túto lokalitu zatiaľ nebolo vydané povolenie na ťažbu.

12

(13)  ‚Socioekonomická štúdia v odvetví konečných produktov vyrábaných z nerastov odhalila, že počet pracovných miest vytvorených v odvetví úpravy nerastov je 30 – 40-krát väčší ako počet miest v odvetví nerastov,‘ (citované na 31. strane štúdie nazvanej ‚Prieskum v oblasti politiky plánovania hospodárenia s nerastnými surovinami‘, vypracovanej na objednávku GR pre podnikanie a priemysel).

13

(14)  Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5.

14

---

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/21

---

STÁTNÍ PODPORA – ITÁLIE

Státní podpora C 59/07 (ex NN 13/06) – Zneužití podpory na záchranu podniku Ixfin

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 30/07)

Dopisem ze dne 11. prosince 2007, jehož závazné jazykové znění je uvedeno na stránkách za tímto shrnutím, sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, podat své připomínky ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu, a to na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

I.   POSTUP

| 1. | Dne 23. února 2006 oznámily italské úřady Komisi podporu na záchranu podniku Ixfin, jež nabyla účinnosti dne 15. prosince 2005, a proto je považována za protiprávní podporu. |
| --- | --- |

1.

Dne 23. února 2006 oznámily italské úřady Komisi podporu na záchranu podniku Ixfin, jež nabyla účinnosti dne 15. prosince 2005, a proto je považována za protiprávní podporu.

II.   POPIS

| 2. | Příjemcem podpory je společnost Ixfin SpA (dále jen „Ixfin“) se sídlem v Marcianise (Caserta), v oblasti Kampánie v Itálii. Ixfin se specializuje na výrobu elektrických a optických zařízení. Je bývalou dceřinou společností skupiny Olivetti, jež byla v roce 1999 oddělena a v roce 2003 prodána skupině Pugliese. |
| --- | --- |

2.

Příjemcem podpory je společnost Ixfin SpA (dále jen „Ixfin“) se sídlem v Marcianise (Caserta), v oblasti Kampánie v Itálii. Ixfin se specializuje na výrobu elektrických a optických zařízení. Je bývalou dceřinou společností skupiny Olivetti, jež byla v roce 1999 oddělena a v roce 2003 prodána skupině Pugliese.

| 3. | Od března 2004 čelí Ixfin finančním potížím a na konci roku 2004 zastavil svůj provoz. V prosinci 2005 obdržel zajištěnou půjčku ve výši 15 milionů EUR, a to zejména na uhrazení splatného dluhu, jež byla vydávána za podporu na záchranu podniku. |
| --- | --- |

3.

Od března 2004 čelí Ixfin finančním potížím a na konci roku 2004 zastavil svůj provoz. V prosinci 2005 obdržel zajištěnou půjčku ve výši 15 milionů EUR, a to zejména na uhrazení splatného dluhu, jež byla vydávána za podporu na záchranu podniku.

| 4. | Dne 5. července 2006 byla oficiálně vyhlášena platební neschopnost společnosti a bylo zahájeno konkurzní řízení a realizace uvedeného zajištění. Komise se nicméně dozvěděla z tisku, že dané řízení bylo změněno na vyrovnávací řízení pod dohledem soudu s cílem zachránit činnost společnosti. Za tímto účelem jí zřejmě byly poskytnuty dodatečné finanční prostředky ve výši mezi 40 miliony EUR a 60 miliony EUR. |
| --- | --- |

4.

Dne 5. července 2006 byla oficiálně vyhlášena platební neschopnost společnosti a bylo zahájeno konkurzní řízení a realizace uvedeného zajištění. Komise se nicméně dozvěděla z tisku, že dané řízení bylo změněno na vyrovnávací řízení pod dohledem soudu s cílem zachránit činnost společnosti. Za tímto účelem jí zřejmě byly poskytnuty dodatečné finanční prostředky ve výši mezi 40 miliony EUR a 60 miliony EUR.

III.   POSOUZENÍ

| 5. | Komise má pochybnosti, zda zajištění poskytnuté společnosti Ixfin Itálií je slučitelnou podporou v souladu s Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2). Byla udělena především na finanční restrukturalizaci a překračuje minimum nezbytné pro udržení podniku na trhu. Jelikož je Ixfin členem skupiny, je třeba rovněž objasnit jeho způsobilost k podpoře na záchranu podniku. |
| --- | --- |

5.

Komise má pochybnosti, zda zajištění poskytnuté společnosti Ixfin Itálií je slučitelnou podporou v souladu s Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2). Byla udělena především na finanční restrukturalizaci a překračuje minimum nezbytné pro udržení podniku na trhu. Jelikož je Ixfin členem skupiny, je třeba rovněž objasnit jeho způsobilost k podpoře na záchranu podniku.

| 6. | Pokyny především zakazují poskytování podpory na záchranu po dobu delší šesti měsíců. V této fázi se Komise domnívá, že další trvání podpory na záchranu je neopodstatněné, ať už jde o slučitelnou podporu či nikoli, a je tedy povinna zahájit řízení podle bodu 27 pokynů. Komisi k tomu vede rovněž skutečnost, že se dozvěděla až z tisku, že u společnosti, která se nacházela v úpadkovém řízení, nebude zahájena likvidace a že tato společnost bude pokračovat v hospodářské činnosti. Komise předpokládá, že se tak stane, aniž dojde k okamžitému navrácení podpory na záchranu v plné výši. |
| --- | --- |

6.

Pokyny především zakazují poskytování podpory na záchranu po dobu delší šesti měsíců. V této fázi se Komise domnívá, že další trvání podpory na záchranu je neopodstatněné, ať už jde o slučitelnou podporu či nikoli, a je tedy povinna zahájit řízení podle bodu 27 pokynů. Komisi k tomu vede rovněž skutečnost, že se dozvěděla až z tisku, že u společnosti, která se nacházela v úpadkovém řízení, nebude zahájena likvidace a že tato společnost bude pokračovat v hospodářské činnosti. Komise předpokládá, že se tak stane, aniž dojde k okamžitému navrácení podpory na záchranu v plné výši.

| 7. | Za těchto okolností musí Komise rovněž přešetřit, zda společnosti nebyla poskytnuta jakákoli další finanční podpora, jelikož by pravděpodobně představovala protiprávní a neslučitelnou podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

7.

Za těchto okolností musí Komise rovněž přešetřit, zda společnosti nebyla poskytnuta jakákoli další finanční podpora, jelikož by pravděpodobně představovala protiprávní a neslučitelnou podporu na restrukturalizaci.

| 8. | Vzhledem k tomu, že Itálie neposkytla řádnou odpověď na předchozí žádosti Komise o informace, vydává Komise rovněž příkaz k poskytnutí informací. |
| --- | --- |

8.

Vzhledem k tomu, že Itálie neposkytla řádnou odpověď na předchozí žádosti Komise o informace, vydává Komise rovněž příkaz k poskytnutí informací.

ZNĚNÍ DOPISU

„La Commissione informa il governo italiano che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito all'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento ex articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 23 febbraio 2006, le autorità italiane hanno notificato alla Commissione un aiuto al salvataggio a favore della società Ixfin SpA (in prosieguo denominata “Ixfin”), registrato come caso NN 13/06, in quanto era stato concesso il 15 dicembre 2005, ossia prima della notifica. |
| --- | --- |

(1)

Il 23 febbraio 2006, le autorità italiane hanno notificato alla Commissione un aiuto al salvataggio a favore della società Ixfin SpA (in prosieguo denominata “Ixfin”), registrato come caso NN 13/06, in quanto era stato concesso il 15 dicembre 2005, ossia prima della notifica.

| (2) | La Commissione ha chiesto ulteriori informazioni con lettera del 5 aprile 2006, cui è pervenuta risposta con lettera protocollata il 29 maggio 2006. Il 9 giugno 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane nel corso della quale l'Italia ha informato la Commissione dell'imminente presentazione di un piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(2)

La Commissione ha chiesto ulteriori informazioni con lettera del 5 aprile 2006, cui è pervenuta risposta con lettera protocollata il 29 maggio 2006. Il 9 giugno 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane nel corso della quale l'Italia ha informato la Commissione dell'imminente presentazione di un piano di ristrutturazione.

| (3) | Con lettera protocollata il 13 giugno 2006 l'Italia ha informato la Commissione che l'importo dell'aiuto al salvataggio era stato aumentato. Con lettera protocollata il 19 giugno 2006 l'Italia ha fornito ulteriori chiarimenti. Il 5 luglio 2006 la Commissione ha inviato un sollecito all'Italia in merito al piano di ristrutturazione che era stato annunciato per il 15 giugno 2006. |
| --- | --- |

(3)

Con lettera protocollata il 13 giugno 2006 l'Italia ha informato la Commissione che l'importo dell'aiuto al salvataggio era stato aumentato. Con lettera protocollata il 19 giugno 2006 l'Italia ha fornito ulteriori chiarimenti. Il 5 luglio 2006 la Commissione ha inviato un sollecito all'Italia in merito al piano di ristrutturazione che era stato annunciato per il 15 giugno 2006.

| (4) | Con lettera protocollata il 9 agosto 2006 l'Italia ha fornito spiegazioni addizionali confermando l'informazione che il 5 luglio 2006 era stato dichiarato il fallimento della società, ragione per cui l'Italia riteneva che l'invio di ulteriori informazioni fosse superfluo. Il 29 novembre 2006 la Commissione ha chiesto ulteriori chiarimenti. Con lettera del 9 dicembre 2006 l'Italia ha inviato una parte delle informazioni richieste. Il 22 dicembre 2006 la Commissione ha inviato un sollecito e ha chiesto all'Italia di inviare le informazioni mancanti, precisando più dettagliatamente quali informazioni fossero necessarie, in particolare in merito ad eventuali altre misure adottate in relazione ad Ixfin. Con lettera del 14 marzo 2007 l'Italia ha risposto spiegando che, per il momento, l'informazione richiesta non poteva essere fornita. Il 14 giugno 2007 la Commissione ha chiesto all'Italia di essere aggiornata in merito a qualsiasi altra misura adottata nell'ambito della liquidazione, specificando al contempo le informazioni considerate cruciali. |
| --- | --- |

(4)

Con lettera protocollata il 9 agosto 2006 l'Italia ha fornito spiegazioni addizionali confermando l'informazione che il 5 luglio 2006 era stato dichiarato il fallimento della società, ragione per cui l'Italia riteneva che l'invio di ulteriori informazioni fosse superfluo. Il 29 novembre 2006 la Commissione ha chiesto ulteriori chiarimenti. Con lettera del 9 dicembre 2006 l'Italia ha inviato una parte delle informazioni richieste. Il 22 dicembre 2006 la Commissione ha inviato un sollecito e ha chiesto all'Italia di inviare le informazioni mancanti, precisando più dettagliatamente quali informazioni fossero necessarie, in particolare in merito ad eventuali altre misure adottate in relazione ad Ixfin. Con lettera del 14 marzo 2007 l'Italia ha risposto spiegando che, per il momento, l'informazione richiesta non poteva essere fornita. Il 14 giugno 2007 la Commissione ha chiesto all'Italia di essere aggiornata in merito a qualsiasi altra misura adottata nell'ambito della liquidazione, specificando al contempo le informazioni considerate cruciali.

| (5) | Nell'ottobre 2007 la Commissione ha appreso dalla stampa una serie di eventi importanti relativi al caso di specie di cui non era stata informata. |
| --- | --- |

(5)

Nell'ottobre 2007 la Commissione ha appreso dalla stampa una serie di eventi importanti relativi al caso di specie di cui non era stata informata.

2.   DESCRIZIONE

2.1.   Il beneficiario

| (6) | Ixfin SpA (in prosieguo “Ixfin”) è situata a Marcianise (Caserta), in Campania, con stabilimenti a Chieti e ad Avezzano, entrambi in Abruzzo. Attualmente ha un organico di 920 unità. |
| --- | --- |

(6)

Ixfin SpA (in prosieguo “Ixfin”) è situata a Marcianise (Caserta), in Campania, con stabilimenti a Chieti e ad Avezzano, entrambi in Abruzzo. Attualmente ha un organico di 920 unità.

| (7) | Fino al 1999 l'attività di Ixfin è stata svolta da una controllata del gruppo Olivetti, la cui attività consisteva nell'assemblaggio di prodotti elettronici per Olivetti, venduti con il marchio Olivetti. Nel 1999 Olivetti ha deciso di cedere tutte le sue attività produttive e Ixfin è stata venduta a Finmek SpA. Nel 2001 la società è stata costituita come Ixfin e nel 2003 è stata venduta al gruppo Pugliese. |
| --- | --- |

(7)

Fino al 1999 l'attività di Ixfin è stata svolta da una controllata del gruppo Olivetti, la cui attività consisteva nell'assemblaggio di prodotti elettronici per Olivetti, venduti con il marchio Olivetti. Nel 1999 Olivetti ha deciso di cedere tutte le sue attività produttive e Ixfin è stata venduta a Finmek SpA. Nel 2001 la società è stata costituita come Ixfin e nel 2003 è stata venduta al gruppo Pugliese.

| (8) | Ixfin è controllata dal gruppo Pugliese attraverso la società Pufin Srl, appartenente a tre persone dalla famiglia Pugliese, che controlla Maxfin Srl. Maxfin controlla Ixfin nonché un'altra società del gruppo, la Elettronica Srl (quest'ultima assieme a Pufin). Ixfin controlla, direttamente e indirettamente, altre quattro società, più precisamente Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %), Uni.com Ricerche Srl (100 %). Ixfin, a quanto risulta, ha un'esposizione debitoria di 3,7 Mio EUR nei confronti della controllante Maxfin. |
| --- | --- |

(8)

Ixfin è controllata dal gruppo Pugliese attraverso la società Pufin Srl, appartenente a tre persone dalla famiglia Pugliese, che controlla Maxfin Srl. Maxfin controlla Ixfin nonché un'altra società del gruppo, la Elettronica Srl (quest'ultima assieme a Pufin). Ixfin controlla, direttamente e indirettamente, altre quattro società, più precisamente Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %), Uni.com Ricerche Srl (100 %). Ixfin, a quanto risulta, ha un'esposizione debitoria di 3,7 Mio EUR nei confronti della controllante Maxfin.

| (9) | Nel marzo 2004 Ixfin è entrata in crisi ed è stata venduta, senza corrispettivo, ad un investitore al fine di reperire nuove attività per la società. Allorché nel dicembre 2004 il piano dell'investitore è fallito, la società, con un'ulteriore perdita di 20 Mio EUR, è stata ripresa dal gruppo Pugliese, di nuovo senza corrispettivo. |
| --- | --- |

(9)

Nel marzo 2004 Ixfin è entrata in crisi ed è stata venduta, senza corrispettivo, ad un investitore al fine di reperire nuove attività per la società. Allorché nel dicembre 2004 il piano dell'investitore è fallito, la società, con un'ulteriore perdita di 20 Mio EUR, è stata ripresa dal gruppo Pugliese, di nuovo senza corrispettivo.

| (10) | Ixfin era specializzata nella fabbricazione di impianti elettrici ed ottici, principalmente per conto terzi. Le attività più recenti svolte da Ixfin concernevano la produzione di piastre elettroniche e servizi di assistenza per lavatrici per il gruppo Merloni. |
| --- | --- |

(10)

Ixfin era specializzata nella fabbricazione di impianti elettrici ed ottici, principalmente per conto terzi. Le attività più recenti svolte da Ixfin concernevano la produzione di piastre elettroniche e servizi di assistenza per lavatrici per il gruppo Merloni.

| (11) | Le difficoltà di Ixfin hanno origine, tra l'altro, dal fatto che l'impresa principalmente agiva in conto terzi e quindi dipendeva dai loro ordini. Tuttavia, nell'ultimo decennio, il mercato dell'elettronica ha registrato una crisi generale che le imprese del settore hanno superato o cercando economie di scala più efficienti oppure delocalizzando la produzione verso paesi caratterizzati da un basso costo del lavoro. |
| --- | --- |

(11)

Le difficoltà di Ixfin hanno origine, tra l'altro, dal fatto che l'impresa principalmente agiva in conto terzi e quindi dipendeva dai loro ordini. Tuttavia, nell'ultimo decennio, il mercato dell'elettronica ha registrato una crisi generale che le imprese del settore hanno superato o cercando economie di scala più efficienti oppure delocalizzando la produzione verso paesi caratterizzati da un basso costo del lavoro.

| (12) | Ixfin ha cercato di superare la crisi mediante un piano di ristrutturazione effettuato da un nuovo investitore che ha controllato l'impresa tra marzo e dicembre 2004. Le autorità italiane non hanno fornito alcun dettaglio in merito a questa fase di ristrutturazione. Nel dicembre 2004, allorché il gruppo Pugliese ne ha ripreso il controllo, la società ha cessato le sue attività. Gran parte dei lavoratori dipendenti non lavorava più ed era in Cassa integrazione guadagni straordinaria (in prosieguo “CIGS”). |
| --- | --- |

(12)

Ixfin ha cercato di superare la crisi mediante un piano di ristrutturazione effettuato da un nuovo investitore che ha controllato l'impresa tra marzo e dicembre 2004. Le autorità italiane non hanno fornito alcun dettaglio in merito a questa fase di ristrutturazione. Nel dicembre 2004, allorché il gruppo Pugliese ne ha ripreso il controllo, la società ha cessato le sue attività. Gran parte dei lavoratori dipendenti non lavorava più ed era in Cassa integrazione guadagni straordinaria (in prosieguo “CIGS”).

| (13) | La situazione finanziaria di Ixfin è illustrata nella tabella seguente: | Fatturato | Risultato netto | Debiti verso il fisco | Debiti verso INPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.2003 | 104 000 000 EUR | 11 000 EUR | 9 000 000 EUR | 20 800 000 EUR |
| 31.12.2004 | 75 000 000 EUR | (2 000 000 EUR) | 14 800 000 EUR | 26 100 000 EUR |
| 31.5.2005 | 3 000 000 EUR | | 16 000 000 EUR (1) | 27 700 000 EUR (1) |

(13)

La situazione finanziaria di Ixfin è illustrata nella tabella seguente:

Fatturato

Risultato netto

Debiti verso il fisco

Debiti verso INPS

31.12.2003

104 000 000 EUR

11 000 EUR

9 000 000 EUR

20 800 000 EUR

31.12.2004

75 000 000 EUR

(2 000 000 EUR)

14 800 000 EUR

26 100 000 EUR

31.5.2005

3 000 000 EUR

16 000 000 EUR (1)

27 700 000 EUR (1)

2.2.   La misura di aiuto

| (14) | Il 26 settembre 2005, il ministero dello Sviluppo economico (in prosieguo “il ministero”) ha concesso ad Ixfin una garanzia, che è diventata effettiva a decorrere dal 15 dicembre 2005. I finanziamenti provenivano da fondi istituiti in base al decreto legge n. 35 del 14 marzo 2005 (2) (il “decreto competitivitá”), successivamente modificato dall'articolo 11 della legge n. 80 del 14 maggio 2005 (3) e quindi precisato con decisione del comitato interministeriale per la programmazione economica del 29 giugno 2005, n. 101. Detta decisione prevede che il perfezionamento del finanziamento sia subordinato al rilascio di una garanzia e che l'intervento sia destinato al salvataggio di una società in difficoltà. |
| --- | --- |

(14)

Il 26 settembre 2005, il ministero dello Sviluppo economico (in prosieguo “il ministero”) ha concesso ad Ixfin una garanzia, che è diventata effettiva a decorrere dal 15 dicembre 2005. I finanziamenti provenivano da fondi istituiti in base al decreto legge n. 35 del 14 marzo 2005 (2) (il “decreto competitivitá”), successivamente modificato dall'articolo 11 della legge n. 80 del 14 maggio 2005 (3) e quindi precisato con decisione del comitato interministeriale per la programmazione economica del 29 giugno 2005, n. 101. Detta decisione prevede che il perfezionamento del finanziamento sia subordinato al rilascio di una garanzia e che l'intervento sia destinato al salvataggio di una società in difficoltà.

| (15) | La garanzia è stata concessa su un mutuo accordato da BancApulia (in prosieguo “la banca”) per un importo di 15 Mio EUR al tasso EURIBOR 3 mesi maggiorato di 1,25 % (ossia 2,475 al 15 dicembre 2005), maggiorato di 1,25 % ossia 3,725 %. La durata del mutuo era di sei mesi a decorrere dal 15 dicembre 2005. |
| --- | --- |

(15)

La garanzia è stata concessa su un mutuo accordato da BancApulia (in prosieguo “la banca”) per un importo di 15 Mio EUR al tasso EURIBOR 3 mesi maggiorato di 1,25 % (ossia 2,475 al 15 dicembre 2005), maggiorato di 1,25 % ossia 3,725 %. La durata del mutuo era di sei mesi a decorrere dal 15 dicembre 2005.

| (16) | L'aiuto è stato principalmente utilizzato per ripianare una parte dei debiti dell'impresa. L'Italia sostiene che detti pagamenti erano urgenti in quanto alcuni creditori si erano già rivolti al tribunale presentando istanza di pagamento. |
| --- | --- |

(16)

L'aiuto è stato principalmente utilizzato per ripianare una parte dei debiti dell'impresa. L'Italia sostiene che detti pagamenti erano urgenti in quanto alcuni creditori si erano già rivolti al tribunale presentando istanza di pagamento.

| (17) | Le autorità italiane avevano comunicato alla Commissione che l'impresa aveva richiesto che l'importo della garanzia concessa dal ministero fosse portato da 15 a 17,3 Mio EUR. Il ministero aveva indicato di essere favorevole all'operazione, fatta salva l'autorizzazione della Commissione (4). |
| --- | --- |

(17)

Le autorità italiane avevano comunicato alla Commissione che l'impresa aveva richiesto che l'importo della garanzia concessa dal ministero fosse portato da 15 a 17,3 Mio EUR. Il ministero aveva indicato di essere favorevole all'operazione, fatta salva l'autorizzazione della Commissione (4).

| (18) | L'Italia si era impegnata inizialmente a fornire, entro sei mesi dalla prima attuazione della misura di aiuto al salvataggio, un piano di ristrutturazione o un piano di liquidazione oppure prova del rimborso integrale del mutuo o della cessazione della garanzia. Inoltre, la Commissione era stata informata del fatto che, all'epoca in cui la società era divenuta insolvente, era in corso l'elaborazione di un piano di ristrutturazione. |
| --- | --- |

(18)

L'Italia si era impegnata inizialmente a fornire, entro sei mesi dalla prima attuazione della misura di aiuto al salvataggio, un piano di ristrutturazione o un piano di liquidazione oppure prova del rimborso integrale del mutuo o della cessazione della garanzia. Inoltre, la Commissione era stata informata del fatto che, all'epoca in cui la società era divenuta insolvente, era in corso l'elaborazione di un piano di ristrutturazione.

2.3.   L'insolvenza di Ixfin

| (19) | Il 5 luglio 2006 la società è stata ufficialmente dichiarata insolvente ed è stata avviata la procedura fallimentare (5). |
| --- | --- |

(19)

Il 5 luglio 2006 la società è stata ufficialmente dichiarata insolvente ed è stata avviata la procedura fallimentare (5).

| (20) | Il ministero ha pagato un importo totale di 15 154 457,72 EUR a titolo di garanzia, che è stata escussa dalla banca e successivamente ha iscritto tale importo nel passivo fallimentare. |
| --- | --- |

(20)

Il ministero ha pagato un importo totale di 15 154 457,72 EUR a titolo di garanzia, che è stata escussa dalla banca e successivamente ha iscritto tale importo nel passivo fallimentare.

| (21) | Tuttavia, nel marzo 2007, il ministero ha presentato, presso il tribunale di Napoli, una valutazione tecnica per convincere lo stesso ad abrogare il procedimento di liquidazione e a trasformarlo in un procedimento concorsuale al termine del quale l'attività dell'impresa avrebbe potuto continuare ad esistere [la Commissione deduce dalla stampa che la società è ora in “amministrazione straordinaria” (6) come previsto per legge (decreto legge n. 270/1999)] Il 20 giugno 2007 il ministero è riuscito, con istanza sottoposta al Tribunale di Napoli, ad evitare la procedura fallimentare. |
| --- | --- |

(21)

Tuttavia, nel marzo 2007, il ministero ha presentato, presso il tribunale di Napoli, una valutazione tecnica per convincere lo stesso ad abrogare il procedimento di liquidazione e a trasformarlo in un procedimento concorsuale al termine del quale l'attività dell'impresa avrebbe potuto continuare ad esistere [la Commissione deduce dalla stampa che la società è ora in “amministrazione straordinaria” (6) come previsto per legge (decreto legge n. 270/1999)] Il 20 giugno 2007 il ministero è riuscito, con istanza sottoposta al Tribunale di Napoli, ad evitare la procedura fallimentare.

| (22) | La Commissione dalla lettura della stampa deduce che la procedura concorsuale è stata possibile grazie al protocollo d'intesa per la reindustrializzazione della provincia di Caserta firmato dalle istituzioni italiane, dai sindacati e dalla Confindustria. Questo protocollo è volto a ripristinare la produzione e l'occupazione dei siti industriali nella provincia di Caserta e si basa su varie misure di finanziamento pubblico, comprendenti vari interventi finanziari oscillanti tra 40 e 60 Mio EUR. |
| --- | --- |

(22)

La Commissione dalla lettura della stampa deduce che la procedura concorsuale è stata possibile grazie al protocollo d'intesa per la reindustrializzazione della provincia di Caserta firmato dalle istituzioni italiane, dai sindacati e dalla Confindustria. Questo protocollo è volto a ripristinare la produzione e l'occupazione dei siti industriali nella provincia di Caserta e si basa su varie misure di finanziamento pubblico, comprendenti vari interventi finanziari oscillanti tra 40 e 60 Mio EUR.

| (23) | La fonte di finanziamento sembra essere la legge n. 181 del 1989 che è un regime di aiuti a finalità regionale la cui durata era stata prorogata dalla Legge finanziaria del 2003 (legge 289 del 2002). Tale regime è stato autorizzato dalla Commissione con decisione della Commissione nel caso N 214/03 fino al 31 dicembre 2006 (7). Tuttavia, l'autorizzazione si basa sull'esclusione di società in difficoltà, dato che l'articolo 9 della base giuridica nazionale notificata esclude siffatte imprese. |
| --- | --- |

(23)

La fonte di finanziamento sembra essere la legge n. 181 del 1989 che è un regime di aiuti a finalità regionale la cui durata era stata prorogata dalla Legge finanziaria del 2003 (legge 289 del 2002). Tale regime è stato autorizzato dalla Commissione con decisione della Commissione nel caso N 214/03 fino al 31 dicembre 2006 (7). Tuttavia, l'autorizzazione si basa sull'esclusione di società in difficoltà, dato che l'articolo 9 della base giuridica nazionale notificata esclude siffatte imprese.

| (24) | Sulla base della sua interpretazione della procedura italiana fallimentare e delle informazioni tratte dalla stampa, la Commissione deve supporre che Ixfin non sarà liquidata, ma che l'attività economica continuerà ad esistere ed eventualmente potrebbe anche essere venduta come azienda in attività. Inoltre, la Commissione suppone che il pagamento della garanzia per il mutuo, che è stata escussa, non sia mai stato rimborsato allo Stato né che lo Stato abbia potuto rivalersi altrimenti nell'ambito della liquidazione dell'impresa. |
| --- | --- |

(24)

Sulla base della sua interpretazione della procedura italiana fallimentare e delle informazioni tratte dalla stampa, la Commissione deve supporre che Ixfin non sarà liquidata, ma che l'attività economica continuerà ad esistere ed eventualmente potrebbe anche essere venduta come azienda in attività. Inoltre, la Commissione suppone che il pagamento della garanzia per il mutuo, che è stata escussa, non sia mai stato rimborsato allo Stato né che lo Stato abbia potuto rivalersi altrimenti nell'ambito della liquidazione dell'impresa.

3.   VALUTAZIONE

3.1.   Aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| (25) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che gli aiuti concessi da uno Stato membro o attraverso risorse statali sotto qualsiasi forma che falsino o minaccino di falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, sono incompatibili con il mercato comune nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(25)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE stabilisce che gli aiuti concessi da uno Stato membro o attraverso risorse statali sotto qualsiasi forma che falsino o minaccino di falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, sono incompatibili con il mercato comune nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri.

| (26) | La garanzia a favore di Ixfin è stata concessa da fondi dello Stato italiano. Essa ha permesso a Ixfin di ottenere mutui che, in quanto azienda in difficoltà finanziarie, non avrebbe altrimenti potuto ottenere senza la garanzia statale. In tal caso quando un'impresa non è in grado di ottenere un mutuo senza la garanzia dello Stato, ai sensi del punto 4, paragrafo 2, della comunicazione della Commissione sulla garanzia (8) si presume l'esistenza di un vantaggio, esistenza che non è stata smentita nel caso di specie. Pertanto, mediante la concessione di una garanzia a copertura del mutuo, viene conferito un vantaggio a Ixfin attraverso risorse statali. |
| --- | --- |

(26)

La garanzia a favore di Ixfin è stata concessa da fondi dello Stato italiano. Essa ha permesso a Ixfin di ottenere mutui che, in quanto azienda in difficoltà finanziarie, non avrebbe altrimenti potuto ottenere senza la garanzia statale. In tal caso quando un'impresa non è in grado di ottenere un mutuo senza la garanzia dello Stato, ai sensi del punto 4, paragrafo 2, della comunicazione della Commissione sulla garanzia (8) si presume l'esistenza di un vantaggio, esistenza che non è stata smentita nel caso di specie. Pertanto, mediante la concessione di una garanzia a copertura del mutuo, viene conferito un vantaggio a Ixfin attraverso risorse statali.

| (27) | Del pari, il finanziamento pubblico disposto dall'accordo in base al protocollo d'intesa per la reindustrializzazione della provincia di Caserta proviene da risorse statali e quindi equivale ad un vantaggio. |
| --- | --- |

(27)

Del pari, il finanziamento pubblico disposto dall'accordo in base al protocollo d'intesa per la reindustrializzazione della provincia di Caserta proviene da risorse statali e quindi equivale ad un vantaggio.

| (28) | Dato che Ixfin operava in Stati membri UE e ha concorrenti in altri Stati membri, le misure in questione sono verosimilmente atte a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi intracomunitari. Le misure costituiscono quindi aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

(28)

Dato che Ixfin operava in Stati membri UE e ha concorrenti in altri Stati membri, le misure in questione sono verosimilmente atte a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi intracomunitari. Le misure costituiscono quindi aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

3.2.   Compatibilità dell'aiuto al salvataggio

| (29) | Tenuto conto della situazione finanziaria di Ixfin, la Commissione ritiene che l'aiuto sia un aiuto al salvataggio o alla ristrutturazione che deve soddisfare i criteri stabiliti negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (9) per poter essere compatibile con il mercato comune a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, del trattato CE. |
| --- | --- |

(29)

Tenuto conto della situazione finanziaria di Ixfin, la Commissione ritiene che l'aiuto sia un aiuto al salvataggio o alla ristrutturazione che deve soddisfare i criteri stabiliti negli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (9) per poter essere compatibile con il mercato comune a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, del trattato CE.

3.2.1.   Ammissibilità dell'impresa

| (30) | In base al punto 9 degli Orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non sia in grado con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle autorità pubbliche, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico, nel breve o nel medio periodo. Il punto 11 precisa che i sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, la diminuzione del fatturato, l'aumento delle scorte, la sovracapacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'aumento dell'indebitamento degli oneri per interessi, nonché la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività. |
| --- | --- |

(30)

In base al punto 9 degli Orientamenti, la Commissione ritiene che un'impresa sia in difficoltà quando essa non sia in grado con le proprie risorse o con le risorse che può ottenere dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere perdite che, in assenza di un intervento esterno delle autorità pubbliche, la condurrebbero quasi certamente al collasso economico, nel breve o nel medio periodo. Il punto 11 precisa che i sintomi caratteristici di un'impresa in difficoltà sono il livello crescente delle perdite, la diminuzione del fatturato, l'aumento delle scorte, la sovracapacità, la diminuzione del flusso di cassa, l'aumento dell'indebitamento degli oneri per interessi, nonché la riduzione o l'azzeramento del valore netto delle attività.

| (31) | Come indicato alla tabella di cui al punto 11, la situazione finanziaria di Ixfin non permetteva che l'impresa continuasse a far fronte ai suoi debiti. Dalla tabella si evince che man a mano che i debiti aumentavano, il flusso di cassa diminuiva e che il fatturato era sceso da 104 Mio EUR a 3 Mio EUR in appena 17 mesi. Pertanto Ixfin in linea di massima soddisfa il criterio di ammissibilità stabilito per un'impresa in difficoltà. Ciò è confermato dall'avvio del procedimento concorsuale di insolvenza il che indica che l'impresa si trova in difficoltà ai sensi del punto 10, lettera c), degli Orientamenti. |
| --- | --- |

(31)

Come indicato alla tabella di cui al punto 11, la situazione finanziaria di Ixfin non permetteva che l'impresa continuasse a far fronte ai suoi debiti. Dalla tabella si evince che man a mano che i debiti aumentavano, il flusso di cassa diminuiva e che il fatturato era sceso da 104 Mio EUR a 3 Mio EUR in appena 17 mesi. Pertanto Ixfin in linea di massima soddisfa il criterio di ammissibilità stabilito per un'impresa in difficoltà. Ciò è confermato dall'avvio del procedimento concorsuale di insolvenza il che indica che l'impresa si trova in difficoltà ai sensi del punto 10, lettera c), degli Orientamenti.

| (32) | Tuttavia va sottolineato che secondo il punto 13 degli Orientamenti, l'impresa facente parte di un gruppo più grande non può in linea di massima beneficiare di aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione, salvo qualora si possa dimostrare che le difficoltà sono difficoltà intrinseche all'impresa in questione, e che non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e che sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. |
| --- | --- |

(32)

Tuttavia va sottolineato che secondo il punto 13 degli Orientamenti, l'impresa facente parte di un gruppo più grande non può in linea di massima beneficiare di aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione, salvo qualora si possa dimostrare che le difficoltà sono difficoltà intrinseche all'impresa in questione, e che non risultano dalla ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo e che sono troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso.

| (33) | Ixfin fa parte del gruppo Pufin, che è controllato da Maxfin che controlla anche Elettronica Srl. Innanzitutto, l'Italia non ha dimostrato che il gruppo non era in grado di salvare Ixfin. In realtà le autorità italiane hanno fornito soltanto i conti dei profitti e delle perdite di alcune imprese del gruppo Pufin, senza fornirne lo stato patrimoniale, e quindi senza evidenziare l'adeguatezza del capitale per dimostrare l'incapacità di dette imprese di aiutare Ixfin. |
| --- | --- |

(33)

Ixfin fa parte del gruppo Pufin, che è controllato da Maxfin che controlla anche Elettronica Srl. Innanzitutto, l'Italia non ha dimostrato che il gruppo non era in grado di salvare Ixfin. In realtà le autorità italiane hanno fornito soltanto i conti dei profitti e delle perdite di alcune imprese del gruppo Pufin, senza fornirne lo stato patrimoniale, e quindi senza evidenziare l'adeguatezza del capitale per dimostrare l'incapacità di dette imprese di aiutare Ixfin.

| (34) | In secondo luogo l'Italia non ha fornito la prova che le difficoltà dell'impresa non erano il risultato della ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo né che le difficoltà erano troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Da quanto risulta, Pufin e Maxfin hanno acquisito da Ixfin alcuni attivi redditizi. Ad esempio, secondo la stampa locale, sembra che lo stabilimento di Marcianise sia stato acquistato da Pufin nel marzo 2006, ma manca qualsiasi informazione sui dettagli della transazione. La Commissione non può escludere che parte del macchinario di Ixfin sia di proprietà di Maxfin. |
| --- | --- |

(34)

In secondo luogo l'Italia non ha fornito la prova che le difficoltà dell'impresa non erano il risultato della ripartizione arbitraria dei costi all'interno del gruppo né che le difficoltà erano troppo gravi per essere risolte dal gruppo stesso. Da quanto risulta, Pufin e Maxfin hanno acquisito da Ixfin alcuni attivi redditizi. Ad esempio, secondo la stampa locale, sembra che lo stabilimento di Marcianise sia stato acquistato da Pufin nel marzo 2006, ma manca qualsiasi informazione sui dettagli della transazione. La Commissione non può escludere che parte del macchinario di Ixfin sia di proprietà di Maxfin.

| (35) | Pertanto, per tale aspetto, la Commissione dubita che Ixfin possa essere considerata ammissibile ad aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione. |
| --- | --- |

(35)

Pertanto, per tale aspetto, la Commissione dubita che Ixfin possa essere considerata ammissibile ad aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione.

3.2.2.   Condizioni per l'autorizzazione di aiuti al salvataggio della durata di sei mesi

| (36) | Ai fini della compatibilità con il mercato comune un aiuto al salvataggio deve soddisfare le condizioni stabilite negli Orientamenti, principalmente al punto 25. |
| --- | --- |

(36)

Ai fini della compatibilità con il mercato comune un aiuto al salvataggio deve soddisfare le condizioni stabilite negli Orientamenti, principalmente al punto 25.

| (37) | La Commissione ritiene che l'aiuto al salvataggio concesso a Ixfin soddisfi i criteri di cui al punto 25, lettere a) b) e c). Infatti, l'aiuto al salvataggio consiste innanzitutto in un aiuto di tesoreria. In secondo luogo, è concesso ad un tasso d'interesse equivalente ai tassi praticati sui prestiti concessi a imprese sane, e in particolare ai tassi di riferimento adottati dalla Commissione (tasso iniziale del 3,725 % rispetto al tasso di riferimento della Commissione per l'Italia del 4,08 %) (10). In terzo luogo, non vi sono indebiti effetti di ricaduta negativa in altri Stati membri. Infine, come indicato al punto 18, l'aiuto era accompagnato da un piano di ristrutturazione dell'impresa ai sensi del punto 25, lettera c). |
| --- | --- |

(37)

La Commissione ritiene che l'aiuto al salvataggio concesso a Ixfin soddisfi i criteri di cui al punto 25, lettere a) b) e c). Infatti, l'aiuto al salvataggio consiste innanzitutto in un aiuto di tesoreria. In secondo luogo, è concesso ad un tasso d'interesse equivalente ai tassi praticati sui prestiti concessi a imprese sane, e in particolare ai tassi di riferimento adottati dalla Commissione (tasso iniziale del 3,725 % rispetto al tasso di riferimento della Commissione per l'Italia del 4,08 %) (10). In terzo luogo, non vi sono indebiti effetti di ricaduta negativa in altri Stati membri. Infine, come indicato al punto 18, l'aiuto era accompagnato da un piano di ristrutturazione dell'impresa ai sensi del punto 25, lettera c).

| (38) | Tuttavia la Commissione dubita che sia soddisfatto il punto 25, lettera d), degli Orientamenti. Per soddisfare la condizione di cui al punto 25, lettera d), l'aiuto dovrebbe essere limitato all'importo necessario per mantenere l'impresa in attività. L'esistenza di siffatto importo minimo si deduce qualora sia applicata la formula che figura nell'allegato degli Orientamenti. In base a tale formula, il livello massimo accettabile per un aiuto al salvataggio sarebbe stato di 17 641 500 EUR. Il mutuo di 15 Mio EUR concesso ad Ixfin è inferiore a tale massimale. Tuttavia la Commissione osserva che l'importo di aiuto al salvataggio notificato non copre i pagamenti salariali dato che questi sono già coperti da un altro fondo, la CIGS, mentre i costi salariali di norma rappresentano una parte considerevole dell'aiuto al salvataggio. Inoltre Ixfin non era più attiva e l'aiuto sembra essere stato utilizzato principalmente per ripianare i debiti. Ciò premesso, la Commissione non è sicura che l'Italia possa limitarsi ad invocare l'applicazione della formula succitata, ma occorrono invece maggiori spiegazioni sulle ragioni per cui l'aiuto al salvataggio equivalga al minimo necessario. |
| --- | --- |

(38)

Tuttavia la Commissione dubita che sia soddisfatto il punto 25, lettera d), degli Orientamenti. Per soddisfare la condizione di cui al punto 25, lettera d), l'aiuto dovrebbe essere limitato all'importo necessario per mantenere l'impresa in attività. L'esistenza di siffatto importo minimo si deduce qualora sia applicata la formula che figura nell'allegato degli Orientamenti. In base a tale formula, il livello massimo accettabile per un aiuto al salvataggio sarebbe stato di 17 641 500 EUR. Il mutuo di 15 Mio EUR concesso ad Ixfin è inferiore a tale massimale. Tuttavia la Commissione osserva che l'importo di aiuto al salvataggio notificato non copre i pagamenti salariali dato che questi sono già coperti da un altro fondo, la CIGS, mentre i costi salariali di norma rappresentano una parte considerevole dell'aiuto al salvataggio. Inoltre Ixfin non era più attiva e l'aiuto sembra essere stato utilizzato principalmente per ripianare i debiti. Ciò premesso, la Commissione non è sicura che l'Italia possa limitarsi ad invocare l'applicazione della formula succitata, ma occorrono invece maggiori spiegazioni sulle ragioni per cui l'aiuto al salvataggio equivalga al minimo necessario.

| (39) | La Commissione inoltre fa presente che, in base al punto 16 degli orientamenti, di norma un aiuto per il salvataggio non può essere concesso per la ristrutturazione finanziaria. È altresì chiaro che l'aiuto non può servire principalmente per ritardare l'insolvenza, ma deve essere finalizzato alla ristrutturazione oppure alla liquidazione. Tuttavia sembra che nella fattispecie l'aiuto al salvataggio abbia unicamente avuto lo scopo di rinegoziare le scadenze del debito e quindi di salvare l'impresa dall'insolvenza. Ciò sembra avvantaggiare principalmente i creditori di Ixfin i cui debiti sono soddisfatti, mentre lo Stato deve poi rinunciare ai suoi crediti nel quadro della procedura d'insolvenza. |
| --- | --- |

(39)

La Commissione inoltre fa presente che, in base al punto 16 degli orientamenti, di norma un aiuto per il salvataggio non può essere concesso per la ristrutturazione finanziaria. È altresì chiaro che l'aiuto non può servire principalmente per ritardare l'insolvenza, ma deve essere finalizzato alla ristrutturazione oppure alla liquidazione. Tuttavia sembra che nella fattispecie l'aiuto al salvataggio abbia unicamente avuto lo scopo di rinegoziare le scadenze del debito e quindi di salvare l'impresa dall'insolvenza. Ciò sembra avvantaggiare principalmente i creditori di Ixfin i cui debiti sono soddisfatti, mentre lo Stato deve poi rinunciare ai suoi crediti nel quadro della procedura d'insolvenza.

| (40) | Infine, la Commissione in questa fase non dispone di sufficienti informazioni per accertarsi che sia stato rispettato il principio dell'aiuto una tantum. |
| --- | --- |

(40)

Infine, la Commissione in questa fase non dispone di sufficienti informazioni per accertarsi che sia stato rispettato il principio dell'aiuto una tantum.

| (41) | La Commissione dubita pertanto che l'aiuto al salvataggio fosse compatibile con gli Orientamenti durante i primi sei mesi della sua attuazione. |
| --- | --- |

(41)

La Commissione dubita pertanto che l'aiuto al salvataggio fosse compatibile con gli Orientamenti durante i primi sei mesi della sua attuazione.

3.2.3.   Proroga illegale dell'aiuto al salvataggio dopo i primi sei mesi

| (42) | Inoltre, l'aiuto al salvataggio, ai sensi del punto 25, lettera c), degli orientamenti, deve in ogni caso cessare dopo sei mesi. La Commissione è tenuta, in base al punto 27 degli Orientamenti ad avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato al fine di recuperare l'aiuto illegale al salvataggio (11). Un'eccezione alla regola può essere fatta ai sensi del punto 26 degli Orientamenti qualora lo Stato membro presenti un piano di ristrutturazione o un piano di liquidazione durante il periodo di sei mesi. |
| --- | --- |

(42)

Inoltre, l'aiuto al salvataggio, ai sensi del punto 25, lettera c), degli orientamenti, deve in ogni caso cessare dopo sei mesi. La Commissione è tenuta, in base al punto 27 degli Orientamenti ad avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato al fine di recuperare l'aiuto illegale al salvataggio (11). Un'eccezione alla regola può essere fatta ai sensi del punto 26 degli Orientamenti qualora lo Stato membro presenti un piano di ristrutturazione o un piano di liquidazione durante il periodo di sei mesi.

| (43) | Le autorità italiane non hanno fornito la prova che la garanzia era cessata dopo sei mesi, né hanno presentato un piano di ristrutturazione o di liquidazione durante il periodo di sei mesi. Pertanto la compatibilità dell'aiuto al salvataggio, nella migliore delle ipotesi alla data del 15 giugno 2006 è altamente controversa e in quanto tale, esige l'avvio del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE ai sensi del punto 27 degli Orientamenti. |
| --- | --- |

(43)

Le autorità italiane non hanno fornito la prova che la garanzia era cessata dopo sei mesi, né hanno presentato un piano di ristrutturazione o di liquidazione durante il periodo di sei mesi. Pertanto la compatibilità dell'aiuto al salvataggio, nella migliore delle ipotesi alla data del 15 giugno 2006 è altamente controversa e in quanto tale, esige l'avvio del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE ai sensi del punto 27 degli Orientamenti.

| (44) | Nonostante ciò, la Commissione osserva che siffatta indagine non è divenuta priva di oggetto a causa del procedimento d'insolvenza. La Commissione non ha più bisogno di decidere se ciò si sarebbe verificato qualora l'impresa fosse stata liquidata e i crediti dello Stato in seguito all'escussione della garanzia fossero stati iscritti nella massa fallimentare (12) dato che la liquidazione dell'impresa apparentemente è stata abrogata. |
| --- | --- |

(44)

Nonostante ciò, la Commissione osserva che siffatta indagine non è divenuta priva di oggetto a causa del procedimento d'insolvenza. La Commissione non ha più bisogno di decidere se ciò si sarebbe verificato qualora l'impresa fosse stata liquidata e i crediti dello Stato in seguito all'escussione della garanzia fossero stati iscritti nella massa fallimentare (12) dato che la liquidazione dell'impresa apparentemente è stata abrogata.

| (45) | Invece, il tribunale di Napoli ha posto Ixfin in amministrazione straordinaria, il che comporta un cambiamento dello stato giuridico dell'azienda, da azienda “da liquidare” in azienda da “rimanere operativa”. A tal fine, viene sospeso il rimborso del debito di cui vengono invece concordate nuove scadenze. Pertanto la Commissione deduce che l'attività economica non è terminata, e che quindi l'abolizione dell'aiuto non può essere effettuata mediante la chiusura dell'impresa. Invece, il vantaggio derivante dalla garanzia del ministero concessa a Ixfin probabilmente continuerà a sussistere. In tal caso la cessazione dell'aiuto deve essere attuata mediante recupero dell'aiuto al salvataggio, recupero che deve essere immediato ed effettivo (13). Ciò significa che lo Stato deve adottare il comportamento di un creditore diligente e che non può semplicemente rinunciare ai suoi crediti (14). |
| --- | --- |

(45)

Invece, il tribunale di Napoli ha posto Ixfin in amministrazione straordinaria, il che comporta un cambiamento dello stato giuridico dell'azienda, da azienda “da liquidare” in azienda da “rimanere operativa”. A tal fine, viene sospeso il rimborso del debito di cui vengono invece concordate nuove scadenze. Pertanto la Commissione deduce che l'attività economica non è terminata, e che quindi l'abolizione dell'aiuto non può essere effettuata mediante la chiusura dell'impresa. Invece, il vantaggio derivante dalla garanzia del ministero concessa a Ixfin probabilmente continuerà a sussistere. In tal caso la cessazione dell'aiuto deve essere attuata mediante recupero dell'aiuto al salvataggio, recupero che deve essere immediato ed effettivo (13). Ciò significa che lo Stato deve adottare il comportamento di un creditore diligente e che non può semplicemente rinunciare ai suoi crediti (14).

| (46) | Concludendo, dato che Ixfin apparentemente continua a fruire dell'aiuto al salvataggio, in quanto l'importo che lo Stato ha versato alla banca non è stato rimborsato, in questa fase ciò sembra configurare un aiuto illegale e incompatibile al salvataggio che deve formare oggetto d'indagine conformemente al punto 27 degli Orientamenti. |
| --- | --- |

(46)

Concludendo, dato che Ixfin apparentemente continua a fruire dell'aiuto al salvataggio, in quanto l'importo che lo Stato ha versato alla banca non è stato rimborsato, in questa fase ciò sembra configurare un aiuto illegale e incompatibile al salvataggio che deve formare oggetto d'indagine conformemente al punto 27 degli Orientamenti.

3.3.   Compatibilità degli aiuti alla ristrutturazione

| (47) | Conformemente al punto 20 degli Orientamenti, gli aiuti in favore di imprese in difficoltà di norma dovrebbero essere valutati in base agli Orientamenti. Qualora non soddisfi le condizioni stabilite per gli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione l'aiuto di norma è considerato incompatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

(47)

Conformemente al punto 20 degli Orientamenti, gli aiuti in favore di imprese in difficoltà di norma dovrebbero essere valutati in base agli Orientamenti. Qualora non soddisfi le condizioni stabilite per gli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione l'aiuto di norma è considerato incompatibile con il mercato comune.

| (48) | Come indicato al punto 22 sopra, a Ixfin apparentemente è stato accordato un ulteriore aiuto per facilitare la procedura concorsuale. Quand'anche tale aiuto fosse stato concesso in virtù della legge 181 del 1989 (o successive proroghe), tale fatto non lo renderebbe comunque compatibile in base alla decisione della Commissione N 214/03 in quanto detta autorizzazione si basa sulla esclusione dall'articolo 9 delle imprese in difficoltà. Tuttavia Ixfin chiaramente è un'impresa in difficoltà ai sensi del punto 10, lettera c), in quanto è stata avviata nei suoi confronti la procedura fallimentare. Pertanto qualsiasi sostegno può essere considerato compatibile unicamente a titolo di aiuto alla ristrutturazione e deve pertanto essere valutato in base alle condizioni indicati ai punti 32-51 degli Orientamenti. |
| --- | --- |

(48)

Come indicato al punto 22 sopra, a Ixfin apparentemente è stato accordato un ulteriore aiuto per facilitare la procedura concorsuale. Quand'anche tale aiuto fosse stato concesso in virtù della legge 181 del 1989 (o successive proroghe), tale fatto non lo renderebbe comunque compatibile in base alla decisione della Commissione N 214/03 in quanto detta autorizzazione si basa sulla esclusione dall'articolo 9 delle imprese in difficoltà. Tuttavia Ixfin chiaramente è un'impresa in difficoltà ai sensi del punto 10, lettera c), in quanto è stata avviata nei suoi confronti la procedura fallimentare. Pertanto qualsiasi sostegno può essere considerato compatibile unicamente a titolo di aiuto alla ristrutturazione e deve pertanto essere valutato in base alle condizioni indicati ai punti 32-51 degli Orientamenti.

| (49) | Tuttavia la Commissione non ha ricevuto alcuna notifica né è stata informata di un piano di ristrutturazione per cui l'aiuto in questione chiaramente non soddisfa le condizioni essenziali richieste per l'autorizzazione degli aiuti alla ristrutturazione. In particolare la Commissione dubita altamente che quand'anche fosse esistito il piano di ristrutturazione avrebbe dimostrato il ripristino della redditività economica e finanziaria dell'impresa. |
| --- | --- |

(49)

Tuttavia la Commissione non ha ricevuto alcuna notifica né è stata informata di un piano di ristrutturazione per cui l'aiuto in questione chiaramente non soddisfa le condizioni essenziali richieste per l'autorizzazione degli aiuti alla ristrutturazione. In particolare la Commissione dubita altamente che quand'anche fosse esistito il piano di ristrutturazione avrebbe dimostrato il ripristino della redditività economica e finanziaria dell'impresa.

4.   CONCLUSIONE

| (50) | Concludendo, la Commissione dubita che la garanzia concessa a Ixfin dalle autorità italiane sia un aiuto compatibile al salvataggio in quanto non risulta compatibile con il mercato comune in base agli Orientamenti né durante i primi sei mesi né successivamente. La Commissione in questa fase ritiene in particolare che non vi sia alcuna giustificazione per prorogare l'aiuto al salvataggio, a prescindere dalla sua compatibilità, e quindi è obbligata ad adottare la seguente decisione. In tale contesto la Commissione deve inoltre indagare se siano stati concessi all'impresa ulteriori sostegni finanziari dato che verosimilmente costituirebbero un aiuto illegale e incompatibile alla ristrutturazione. |
| --- | --- |

(50)

Concludendo, la Commissione dubita che la garanzia concessa a Ixfin dalle autorità italiane sia un aiuto compatibile al salvataggio in quanto non risulta compatibile con il mercato comune in base agli Orientamenti né durante i primi sei mesi né successivamente. La Commissione in questa fase ritiene in particolare che non vi sia alcuna giustificazione per prorogare l'aiuto al salvataggio, a prescindere dalla sua compatibilità, e quindi è obbligata ad adottare la seguente decisione. In tale contesto la Commissione deve inoltre indagare se siano stati concessi all'impresa ulteriori sostegni finanziari dato che verosimilmente costituirebbero un aiuto illegale e incompatibile alla ristrutturazione.

| (51) | La Commissione osserva del pari che la presente decisione non pregiudica un'estensione del procedimento in futuro per quanto concerne aiuti ad altri beneficiari. Tra questi potrebbe figurare anche la banca che ha potuto escutere la garanzia di Stato, benché ciò fosse chiaramente illegale fin dall'inizio e in particolare sei mesi dopo che era stata accordata, fatto di cui un operatore diligente di mercato dovrebbe prendere atto e quindi deve assumerne le conseguenze (15). |
| --- | --- |

(51)

La Commissione osserva del pari che la presente decisione non pregiudica un'estensione del procedimento in futuro per quanto concerne aiuti ad altri beneficiari. Tra questi potrebbe figurare anche la banca che ha potuto escutere la garanzia di Stato, benché ciò fosse chiaramente illegale fin dall'inizio e in particolare sei mesi dopo che era stata accordata, fatto di cui un operatore diligente di mercato dovrebbe prendere atto e quindi deve assumerne le conseguenze (15).

| (52) | Dato che l'Italia non ha risposto adeguatamente alle precedenti richieste d'informazione della Commissione come indicato al punto 4, la Commissione adotta anche un'ingiunzione di fornire informazioni. |
| --- | --- |

(52)

Dato che l'Italia non ha risposto adeguatamente alle precedenti richieste d'informazione della Commissione come indicato al punto 4, la Commissione adotta anche un'ingiunzione di fornire informazioni.

5.   DECISIONE

Alla luce delle considerazioni di cui sopra, la Commissione, nell'ambito del procedimento dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE invita l'Italia ad inviare osservazioni e a fornire qualsiasi informazione utile per valutare l'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente.

Più specificamente, la Commissione ingiunge alle autorità italiane di fornire informazioni in merito ai seguenti punti:

| — | sulla proprietà dei mezzi di produzione di Ixfin e qualsiasi trasferimento di proprietà a questo riguardo avvenuto negli ultimi quattro anni. Si chiedono inoltre ulteriori elementi di prova attestanti che le difficoltà dell'impresa non sono il risultato della ripartizione arbitraria dei costi nell'ambito del gruppo. Per dimostrare che siffatte difficoltà erano troppo gravi per essere affrontate dal gruppo stesso, è necessario che siano inviati i bilanci relativi a Pufin e Maxim, |
| --- | --- |

—

sulla proprietà dei mezzi di produzione di Ixfin e qualsiasi trasferimento di proprietà a questo riguardo avvenuto negli ultimi quattro anni. Si chiedono inoltre ulteriori elementi di prova attestanti che le difficoltà dell'impresa non sono il risultato della ripartizione arbitraria dei costi nell'ambito del gruppo. Per dimostrare che siffatte difficoltà erano troppo gravi per essere affrontate dal gruppo stesso, è necessario che siano inviati i bilanci relativi a Pufin e Maxim,

| — | in merito a tutti i sostegni pubblici di cui Ixfin ha fruito negli ultimi anni, a titolo di aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione o qualsiasi altro tipo di aiuto; nel qual caso si prega di fornire informazioni sulla situazione finanziaria dell'azienda, |
| --- | --- |

—

in merito a tutti i sostegni pubblici di cui Ixfin ha fruito negli ultimi anni, a titolo di aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione o qualsiasi altro tipo di aiuto; nel qual caso si prega di fornire informazioni sulla situazione finanziaria dell'azienda,

| — | la conferma che la garanzia sul mutuo si limitava a 15 Mio EUR e non è stata estesa a 17,3 Mio EUR come richiesto nel luglio 2006, |
| --- | --- |

—

la conferma che la garanzia sul mutuo si limitava a 15 Mio EUR e non è stata estesa a 17,3 Mio EUR come richiesto nel luglio 2006,

| — | sull'esatta finalità che l'aiuto al salvataggio si prefiggeva di perseguire, i creditori da soddisfare mediante l'aiuto al salvataggio, |
| --- | --- |

—

sull'esatta finalità che l'aiuto al salvataggio si prefiggeva di perseguire, i creditori da soddisfare mediante l'aiuto al salvataggio,

| — | prove indicanti che Ixfin cercava di elaborare un piano di ristrutturazione durante tale periodo, |
| --- | --- |

—

prove indicanti che Ixfin cercava di elaborare un piano di ristrutturazione durante tale periodo,

| — | informazioni dettagliate sull'escussione della garanzia da parte della banca, |
| --- | --- |

—

informazioni dettagliate sull'escussione della garanzia da parte della banca,

| — | informazioni dettagliate sulla procedura d'insolvenza e sull'esito atteso, |
| --- | --- |

—

informazioni dettagliate sulla procedura d'insolvenza e sull'esito atteso,

| — | fornire il protocollo d'intesa per la reindustrializzazione della provincia di Caserta e chiarire quali misure di finanziamento pubblico sono state concesse o previste per Ixfin nel 2007 e anni successivi, |
| --- | --- |

—

fornire il protocollo d'intesa per la reindustrializzazione della provincia di Caserta e chiarire quali misure di finanziamento pubblico sono state concesse o previste per Ixfin nel 2007 e anni successivi,

| — | spiegare come l'aiuto al salvataggio, se così previsto, sarà rimborsato, |
| --- | --- |

—

spiegare come l'aiuto al salvataggio, se così previsto, sarà rimborsato,

| — | fornire, se esiste, un piano di ristrutturazione, un piano di liquidazione o qualsiasi altro tipo di accordo transattivo. |
| --- | --- |

—

fornire, se esiste, un piano di ristrutturazione, un piano di liquidazione o qualsiasi altro tipo di accordo transattivo.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente al potenziale beneficiario dell'aiuto.

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre informerà gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE mediante pubblicazione di una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea nonché l'Autorità di vigilanza EFTA mediante invio di copia della presente. Tutti gli interessati sono invitati a fornire osservazioni entro un mese dalla data di siffatta pubblicazione.“

---

(1)  Agosto 2005.

1

(2)  GU italiana n. 62 del 16 marzo 2005.

2

(3)  GU italiana n. 111 del 14 maggio 2005.

3

(4)  Di fatto, considerato l'importo effettivamente versato dallo Stato alla banca, la Commissione dubita che l'aumento sia stato concesso.

4

(5)  La Commissione, secondo la sua interpretazione della legislazione italiana, per “procedura fallimentare” intende una procedura fallimentare controllata dal tribunale, che viene avviata allorché una società è considerata insolvente. Un giudice fallimentare presiede il procedimento mentre il curatore si occupa della ripartizione degli attivi del debitore e un comitato di creditori rappresenta tutti i creditori. Nel quadro della procedura viene compilato l'elenco dei creditori prioritari secondo le norme stabilite nel codice civile italiano per soddisfarne i crediti attraverso la vendita degli attivi della società, il che di solito si concretizza nella liquidazione dell'impresa.

5

(6)  La Commissione, secondo la sua interpretazione della legislazione italiana vigente, per “amministrazione straordinaria” intende una procedura amministrativa che si applica alla grandi imprese insolventi (di solito con più di 1 000 dipendenti) sulla base di un “piano di ristrutturazione” per evitare il fallimento. Si tratta quindi di una procedura finalizzata alla riorganizzazione della società, anziché alla sua liquidazione. Cfr. decisione della Commissione del 4 luglio 2006 nel caso NN 16/06, CIT (GU C 244 dell'11.10.2006, pag. 14).

6

(7)  Decisione della Commissione del 18 settembre 2003 (GU C 284 del 27.11.2003, pag. 3); non è stato notificato alcun regime di aiuti che vi sia subentrato.

7

(8)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato concessi sotto forma di garanzie (GU C 71 dell'11.3.2000, pag. 14).

8

(9)  Comunicazione della Commissione: Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2).

9

(10)  Cfr. decisione della Commissione del 4 luglio 2006 nel caso NN 16/06, punto 27.

10

(11)  Tale logica è stata applicata nella decisione della Commissione del 4 luglio 2006 nel caso NN 16/06 (modificato con decisione della Commissione del 26 settembre 2006); decisione della Commissione del 6 dicembre 2006 nel caso NN 14/06, Ottana, GU C 68 del 24.3.2007, pag. 7 (seguita dalla decisione della Commissione del 4 aprile 2007 nel caso C-11/07, Ottana, GU C 122 del 2.6.2007, pag. 22); decisione della Commissione del 24 aprile 2007 nel caso NN 15/06, New Interline, GU C 120 del 31.5.2007, pag. 12 (che ha portato all'avvio del procedimento nel caso C-13/07).

11

(12)  La giurisprudenza consolidata riconosce che la liquidazione dell'impresa è considerata come un'alternativa accettabile al recupero integrale dato che l'obiettivo consiste nell'abolire l'aiuto e che tale obiettivo può essere conseguito mediante procedimenti finalizzati alla chiusura dell'impresa (cfr. causa 277/00, SMI, Racc. 2004, pag. I-4355, punto 85, e causa C-142/87, Tubemeuse, Racc. 1990, pag. I-959, punti 60-62).

12

SMI

Tubemeuse

(13)  Causa C-415/03, Olympic Airways, Racc. 2005, pag. I-3875 e causa C-232/05, Scott [2006], sentenza del 5 ottobre 2006, non ancora pubblicata.

13

Olympic Airways

Scott

(14)  Cause riunite C-328/99 e C-399/00, Seleco, Racc. 2003, pag. I-4035, punto 69.

14

Seleco

(15)  Ciò è dovuto all'invalidità dell'aiuto di Stato illegale, cfr. causa C-354/90, FNCF, Racc. 1991, pag. I-5505, punto 12.

15

FNCF

---

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/28

---

STÁTNÍ PODPORA – ITÁLIE

Státní podpora C 60/07 (ex NN 62/07) – Podpora podniku Fluorite di Silius, S.p.A.

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 30/08)

Dopisem ze dne 11. prosince 2007 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Zúčastněné strany mohou Evropské komisi zaslat své připomínky k dané podpoře, ohledně níž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, a to na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou Itálii sděleny. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

Komise zaslala italským úřadům dne 22. února 2007 žádost o informace, které by objasnily podezření vyjádřená stěžovatelem. Odpověď z Itálie přišla formou dopisu ze dne 9. května 2007. Zároveň se dne 31. května 2007 pracovníci útvarů Komise setkali se zástupci italských úřadů. V návaznosti na uvedené setkání byla dne 6. června 2007 Itálii zaslána nová žádost o informace, na níž italské úřady odpověděly v dopisech ze dne 13. července 2007, 12. září 2007 a 3. října 2007.

POPIS

Sardinská regionální vláda (Regione Autonoma Sardegna, „RAS“) na základě informací, které má Komise k dispozici, i) uspořádala nabídkové řízení pro udělení koncese k dolu „Genna Tres Montis“, dříve řízen podnikem Nuova Mineeraria Silius S.p.A. („NMS“), nyní v likvidaci, jiné společnosti; ii) založila nový podnik s názvem Fluorite di Silius S.p.A. („FdS“), jehož výhradním vlastníkem je zmíněný region, aby se mohl tohoto nabídkového řízení účastnit; iii) na základě výsledků nabídkového řízení udělila koncesi podniku Fluorite di Silius; iv) převedla na FdS všechny bývalé pracovníky NMS i zbývající aktiva této společnosti.

Itálie uvádí, že založením podniku, který by se účastnil nabídkového řízení na těžbu v dole, a následným udělením koncese v rámci tohoto řízení podniku FdS by RAS jednala způsobem, který lze přirovnat k jednání investora řídícího se zásadami tržního hospodářství.

POSOUZENÍ

Komise pochybuje o tom, že by RAS jednala způsobem srovnatelným s jednáním investora řídícího se zásadami tržního hospodářství, jelikož: i) Komise se domnívá, že nabídková řízení, v nichž jsou uplatňovány netržní podmínky jako například povinnost zaměstnat veškeré bývalé pracovníky NMS na nejméně pět let, nesplňují kritéria testu prodejce působícího v rámci tržního hospodářství a je pravděpodobné, že povedou k vytvoření výhody přinejmenším při prodeji; ii) vnitřní míra výnosnosti daného projektu se odhaduje na 3,5 %, což je zřetelně pod průměrem tohoto odvětví a alternativních nákladů investora; iii) časový harmonogram projektu (9 let) neumožňuje plně odepsat potřebné investice (přibližně 36,76 milionů EUR), tzn. 36 % celkových investic zůstane bez krytí. Komise se zároveň domnívá, že podnik FdS získá další státní podporu tím, že mu bude umožněno zdarma disponovat majetkem, který po NMS tzv. zdědil.

V této fázi Komise pochybuje o tom, že lze použít výjimky uvedené v čl. 87 odst. 3 písm. a) a čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Komise upozorňuje zejména na následující skutečnosti: i) italské úřady nepředložily důkazy o tom, že šetřená opatření splňují podmínky stanovené pokyny k regionální podpoře; ii) FdS musí být chápán jako nově založený podnik, a proto nesplňuje podmínky způsobilosti pro čerpání podpory na záchranu a restrukturalizaci; iii) nezdá se, že by bylo možné použít jakoukoli jinou výjimku ze Smlouvy o ES.

ZÁVĚR

S ohledem na výše uvedené pochybnosti se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

ZNĚNÍ DOPISU

„La Commissione informa l'Italia che dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sulla misura in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1. | Il 21 febbraio 2007 la Commissione ha adottato una decisione negativa (1) dichiarando incompatibile con il trattato l'aiuto di Stato cui la Regione autonoma Sardegna (“RAS”) ha dato esecuzione a favore della Nuova Mineraria Silius SpA (“NMS”) per un importo di 98,36 Mio EUR, del quale ha ordinato il recupero. La Commissione ha altresì dichiarato incompatibile e vietato l'aiuto di Stato cui l'Italia intendeva dare esecuzione a favore della Nuova Mineraria Silius SpA per un ulteriore importo di 25,86 Mio EUR. Nell'ambito di quel procedimento, la NMS è stata posta in liquidazione il 28 luglio 2006. |
| --- | --- |

1.

Il 21 febbraio 2007 la Commissione ha adottato una decisione negativa (1) dichiarando incompatibile con il trattato l'aiuto di Stato cui la Regione autonoma Sardegna (“RAS”) ha dato esecuzione a favore della Nuova Mineraria Silius SpA (“NMS”) per un importo di 98,36 Mio EUR, del quale ha ordinato il recupero. La Commissione ha altresì dichiarato incompatibile e vietato l'aiuto di Stato cui l'Italia intendeva dare esecuzione a favore della Nuova Mineraria Silius SpA per un ulteriore importo di 25,86 Mio EUR. Nell'ambito di quel procedimento, la NMS è stata posta in liquidazione il 28 luglio 2006.

| 2. | Alcuni giorni prima di adottare la succitata decisione, alla Commissione erano pervenuti reclami da un concorrente, confermati peraltro da comunicati stampa, secondo cui la RAS aveva l'intenzione di:






  1) | indire un bando di gara per l'assegnazione della concessione mineraria a un'altra società; |
| --- | --- | --- |

2.

Alcuni giorni prima di adottare la succitata decisione, alla Commissione erano pervenuti reclami da un concorrente, confermati peraltro da comunicati stampa, secondo cui la RAS aveva l'intenzione di:

1)

indire un bando di gara per l'assegnazione della concessione mineraria a un'altra società;

| 2) | creare una nuova società appartenente interamente alla Regione sarda, e che avrebbe partecipato alla gara in questione; |
| --- | --- |

2)

creare una nuova società appartenente interamente alla Regione sarda, e che avrebbe partecipato alla gara in questione;

| 3) | trasferire tutti i dipendenti della NMS alla società aggiudicatrice della gara. |
| --- | --- |

3)

trasferire tutti i dipendenti della NMS alla società aggiudicatrice della gara.

| 3. | Ciò premesso, oltre alla decisione negativa concernente la NMS, la Commissione aveva anche inviato alle autorità italiane una richiesta di informazioni al fine di ottenere chiarimenti in merito a dette asserzioni. L'Italia ha risposto con lettera del 9 maggio 2007. Il 31 maggio 2007 si è poi svolta una riunione tra i servizi della Commissione e le autorità italiane. In seguito alla riunione, il 6 giugno 2007 è stata inviata all'Italia una nuova richiesta di informazioni, cui le autorità italiane hanno risposto con lettere del 13 luglio 2007, 12 settembre 2007 e 3 ottobre 2007. |
| --- | --- |

3.

Ciò premesso, oltre alla decisione negativa concernente la NMS, la Commissione aveva anche inviato alle autorità italiane una richiesta di informazioni al fine di ottenere chiarimenti in merito a dette asserzioni. L'Italia ha risposto con lettera del 9 maggio 2007. Il 31 maggio 2007 si è poi svolta una riunione tra i servizi della Commissione e le autorità italiane. In seguito alla riunione, il 6 giugno 2007 è stata inviata all'Italia una nuova richiesta di informazioni, cui le autorità italiane hanno risposto con lettere del 13 luglio 2007, 12 settembre 2007 e 3 ottobre 2007.

DESCRIZIONE DEL PROGETTO E DELLE MISURE DI AIUTO (2)

| 4. | La corrispondenza con le autorità italiane ha confermato le asserzioni fatte alla Commissione circa la creazione della nuova società Fluorite di Silius SpA (3) (“FdS”), l'indizione di una gara per l'aggiudicazione della concessione mineraria. |
| --- | --- |

4.

La corrispondenza con le autorità italiane ha confermato le asserzioni fatte alla Commissione circa la creazione della nuova società Fluorite di Silius SpA (3) (“FdS”), l'indizione di una gara per l'aggiudicazione della concessione mineraria.

| 5. | In particolare, il progetto predisposto dalla RAS con la FdS concerne la ripresa e il rilancio dell'attività estrattiva già gestita dalla NMS nella concessione mineraria di “Genna Tres Montis” (comune di Silius e di San Basilio, in Sardegna). Della concessione fanno parte sia la miniera che l'impianto per il trattamento dei prodotti estratti. Il programma ha una durata di nove anni e comprende investimenti per un totale di circa 36,76 Mio EUR. La maggior parte degli investimenti verrebbero effettuati durante i primi tre anni del progetto, comportando una profonda ristrutturazione dell'attività della miniera: l'estrazione verrebbe sviluppata per raggiungere giacimenti più profondi, verrebbe realizzata l'intera infrastruttura necessaria e gran parte del parco macchine sarebbe sostituito da nuovi beni tecnologicamente avanzati (4). |
| --- | --- |

5.

In particolare, il progetto predisposto dalla RAS con la FdS concerne la ripresa e il rilancio dell'attività estrattiva già gestita dalla NMS nella concessione mineraria di “Genna Tres Montis” (comune di Silius e di San Basilio, in Sardegna). Della concessione fanno parte sia la miniera che l'impianto per il trattamento dei prodotti estratti. Il programma ha una durata di nove anni e comprende investimenti per un totale di circa 36,76 Mio EUR. La maggior parte degli investimenti verrebbero effettuati durante i primi tre anni del progetto, comportando una profonda ristrutturazione dell'attività della miniera: l'estrazione verrebbe sviluppata per raggiungere giacimenti più profondi, verrebbe realizzata l'intera infrastruttura necessaria e gran parte del parco macchine sarebbe sostituito da nuovi beni tecnologicamente avanzati (4).

| 6. | Il core business della nuova società continuerebbe quindi ad essere — come per la NMS — la produzione e la commercializzazione di fluorite (5). Il piano industriale prevede l'estrazione di circa 2,24 milioni di tonnellate di minerale che, secondo le stime attuali, esaurirebbe le riserve esistenti della miniera. Come per la NMS, la maggior parte della produzione verrebbe venduta a Fluoride SpA, impresa che produce acido fluoridrico nella quale la RAS detiene una partecipazione (6). |
| --- | --- |

6.

Il core business della nuova società continuerebbe quindi ad essere — come per la NMS — la produzione e la commercializzazione di fluorite (5). Il piano industriale prevede l'estrazione di circa 2,24 milioni di tonnellate di minerale che, secondo le stime attuali, esaurirebbe le riserve esistenti della miniera. Come per la NMS, la maggior parte della produzione verrebbe venduta a Fluoride SpA, impresa che produce acido fluoridrico nella quale la RAS detiene una partecipazione (6).

| 7. | Quanto al contesto globale nel cui ambito è stata costituita la nuova società, le informazioni fornite dall'Italia hanno ulteriormente chiarito che:






  1) | la decisione di creare la FdS è intervenuta in seguito a uno studio di fattibilità preparato dalla RAS (giugno 2006) e sottoposto, ai fini della valutazione economica, a un consulente interno, la Banca CIS. Secondo le autorità italiane, lo studio ha dimostrato la redditività economico-finanziaria del progetto. Nella sua relazione, la Banca CIS (settembre 2006) ha considerato il progetto economicamente redditizio; |
| --- | --- | --- |

7.

Quanto al contesto globale nel cui ambito è stata costituita la nuova società, le informazioni fornite dall'Italia hanno ulteriormente chiarito che:

1)

la decisione di creare la FdS è intervenuta in seguito a uno studio di fattibilità preparato dalla RAS (giugno 2006) e sottoposto, ai fini della valutazione economica, a un consulente interno, la Banca CIS. Secondo le autorità italiane, lo studio ha dimostrato la redditività economico-finanziaria del progetto. Nella sua relazione, la Banca CIS (settembre 2006) ha considerato il progetto economicamente redditizio;

| 2) | il bando di gara indetto dalla RAS il 9 marzo 2007 e pubblicato nella stampa regionale e nazionale nonché su Internet menzionava l'obbligo per la società aggiudicatrice di assumere tutto il personale già alle dipendenze delle NMS (7), inclusi i dipendenti posti in mobilità, per un periodo di almeno 5 anni; |
| --- | --- |

2)

il bando di gara indetto dalla RAS il 9 marzo 2007 e pubblicato nella stampa regionale e nazionale nonché su Internet menzionava l'obbligo per la società aggiudicatrice di assumere tutto il personale già alle dipendenze delle NMS (7), inclusi i dipendenti posti in mobilità, per un periodo di almeno 5 anni;

| 3) | la FdS è stata l'unica impresa che ha partecipato alla gara. Il 23 maggio 2007 la commissione istituita dalla RAS per valutare le offerte ha considerato che l'offerta della FdS fosse appropriata e ha aggiudicato all'impresa la concessione. |
| --- | --- |

3)

la FdS è stata l'unica impresa che ha partecipato alla gara. Il 23 maggio 2007 la commissione istituita dalla RAS per valutare le offerte ha considerato che l'offerta della FdS fosse appropriata e ha aggiudicato all'impresa la concessione.

| 8. | In tale contesto, le autorità italiane sostengono che mediante la creazione di una società destinate a partecipare alla gara per la concessione mineraria e l'aggiudicazione successiva dell'appalto a detta società, ossia alla FdS, la RAS avrebbe avuto un comportamento analogo a quello di un investitore operante in economia di mercato. |
| --- | --- |

8.

In tale contesto, le autorità italiane sostengono che mediante la creazione di una società destinate a partecipare alla gara per la concessione mineraria e l'aggiudicazione successiva dell'appalto a detta società, ossia alla FdS, la RAS avrebbe avuto un comportamento analogo a quello di un investitore operante in economia di mercato.

VALUTAZIONE

1.   Esistenza di aiuto di Stato

| 9. | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE dichiara incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

9.

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE dichiara incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.

| 10. | La Commissione osserva che l'attuazione del progetto di cui sopra comporta il conferimento di fondi regionali per finanziare il capitale iniziale e le attività della FdS. Si tratta quindi di un'attribuzione di risorse statali ad un ente pubblico. Poiché l'intervento pubblico in questione è destinato a una specifica, impresa nella fattispecie è soddisfatto il criterio della selettività. Inoltre, dato che la FdS opera sul mercato della fluorite, settore nel quale vi sono scambi tra gli Stati membri, è soddisfatto anche il criterio dell'incidenza sugli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

10.

La Commissione osserva che l'attuazione del progetto di cui sopra comporta il conferimento di fondi regionali per finanziare il capitale iniziale e le attività della FdS. Si tratta quindi di un'attribuzione di risorse statali ad un ente pubblico. Poiché l'intervento pubblico in questione è destinato a una specifica, impresa nella fattispecie è soddisfatto il criterio della selettività. Inoltre, dato che la FdS opera sul mercato della fluorite, settore nel quale vi sono scambi tra gli Stati membri, è soddisfatto anche il criterio dell'incidenza sugli scambi intracomunitari.

| 11. | L'Italia sostiene che il comportamento della RAS è analogo a quello di un investitore operante in economia di mercato, dal momento che l'amministrazione regionale è convinta che la produzione della miniera possa essere ripristinata e generare utili e visto che la redditività economico-finanziaria del progetto è stata confermata da un consulente esterno. A questo riguardo la Commissione osserva che la RAS ha il diritto di rimettere sul mercato la concessione della miniera, purché ciò avvenga mediante gara aperta, a condizioni di mercato e a patto che non siano assegnati all'impresa aggiudicatrice altri aiuti di Stato (segreti). Tuttavia, per una serie di motivi, la Commissione non può condividere la tesi delle autorità italiane secondo cui ricorrono dette circostanze per la FdS. |
| --- | --- |

11.

L'Italia sostiene che il comportamento della RAS è analogo a quello di un investitore operante in economia di mercato, dal momento che l'amministrazione regionale è convinta che la produzione della miniera possa essere ripristinata e generare utili e visto che la redditività economico-finanziaria del progetto è stata confermata da un consulente esterno. A questo riguardo la Commissione osserva che la RAS ha il diritto di rimettere sul mercato la concessione della miniera, purché ciò avvenga mediante gara aperta, a condizioni di mercato e a patto che non siano assegnati all'impresa aggiudicatrice altri aiuti di Stato (segreti). Tuttavia, per una serie di motivi, la Commissione non può condividere la tesi delle autorità italiane secondo cui ricorrono dette circostanze per la FdS.

| 12. | Innanzi tutto, sia la risoluzione della Giunta regionale di rilanciare l'attività della miniera (8), che il testo del bando, quale pubblicato nei giornali, esplicitamente indicano che la società aggiudicatrice si impegna ad assumere gli ex dipendenti della NMS per un periodo di almeno 5 anni. Inoltre è precisato che ciò avverrà salvaguardando l'ordine gerarchico e l'anzianità dei dipendenti. |
| --- | --- |

12.

Innanzi tutto, sia la risoluzione della Giunta regionale di rilanciare l'attività della miniera (8), che il testo del bando, quale pubblicato nei giornali, esplicitamente indicano che la società aggiudicatrice si impegna ad assumere gli ex dipendenti della NMS per un periodo di almeno 5 anni. Inoltre è precisato che ciò avverrà salvaguardando l'ordine gerarchico e l'anzianità dei dipendenti.

| 13. | Tuttavia la Commissione ritiene che i bandi che comportano condizioni non di mercato di quel genere non soddisfano il criterio dell'investitore operante in economia di mercato. In particolare, tali condizioni verosimilmente conferiscono un vantaggio perlomeno all'attività ceduta, dal momento che tale attività è sottratta alla pressione concorrenziale ed è finanziata attraverso il mancato gettito dello Stato. Pertanto l'obbligo di mantenere il livello di occupazione garantisce la prosecuzione di un'impresa inefficiente (9), a danno di operatori più efficienti in altri paesi. A questo riguardo la Commissione fa presente che nell'ambito del procedimento di indagine formale concernente la NMS, la Commissione ha ricevuto osservazioni critiche da parte di tre concorrenti europei. |
| --- | --- |

13.

Tuttavia la Commissione ritiene che i bandi che comportano condizioni non di mercato di quel genere non soddisfano il criterio dell'investitore operante in economia di mercato. In particolare, tali condizioni verosimilmente conferiscono un vantaggio perlomeno all'attività ceduta, dal momento che tale attività è sottratta alla pressione concorrenziale ed è finanziata attraverso il mancato gettito dello Stato. Pertanto l'obbligo di mantenere il livello di occupazione garantisce la prosecuzione di un'impresa inefficiente (9), a danno di operatori più efficienti in altri paesi. A questo riguardo la Commissione fa presente che nell'ambito del procedimento di indagine formale concernente la NMS, la Commissione ha ricevuto osservazioni critiche da parte di tre concorrenti europei.

| 14. | Inoltre la Commissione osserva che non è nell'interesse di un investitore operante in economia di mercato garantire, senza chiare ragioni economiche, un determinato livello di occupazione quando decide di partecipare a una gara. Senza la condizione in questione, un potenziale partecipante alla gara rafforzerebbe la propria indipendenza imprenditoriale e il valore della concessione quindi aumenterebbe. Su tale base, la condizione in causa è chiaramente intesa, per considerazioni di ordine politico (10), a salvaguardare il livello di attività nella regione. Tuttavia, argomenti di questo tipo non hanno alcuna pertinenza per un investitore operante in economia di mercato. |
| --- | --- |

14.

Inoltre la Commissione osserva che non è nell'interesse di un investitore operante in economia di mercato garantire, senza chiare ragioni economiche, un determinato livello di occupazione quando decide di partecipare a una gara. Senza la condizione in questione, un potenziale partecipante alla gara rafforzerebbe la propria indipendenza imprenditoriale e il valore della concessione quindi aumenterebbe. Su tale base, la condizione in causa è chiaramente intesa, per considerazioni di ordine politico (10), a salvaguardare il livello di attività nella regione. Tuttavia, argomenti di questo tipo non hanno alcuna pertinenza per un investitore operante in economia di mercato.

| 15. | In secondo luogo, l'Italia sostiene che il piano industriale elaborato dai servizi della RAS ha ricevuto l'approvazione di un consulente esterno, più esattamente della Banca CIS. A questo riguardo la Commissione osserva che l'analisi più recente del progetto effettuata dalla Banca CIS, in seguito all'aggiudicazione provvisoria della concessione alla FdS (11), indica un tasso interno di rendimento (TIR) stimato pari al 3,5 % (12). La Commissione ritiene che siffatto rendimento sia nettamente inferiore alla media del settore (13) nonché inferiore al costo dell'opportunità per l'investitore misurato sulla base dei buoni del Tesoro (14), e quindi non sembra corrispondere alle aspettative di un investitore operante in economia di mercato. |
| --- | --- |

15.

In secondo luogo, l'Italia sostiene che il piano industriale elaborato dai servizi della RAS ha ricevuto l'approvazione di un consulente esterno, più esattamente della Banca CIS. A questo riguardo la Commissione osserva che l'analisi più recente del progetto effettuata dalla Banca CIS, in seguito all'aggiudicazione provvisoria della concessione alla FdS (11), indica un tasso interno di rendimento (TIR) stimato pari al 3,5 % (12). La Commissione ritiene che siffatto rendimento sia nettamente inferiore alla media del settore (13) nonché inferiore al costo dell'opportunità per l'investitore misurato sulla base dei buoni del Tesoro (14), e quindi non sembra corrispondere alle aspettative di un investitore operante in economia di mercato.

| 16. | In terzo luogo, le relazioni sottoposte alla RAS (15), sottolineano inoltre che la durata prevista per il piano di attività della miniera, pari a 9 anni, non consente l'ammortamento completo e il recupero degli investimenti (circa 36,76 Mio EUR). Anzi, resterebbe scoperto un residuo considerevole di circa 13,5 Mio EUR (pari al 36 % del costo degli investimenti totali) (16). L'accorciamento dei tempi di ammortamento (peraltro non consentito dai principi contabili nazionali) avrebbe ovviamente riflessi negativi sul conto economico dell'impresa. Pertanto, alcune delle principali ipotesi del piano industriale non sembrano accettabili per un investitore operante in economia di mercato. |
| --- | --- |

16.

In terzo luogo, le relazioni sottoposte alla RAS (15), sottolineano inoltre che la durata prevista per il piano di attività della miniera, pari a 9 anni, non consente l'ammortamento completo e il recupero degli investimenti (circa 36,76 Mio EUR). Anzi, resterebbe scoperto un residuo considerevole di circa 13,5 Mio EUR (pari al 36 % del costo degli investimenti totali) (16). L'accorciamento dei tempi di ammortamento (peraltro non consentito dai principi contabili nazionali) avrebbe ovviamente riflessi negativi sul conto economico dell'impresa. Pertanto, alcune delle principali ipotesi del piano industriale non sembrano accettabili per un investitore operante in economia di mercato.

| 17. | Tenuto conto di quanto sopra, la Commissione ritiene che nelle condizioni della gara né la decisione della RAS di finanziare una nuova società affinché prosegua la gestione della miniera, né la decisione della RAS di aggiudicare la concessione a siffatta nuova impresa fossero conformi al comportamento di un ipotetico investitore operante in economia di mercato. Per tale ragione costituiscono aiuti di Stato a favore sia dell'attività che della società recentemente creata e denominata FdS. Questo conclusione è confermata dal fatto che nessun'altra impresa ha presentato un'offerta, il che riduce la credibilità della tesi secondo cui gli utili attesi del progetto erano conformi ai livelli di mercato (17). |
| --- | --- |

17.

Tenuto conto di quanto sopra, la Commissione ritiene che nelle condizioni della gara né la decisione della RAS di finanziare una nuova società affinché prosegua la gestione della miniera, né la decisione della RAS di aggiudicare la concessione a siffatta nuova impresa fossero conformi al comportamento di un ipotetico investitore operante in economia di mercato. Per tale ragione costituiscono aiuti di Stato a favore sia dell'attività che della società recentemente creata e denominata FdS. Questo conclusione è confermata dal fatto che nessun'altra impresa ha presentato un'offerta, il che riduce la credibilità della tesi secondo cui gli utili attesi del progetto erano conformi ai livelli di mercato (17).

| 18. | La Commissione ritiene peraltro che la FdS beneficerà di un ulteriore aiuto di Stato essendole consentito di utilizzare gratuitamente gli “attivi” ereditati dalla NMS (18). Infatti, non è chiaro dalle informazioni fornite dall'Italia che la FdS pagherà un prezzo o un corrispettivo per detti attivi. La situazione sembra contraria al trattamento normalmente riservato alla proprietà mineraria in Italia (19). Pertanto è probabile che l'indebito vantaggio derivante dall'aiuto di Stato illegale e incompatibile concesso in passato alla NMS sia trasferito alla FdS (20). In particolare, la relazione della Banca CIS (21) evidenzia tuttavia “che la nuova società di gestione potrà beneficiare di tutti gli assets preesistenti facenti parte della concessione mineraria, senza l'aggravio dei relativi ammortamenti”. Pertanto la RAS accorderà alla FdS un ulteriore aiuto sgravando l'impresa dal pagamento del corrispettivo che, secondo lo status di proprietà affievolita, dovrebbe versare per l'utilizzazione di detti assets. |
| --- | --- |

18.

La Commissione ritiene peraltro che la FdS beneficerà di un ulteriore aiuto di Stato essendole consentito di utilizzare gratuitamente gli “attivi” ereditati dalla NMS (18). Infatti, non è chiaro dalle informazioni fornite dall'Italia che la FdS pagherà un prezzo o un corrispettivo per detti attivi. La situazione sembra contraria al trattamento normalmente riservato alla proprietà mineraria in Italia (19). Pertanto è probabile che l'indebito vantaggio derivante dall'aiuto di Stato illegale e incompatibile concesso in passato alla NMS sia trasferito alla FdS (20). In particolare, la relazione della Banca CIS (21) evidenzia tuttavia “che la nuova società di gestione potrà beneficiare di tutti gli assets preesistenti facenti parte della concessione mineraria, senza l'aggravio dei relativi ammortamenti”. Pertanto la RAS accorderà alla FdS un ulteriore aiuto sgravando l'impresa dal pagamento del corrispettivo che, secondo lo status di proprietà affievolita, dovrebbe versare per l'utilizzazione di detti assets.

| 19. | Ciò premesso, le misure in questione devono essere considerate aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE. |
| --- | --- |

19.

Ciò premesso, le misure in questione devono essere considerate aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

2.   Deroga prevista all'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato

| 20. | L'obiettivo primario delle misure in questione sembra consistere nella continuazione delle attività minerarie nella regione Sardegna. In tali casi si possono applicare, se risultano soddisfatte le pertinenti condizioni, unicamente la deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato, che dichiara compatibile con il mercato comune gli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia normalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottooccupazione e la deroga dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE, che autorizza gli aiuti di Stato destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempreché non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. |
| --- | --- |

20.

L'obiettivo primario delle misure in questione sembra consistere nella continuazione delle attività minerarie nella regione Sardegna. In tali casi si possono applicare, se risultano soddisfatte le pertinenti condizioni, unicamente la deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato, che dichiara compatibile con il mercato comune gli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia normalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottooccupazione e la deroga dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE, che autorizza gli aiuti di Stato destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempreché non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.

| 21. | Tuttavia, in questa fase, le autorità italiane non hanno fornito alcuna giustificazione inerente la compatibilità delle misure in questione con dette deroghe. In particolare la Commissione osserva che:






  1) | i comuni di Silius e San Basilio sono situati nella regione NUTS3 di Cagliari (Sardegna). Nel periodo 2000-2006 erano entrambi ammissibili ad aiuti di Stato a finalità regionale ex articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE. Nel periodo 2007-2013 continuano a essere ammissibili ad aiuti regionali, attualmente in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE, con un'intensità massima di aiuto del 25 % dal 2007 al 2010 e del 15 % dal 2011 al 2013. Tuttavia le autorità italiane non hanno addotto alcun argomento indicante che le misure in esame sarebbero conformi ai requisiti previsti in materia di costi ammissibili, intensità massima di aiuto e altre condizioni fissate dagli orientamenti in vigore per gli aiuti di Stato a finalità regionale (22); |
| --- | --- | --- |

21.

Tuttavia, in questa fase, le autorità italiane non hanno fornito alcuna giustificazione inerente la compatibilità delle misure in questione con dette deroghe. In particolare la Commissione osserva che:

1)

i comuni di Silius e San Basilio sono situati nella regione NUTS3 di Cagliari (Sardegna). Nel periodo 2000-2006 erano entrambi ammissibili ad aiuti di Stato a finalità regionale ex articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE. Nel periodo 2007-2013 continuano a essere ammissibili ad aiuti regionali, attualmente in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE, con un'intensità massima di aiuto del 25 % dal 2007 al 2010 e del 15 % dal 2011 al 2013. Tuttavia le autorità italiane non hanno addotto alcun argomento indicante che le misure in esame sarebbero conformi ai requisiti previsti in materia di costi ammissibili, intensità massima di aiuto e altre condizioni fissate dagli orientamenti in vigore per gli aiuti di Stato a finalità regionale (22);

| 2) | ai sensi del punto 12 degli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (23), la FdS deve essere considerata come un'impresa di recente costituzione e quindi non è ammissibile ad aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione in base agli orientamenti suddetti; |
| --- | --- |

2)

ai sensi del punto 12 degli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (23), la FdS deve essere considerata come un'impresa di recente costituzione e quindi non è ammissibile ad aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione in base agli orientamenti suddetti;

| 3) | non sembra neppure potersi applicare alcun altra deroga prevista dal trattato CE. |
| --- | --- |

3)

non sembra neppure potersi applicare alcun altra deroga prevista dal trattato CE.

| 22. | Sulla base di quanto sopra e tenuto conto delle informazioni disponibili in questa fase, la Commissione dubita che le misure controverse siano compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

22.

Sulla base di quanto sopra e tenuto conto delle informazioni disponibili in questa fase, la Commissione dubita che le misure controverse siano compatibili con il mercato comune.

DECISIONE

| 23. | Alla luce delle considerazioni di cui sopra la Commissione ha deciso di avviare il procedimento ex articolo 88, articolo 2, del trattato CE e invita l'Italia, a fornire entro un mese dalla ricezione della presente, tutti i documenti, informazioni e dati necessari per la valutazione della compatibilità dell'aiuto. La Commissione invita le l'Italia a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto. |
| --- | --- |

23.

Alla luce delle considerazioni di cui sopra la Commissione ha deciso di avviare il procedimento ex articolo 88, articolo 2, del trattato CE e invita l'Italia, a fornire entro un mese dalla ricezione della presente, tutti i documenti, informazioni e dati necessari per la valutazione della compatibilità dell'aiuto. La Commissione invita le l'Italia a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

| 24. | La Commissione fa presente all'Italia l'effetto sospensivo dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, il quale stabilisce che tutti gli aiuti illegali posso formare oggetto di recupero presso il beneficiario. |
| --- | --- |

24.

La Commissione fa presente all'Italia l'effetto sospensivo dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, il quale stabilisce che tutti gli aiuti illegali posso formare oggetto di recupero presso il beneficiario.

| 25. | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della medesima nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre informerà l'Autorità di vigilanza EFTA mediante invio di copia della presente. Gli interessati saranno invitati a presentare eventuali osservazioni entro un mese dalla data di siffatta pubblicazione.“ |
| --- | --- |

25.

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della medesima nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Inoltre informerà l'Autorità di vigilanza EFTA mediante invio di copia della presente. Gli interessati saranno invitati a presentare eventuali osservazioni entro un mese dalla data di siffatta pubblicazione.“

---

(1)  C(2007) 473 def., con rettifica C(2007) 2474 dell'11 giugno 2007.

1

(2)

2

N.B. Le misure adottate dalle autorità italiane, quali descritte nella seguente sezione, possono avere avuto come risultato la non osservanza della decisione della Commissione del 21 febbraio 2007. Di conseguenza, la Commissione sta valutando la necessità di adire la Corte di giustizia ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

(3)  Costituita nel dicembre 2006.

3

(4)  Durante i primi 3 anni l'attività estrattiva verrebbe limitata in conseguenza del processo d'investimento. Tuttavia la società potrebbe continuare a utilizzare i rinnovati fattori di produzione, a pieno, regime durante i successivi sei anni di gestione.

4

(5)  La fluorite è principalmente utilizzata per ottenere acido fluoridrico (impiegato in larga misura per la fabbricazione di floruro di alluminio, sfruttato principalmente nel bagno elettrolitico per la produzione di alluminio).

5

(6)  Le proiezioni economiche e finanziarie sono state elaborate considerando, per lo specifico livello di produzione, due ipotesi alternative del prezzo di vendita della fluorite: l'ipotesi A, a un prezzo di 190 EUR per tonnellata (sostanzialmente allineato ai livelli attuali); l'ipotesi B, a un prezzo di 210 EUR per tonnellata.

6

(7)  Il personale della NMS è stato in parte licenziato (80 dipendenti sono stati posti in mobilità a partire dal settembre 2006) e in parte assegnato ad attività obbligatorie per legge al fine di garantire la sicurezza della miniera (altri 47 dipendenti). Secondo l'Italia, detti lavoratori, sono stati alla fine licenziati e posti in mobilità nel maggio 2007.

7

(8)  Deliberazione RAS n. 42/17 del 4 ottobre 2006.

8

(9)  Un'analisi tecnica del progetto allegata alla relazione della Banca CIS [valutazione del Consorzio Interuniversitario Nazionale per l'Ingegneria delle Georisorse (CINIGEO) — Roma, redatta dal professore ingegner Raimondo Ciccu, “la relazione CINIGEO”, 25 luglio 2007] sottolinea che il piano industriale non spiega come far fronte al problema dell'esubero di personale durante i primi tre anni di esecuzione del piano (durante quella fase d'investimento intensivo la produzione della miniera sarà in parziale stand-by). Il costo di questo esubero di personale è stimato pari a 1 Mio EUR. La stessa relazione sottolinea inoltre che sussistono ampi margini per migliorare la struttura e l'organizzazione ricorrendo a dispositivi di automazione.

9

(10)  Cfr. ad esempio la causa C-344/99 Germania contro Commissione (Gröditzer/Stahlwerke), sentenza della Corte del 28 gennaio 2003; cause riunite C-278/92, C-279/92 e C-280/92 Spagna contro Commissione (Hytasa), sentenza della Corte del 14 settembre 1994.

10

(11)

11

N.B. La copia presentata alla Commissione di questa versione più recente della relazione della Banca CIS è senza data. Ciononostante, poiché concerne il progetto elaborato dalla FdS quale presentato in risposta al bando di gara, verosimilmente deve essere stata redatta verso la metà del 2007.

(12)

12

N.B. Il comitato responsabile per la giustificazione della gara indica un tasso di rendimento interno del 9,4 %. Tuttavia il Servizio attività estrattive della Sardegna precisa che tale cifra non tiene conto del capitale iniziale conferito dalla regione (2 Mio EUR), delle imposte, del cash flow negativo al termine del progetto derivante dalla chiusura della miniera (messa in sicurezza il recupero ambientale) e alcuni altri pagamenti addizionali. Il calcolo dell'IRR effettuato dal Servizio attività estrattive è pari del 4,16 %.

(13)  8 % secondo la versione del settembre 2006 della relazione della Banca CIS.

13

(14)  5-6 % secondo la Commissione che ha deciso aggiudicazione (verbale del 21 maggio 2007).

14

(15)  Cfr. la relazione CINIGEO, pag. 19.

15

(16)  Secondo la stessa relazione, occorrerebbe estendere l'attività per altri 3,2 anni per ottenere il pieno recupero di quei beni. Tuttavia non si può accertare che la miniera contenga le 800 000 tonnellate addizionali che permettono l'estensione di tale attività (in ogni caso la durata della concessione è limitata a 10 anni).

16

(17)  La stampa locale sottolinea l'intensa pressione sociale esercitata sulla Giunta regionale per evitare la chiusura della miniera. Inoltre mostra che fin dall'inizio la gara sarebbe verosimilmente stata aggiudicata alla FdS. Ad esempio, l'Unione Sarda del 5 settembre 2006 alla pag. 9 afferma: “prima del 30 settembre la Regione indirà un bando di gara per attribuire la concessione per la gestione della miniera. La Giunta regionale intende costituire una nuova azienda cui affidare la concessione dopo la gara. A tal fine i sindacati hanno proposto il trasferimento diretto dei lavoratori alla nuova società. Non si può tuttavia escludere che la Regione decida invece di utilizzare gli ammortizzatori sociali della mobilità e della cassa integrazione”.

17

prima del 30 settembre la Regione indirà un bando di gara per attribuire la concessione per la gestione della miniera. La Giunta regionale intende

A tal fine i sindacati hanno proposto il trasferimento diretto dei lavoratori alla nuova società. Non si può tuttavia escludere che la Regione decida invece di utilizzare gli

della mobilità e della cassa integrazione

(18)  Dall'ultimo conto economico disponibile della NMS (2005) risulta che il valore delle immobilizzazioni dell'impresa ammontava a 22,7 Mio EUR.

18

(19)  Secondo le autorità italiane, la proprietà di attivi nel contesto di concessioni minerarie è soggetta al meccanismo di “proprietà affievolita”. Ne consegue che gli attivi annessi alla miniera appartengono alla società che gestisce la miniera la quale non può cederli. Al contrario, i successivi concessionari avranno il diritto di utilizzarli previo opportuno corrispettivo.

19

proprietà affievolita

(20)

20

N.B. Il trasferimento alla FdS del vantaggio derivante dall'aiuto illegale e incompatibile concesso alla NMS può inoltre tradursi nella elusione della decisione della Commissione del 21 febbraio 2007 che ha ordinato il recupero di detto aiuto. Tale eventualità (elusione dell'ordine di recupero della Commissione) non è comunque oggetto della presente decisione.

(21)  Cfr. pag. 6.

21

(22)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (GU C 54 del 4.3.2006, pag. 13).

22

(23)  GU C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

23

---

| 2.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 30/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 30/33

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5040 – Investitori Associati/Cognetas/Gruppo Argenta)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 30/09)

| 1. | Komise obdržela dne 25. ledna 2008 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Investitori Associati SGR S.p.A. („Investitori“, Itálie) a podnik Cognetas Fund II (GP) Limited („Cognetas“, Normanské ostrovy) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Gruppo Argenta S.p.A. („Argenta“, Itálie). |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 25. ledna 2008 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Investitori Associati SGR S.p.A. („Investitori“, Itálie) a podnik Cognetas Fund II (GP) Limited („Cognetas“, Normanské ostrovy) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Gruppo Argenta S.p.A. („Argenta“, Itálie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Investitori: investiční fond kontrolující řadu portfoliových společností, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Investitori: investiční fond kontrolující řadu portfoliových společností,

| — | podniku Cognetas: soukromé kapitálové investice, |
| --- | --- |

—

podniku Cognetas: soukromé kapitálové investice,

| — | podniku Argenta: prodejní služby v Itálii, zejména dodávky, instalace a správa prodejních automatů na horké a chlazené nápoje, rychlé občerstvení, potraviny a prostředky osobní hygieny. |
| --- | --- |

—

podniku Argenta: prodejní služby v Itálii, zejména dodávky, instalace a správa prodejních automatů na horké a chlazené nápoje, rychlé občerstvení, potraviny a prostředky osobní hygieny.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5040 – Investitori Associati/Cognetas/Gruppo Argenta na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5040 – Investitori Associati/Cognetas/Gruppo Argenta na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---