# Den Europæiske Unions C 94/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 94 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang16. april 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 94

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang16. april 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 094/01 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 094/02 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 2 |
| 2008/C 094/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 6 |
| 2008/C 094/04 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 094/05 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 12 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 094/01

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

1

2008/C 094/02

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

2

2008/C 094/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

6

2008/C 094/04

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

10

2008/C 094/05

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

12

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 094/06 | Euroens vekselkurs | 16 |
| 2008/C 094/07 | Udtalelse fra det rådgivende udvalg for fusioner afgivet på mødet af 17. september 2007 vedrørende et udkast til beslutning om sag COMP/M.3333 — Sony/BMG — Ordfører: Danmark | 17 |
| 2008/C 094/08 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.3333 — Sony/BMG (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21) | 18 |
| 2008/C 094/09 | Resumé af Kommissionens beslutning af 3. oktober 2007 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M.3333 — Sony/BMG) (
  1
  ) | 19 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 094/10 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (
  1
  ) | 29 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 094/06

Euroens vekselkurs

16

2008/C 094/07

Udtalelse fra det rådgivende udvalg for fusioner afgivet på mødet af 17. september 2007 vedrørende et udkast til beslutning om sag COMP/M.3333 — Sony/BMG — Ordfører: Danmark

17

2008/C 094/08

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.3333 — Sony/BMG (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

18

2008/C 094/09

Resumé af Kommissionens beslutning af 3. oktober 2007 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M.3333 — Sony/BMG) (
  1
  )

1

19

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 094/10

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (
  1
  )

1

29

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 094/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 094/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix) (
  1
  ) | 31 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 094/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

30

2008/C 094/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 094/13 | Meddelelse | s3 |

2008/C 094/13

Meddelelse

Meddelelse

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/1

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 94/01)

| Godkendelsesdato | 22.2.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 778/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | País Vasco |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Retsgrundlag | Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal. |
| Foranstaltningstype: | Støtteprogram |
| Formål | Fremme af kulturen |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 0,725 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 0,725 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 70 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2008 |
| Økonomisk sektor | Forlystelser, kultur og sport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Godkendelsesdato

22.2.2008

Sag nr.

N 778/07

Medlemsstat

Spanien

Region

País Vasco

Titel (og/eller modtagerens navn)

Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal

Retsgrundlag

Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal.

Foranstaltningstype:

Støtteprogram

Formål

Fremme af kulturen

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 0,725 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 0,725 mio. EUR

Støtteintensitet

70 %

Varighed

Indtil 31.12.2008

Økonomisk sektor

Forlystelser, kultur og sport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/2

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 94/02)

| Vedtagelsesdato | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 117/02 ex N 268/01 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen |
| Retsgrundlag | Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993 |
| Foranstaltningens art | Midlertidig kompensation for udgifterne til TSE-prøver |
| Formål | Forebyggelse af TSE, jf. forordning (EF) nr. 2777/2000 og beslutning 2000/773/EF, 2000/674/EF og 2001/8/EF. Midlertidigt aftagende tilskud til udgifterne til TSE-prøver i 2001 (100 til 30 %) og kompensation for prøver af døde kreaturer fra og med 2001. I 2002 blev der ikke mere ydet kompensation for udgifterne til BSE-prøver af kvæg |
| Støtteform | Kompensation for prøveudgifter |
| Budget | 2001: ca. 31 mio. EUR
  Fra og med 2002: højst 3,2 mio. EUR om året |
| Støtteintensitet | 1. januar 2001—31. marts 2001: 100 %, 1. april 2001—31. december 2001: ca. 30 %
  Fra og med 2002: 100 % for udtagning af prøver af dyrekroppe og transport af prøverne |
| Varighed | BSE-prøver: 1. januar 2001—31. december 2001
  Prøver af dyrekroppe og transport af prøver: fra og med 2002 |
| Erhvervssektorer | Landbrug — Kvæg |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

15.10.2007

Sag nr.

NN 117/02 ex N 268/01

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen

Retsgrundlag

Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993

Foranstaltningens art

Midlertidig kompensation for udgifterne til TSE-prøver

Formål

Forebyggelse af TSE, jf. forordning (EF) nr. 2777/2000 og beslutning 2000/773/EF, 2000/674/EF og 2001/8/EF. Midlertidigt aftagende tilskud til udgifterne til TSE-prøver i 2001 (100 til 30 %) og kompensation for prøver af døde kreaturer fra og med 2001. I 2002 blev der ikke mere ydet kompensation for udgifterne til BSE-prøver af kvæg

Støtteform

Kompensation for prøveudgifter

Budget

2001: ca. 31 mio. EUR

Fra og med 2002: højst 3,2 mio. EUR om året

Støtteintensitet

1. januar 2001—31. marts 2001: 100 %, 1. april 2001—31. december 2001: ca. 30 %

Fra og med 2002: 100 % for udtagning af prøver af dyrekroppe og transport af prøverne

Varighed

BSE-prøver: 1. januar 2001—31. december 2001

Prøver af dyrekroppe og transport af prøver: fra og med 2002

Erhvervssektorer

Landbrug — Kvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 16.11.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 18/07 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector |
| Retsgrundlag | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I) |
| Foranstaltningens art | Støtteordning, tilpasning af en skattelignende afgift, godkendt under N 429/03, N 528/02 og N 700/2000, forebyggelse og udryddelse af dyresygdomme |
| Formål | Støtteordningen ændrer de godkendte foranstaltninger i overensstemmelse med sektorens anmodning om at ændre grundlaget for afgiften for forskning og udvikling og dyresundhed for at opnå en mere ligelig fordeling af afgiften i hele fjerkræsektoren |
| Støtteform | Skattelignende afgift, støtte til forebyggelse og udryddelse af dyresygdomme |
| Budget | 18 mio. EUR. Det maksimale budget afhænger af de faktisk afholdte udgifter til forebyggelse og udryddelse af dyresygdomme i fjerkræsektoren. Den skattelignende afgift indebærer et maksimumsbeløb, der skal kunne finansiere de nødvendige foranstaltninger; de faktiske udgifter og derfor også de afgifter, der skal opkræves, kan være lavere |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | Tilpasningen gælder for perioden 2007-2010. Varigheden af de støtteordningen, der blev anmeldt under N 429/03, N 528/02 og N 700/2000, ændres ikke |
| Erhvervssektorer | Landbrug (æg og fjerkræ) |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

16.11.2007

Sag nr.

N 18/07

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector

Retsgrundlag

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I)

Foranstaltningens art

Støtteordning, tilpasning af en skattelignende afgift, godkendt under N 429/03, N 528/02 og N 700/2000, forebyggelse og udryddelse af dyresygdomme

Formål

Støtteordningen ændrer de godkendte foranstaltninger i overensstemmelse med sektorens anmodning om at ændre grundlaget for afgiften for forskning og udvikling og dyresundhed for at opnå en mere ligelig fordeling af afgiften i hele fjerkræsektoren

Støtteform

Skattelignende afgift, støtte til forebyggelse og udryddelse af dyresygdomme

Budget

18 mio. EUR. Det maksimale budget afhænger af de faktisk afholdte udgifter til forebyggelse og udryddelse af dyresygdomme i fjerkræsektoren. Den skattelignende afgift indebærer et maksimumsbeløb, der skal kunne finansiere de nødvendige foranstaltninger; de faktiske udgifter og derfor også de afgifter, der skal opkræves, kan være lavere

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

Tilpasningen gælder for perioden 2007-2010. Varigheden af de støtteordningen, der blev anmeldt under N 429/03, N 528/02 og N 700/2000, ændres ikke

Erhvervssektorer

Landbrug (æg og fjerkræ)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 162/07 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Forest Management Scheme |
| Retsgrundlag | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Støtte til skovbrug |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | I alt 44,68 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | Skovbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Vedtagelsesdato

15.10.2007

Sag nr.

N 162/07

Medlemsstat

Irland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Forest Management Scheme

Retsgrundlag

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Støtte til skovbrug

Støtteform

Direkte støtte

Budget

I alt 44,68 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

31.12.2013

Erhvervssektorer

Skovbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 338/07 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products |
| Retsgrundlag | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Tilskyndelse til udvikling af kvalitetsprodukter |
| Støtteform | Levering af tjenesteydelser på præferencevilkår |
| Rammebeløb | 132 mio. GBP (195,4 mio. EUR) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % |
| Varighed | 1. april 2008 til 31. marts 2014 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Vedtagelsesdato

10.10.2007

Sag nr.

N 338/07

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products

Retsgrundlag

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Tilskyndelse til udvikling af kvalitetsprodukter

Støtteform

Levering af tjenesteydelser på præferencevilkår

Rammebeløb

132 mio. GBP (195,4 mio. EUR)

Støtteintensitet

Op til 100 %

Varighed

1. april 2008 til 31. marts 2014

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 428/07 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti |
| Retsgrundlag | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009) |

Vedtagelsesdato

19.12.2007

Sag nr.

N 428/07

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti

Retsgrundlag

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)

| — | Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458) |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458)

Foranstaltningens art

Igangsætningsstøtte til producentsammenslutninger

Formål

Sektorudvikling

Støtteform

Direkte støtte

Budget

I alt 22 000 000 LTL

Støtteintensitet

60 % af de støtteberettigede udgifter

Varighed

Fra datoen for Kommissionens godkendelse til 30. juni 2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/6

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 94/03)

| Vedtagelsesdato | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 123/07 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten |
| Retsgrundlag | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I) |
| Foranstaltningens art | Tilpasning af tre specifikke skattelignende afgifter (tidligere godkendt under N 451/98 og N 334/99) |
| Formål | Støtteordningen ændres efter ønske fra fjerkræsektoren om at ændre grundlaget for afgiften til forskning og udvikling og dyresundhedsfonden for at opnå en mere ligelig fordeling af afgiften i hele fjerkræsektoren |
| Støtteform | Direkte støtte til forsknings- og udviklingsprojekter og kompensation for forebyggelse af dyresygdomme; skattelignende afgift |
| Budget | 4 656 874 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | 2007-2013 |
| Erhvervssektorer | Landbrug, fjerkræ og æg, forskning og udvikling |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

19.12.2007

Sag nr.

N 123/07

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten

Retsgrundlag

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I)

Foranstaltningens art

Tilpasning af tre specifikke skattelignende afgifter (tidligere godkendt under N 451/98 og N 334/99)

Formål

Støtteordningen ændres efter ønske fra fjerkræsektoren om at ændre grundlaget for afgiften til forskning og udvikling og dyresundhedsfonden for at opnå en mere ligelig fordeling af afgiften i hele fjerkræsektoren

Støtteform

Direkte støtte til forsknings- og udviklingsprojekter og kompensation for forebyggelse af dyresygdomme; skattelignende afgift

Budget

4 656 874 EUR

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

2007-2013

Erhvervssektorer

Landbrug, fjerkræ og æg, forskning og udvikling

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 209/07 |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat |
| Retsgrundlag | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Støtte til velfærdsforanstaltninger inden for svineavl |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | Årlige udgifter på 6 000 mio. HUF
  Samlet budget på 39 000 mio. HUF |
| Støtteintensitet | 100 % af de støtteberettigede udgifter (supplerende udgifter og tabte indtægter som følge af velfærdsforanstaltninger) |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Vedtagelsesdato

14.11.2007

Sag nr.

N 209/07

Medlemsstat

Ungarn

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat

Retsgrundlag

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Støtte til velfærdsforanstaltninger inden for svineavl

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Årlige udgifter på 6 000 mio. HUF

Samlet budget på 39 000 mio. HUF

Støtteintensitet

100 % af de støtteberettigede udgifter (supplerende udgifter og tabte indtægter som følge af velfærdsforanstaltninger)

Varighed

Indtil 31.12.2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth Lajos tér 11.

H-1055 Budapest

Andre oplysninger

Årlig rapport om gennemførelsen

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 488/07 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | England, Scotland, Wales and Northern Ireland |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | TSE testing of sheep and goats fallen stock |
| Retsgrundlag | Europa-Parlamentets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier, med efterfølgende ændringer:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Vedtagelsesdato

11.10.2007

Sag nr.

N 488/07

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

England, Scotland, Wales and Northern Ireland

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

TSE testing of sheep and goats fallen stock

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier, med efterfølgende ændringer:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Dyresygdomme

Støtteform

Tilskud til serviceydelser

Budget

Samlet budget: 22,4 mio. GBP (ca. 32,9 mio. EUR)

Årligt budget: 3,2 mio. GBP (ca. 4,7 mio. EUR)

Støtteintensitet

100 %

Varighed

Videreførelse fra 1. marts 2008 til 1. marts 2014

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 489/07 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | TSE testing of fallen cattle aged over 24 months |
| Retsgrundlag | Europa-Parlamentets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier, med efterfølgende ændringer:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Vedtagelsesdato

15.10.2007

Sag nr.

N 489/07

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

TSE testing of fallen cattle aged over 24 months

Retsgrundlag

Europa-Parlamentets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier, med efterfølgende ændringer:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Dyresygdomme

Støtteform

Støtte

Budget

Årligt budget: 4,26 mio. GBP (6,28 mio. EUR)

Støtteintensitet

Op til 100 %

Varighed

Videreførelse fra 31. december 2008 til 1. marts 2014

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 538/07 |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | Niederösterreich |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Retsgrundlag | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Godtgørelse for beskadigelser som følge af naturbegivenheder i 2007 |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | Anslået årligt budget på ca. 70 000 EUR, som oplyst i sag N 564a/04 |
| Støtteintensitet | 30 % (50 % i særligt alvorlige tilfælde) af de støtteberettigede beskadigelsers værdi |
| Varighed | Engangsforanstaltning |
| Erhvervssektorer | Bilag I |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Amt der Niederösterreichischen Landesregierung |
| Gruppe Land- und Forstwirtschaft |
| Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| Landhausplatz 1 |
| A-3109 St. Pölten |

Vedtagelsesdato

4.12.2007

Sag nr.

N 538/07

Medlemsstat

Østrig

Region

Niederösterreich

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden

Retsgrundlag

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Godtgørelse for beskadigelser som følge af naturbegivenheder i 2007

Støtteform

Tilskud

Budget

Anslået årligt budget på ca. 70 000 EUR, som oplyst i sag N 564a/04

Støtteintensitet

30 % (50 % i særligt alvorlige tilfælde) af de støtteberettigede beskadigelsers værdi

Varighed

Engangsforanstaltning

Erhvervssektorer

Bilag I

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Amt der Niederösterreichischen Landesregierung

Gruppe Land- und Forstwirtschaft

Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

A-3109 St. Pölten

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/10

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 94/04)

| Godkendelsesdato | 5.3.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 232/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Valencia |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i |
| Retsgrundlag | — |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling, regionaludvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 50 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 350 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | 1.7.2007-31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | IMPIVA, Región Valencia |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

5.3.2008

Sag nr.

N 232/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Valencia

Titel (og/eller modtagerens navn)

Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i

Retsgrundlag

—

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling, regionaludvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 50 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 350 mio. EUR

Støtteintensitet

100 %

Varighed

1.7.2007-31.12.2013

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

IMPIVA, Región Valencia

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 8.1.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 447/07 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Société Turbomeca |
| Retsgrundlag | Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Tilbagebetalingspligtigt tilskud |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 30,5 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 40 % |
| Varighed | 2007-2011 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC) |
| 50, rue Henry Farman |
| F-75720 Paris cedex 15 |

Godkendelsesdato

8.1.2008

Sag nr.

N 447/07

Medlemsstat

Frankrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Société Turbomeca

Retsgrundlag

Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Tilbagebetalingspligtigt tilskud

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 30,5 mio. EUR

Støtteintensitet

40 %

Varighed

2007-2011

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC)

50, rue Henry Farman

F-75720 Paris cedex 15

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 31.1.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 474/07 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES |
| Retsgrundlag | Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 0,1 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 0,5 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2011 |
| Økonomisk sektor | — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | NWO |
| Postbus 93138 |
| 2509 AC Den Haag |
| Nederland |

Godkendelsesdato

31.1.2008

Sag nr.

N 474/07

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES

Retsgrundlag

Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 0,1 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 0,5 mio. EUR

Støtteintensitet

100 %

Varighed

Indtil 31.12.2011

Økonomisk sektor

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

NWO

Postbus 93138

2509 AC Den Haag

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/12

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 94/05)

| Vedtagelsesdato | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 105/02 ex N 579/01 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal |
| Retsgrundlag | Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet |
| Foranstaltningens art | Kompensation i form af midlertidig og aftagende støtte til dækning af udgifterne til transport, oplagring og destruering af animalske produkter og slagteriaffald |
| Formål | Forebyggelse TSE (der blev ydet kompensation for animalske produkter — døde dyr og slagteriaffald — der pludseligt var blevet værdiløst på grund af BSE-krisen) |
| Støtteform | Kompensation for destrueringsomkostninger |
| Budget | 2001: 97,4 mio. EUR
  2002: 26,9 mio. EUR
  2003: 15,4 mio. EUR
  2004: 18,58 mio. EUR
  2005: 17,5 mio. EUR
  Efter 2005: højst 20 mio. EUR om året |
| Støtteintensitet | 2001-2002: 100 % af udgifterne til transport og bortskaffelse af døde dyr og slagteriaffald
  2002-2003: højst 30 % af udgifterne til transport af døde dyr og højst 80 % af udgifterne til bortskaffelse af døde dyr
  Siden 2004: højst 30 % af udgifterne til transport af døde dyr og højst 75 % af udgifterne til bortskaffelse af døde dyr |
| Varighed | Siden 2001: forskellige kompensationsbeløb og støtteintensiteter |
| Erhvervssektorer | Landbrug — Oksekød |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

24.1.2008

Sag nr.

NN 105/02 ex N 579/01

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal

Retsgrundlag

Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet

Foranstaltningens art

Kompensation i form af midlertidig og aftagende støtte til dækning af udgifterne til transport, oplagring og destruering af animalske produkter og slagteriaffald

Formål

Forebyggelse TSE (der blev ydet kompensation for animalske produkter — døde dyr og slagteriaffald — der pludseligt var blevet værdiløst på grund af BSE-krisen)

Støtteform

Kompensation for destrueringsomkostninger

Budget

2001: 97,4 mio. EUR

2002: 26,9 mio. EUR

2003: 15,4 mio. EUR

2004: 18,58 mio. EUR

2005: 17,5 mio. EUR

Efter 2005: højst 20 mio. EUR om året

Støtteintensitet

2001-2002: 100 % af udgifterne til transport og bortskaffelse af døde dyr og slagteriaffald

2002-2003: højst 30 % af udgifterne til transport af døde dyr og højst 80 % af udgifterne til bortskaffelse af døde dyr

Siden 2004: højst 30 % af udgifterne til transport af døde dyr og højst 75 % af udgifterne til bortskaffelse af døde dyr

Varighed

Siden 2001: forskellige kompensationsbeløb og støtteintensiteter

Erhvervssektorer

Landbrug — Oksekød

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 46/07 ex N 391/07 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland
  Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk |
| Retsgrundlag | Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie |
| Foranstaltningens art | Engangsforanstaltning, investering, miljøforanstaltning |
| Formål | Miljøforanstaltning, energieffektivitet |
| Støtteform | Engangsforanstaltning |
| Budget | 300 000 EUR |
| Støtteintensitet | 5,9 % af de samlede investeringsudgifter. I alt 34,6 % af investeringen betales som støtte |
| Varighed | 1.6.2006-1.1.2009 |
| Erhvervssektorer | Landbrug — Miljø og energi |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Province of South-Holland |
| Zuid-Hollandplein 1 |
| 2509 LP The Hague |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

29.10.2007

Sag nr.

NN 46/07 ex N 391/07

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland

Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk

Retsgrundlag

Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie

Foranstaltningens art

Engangsforanstaltning, investering, miljøforanstaltning

Formål

Miljøforanstaltning, energieffektivitet

Støtteform

Engangsforanstaltning

Budget

300 000 EUR

Støtteintensitet

5,9 % af de samlede investeringsudgifter. I alt 34,6 % af investeringen betales som støtte

Varighed

1.6.2006-1.1.2009

Erhvervssektorer

Landbrug — Miljø og energi

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Province of South-Holland

Zuid-Hollandplein 1

2509 LP The Hague

Nederland

Andre oplysninger

Knyttet til N 101/04 og N 246/05

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 535/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Campania |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Individuel støtte |
| Formål | Godtgørelse for beskadigelser af afgrøder og landbrugsinfrastrukturer som følge af ugunstige vejrforhold |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04) |
| Støtteintensitet | Op til 100 % af beskadigelsernes værdi |
| Varighed | Gennemførelse af en støtteordning, som Kommissionens har godkendt |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Vedtagelsesdato

29.10.2007

Sag nr.

N 535/07

Medlemsstat

Italien

Region

Campania

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Individuel støtte

Formål

Godtgørelse for beskadigelser af afgrøder og landbrugsinfrastrukturer som følge af ugunstige vejrforhold

Støtteform

Direkte støtte

Budget

Der henvises til den godkendte ordning (NN 54/A/04)

Støtteintensitet

Op til 100 % af beskadigelsernes værdi

Varighed

Gennemførelse af en støtteordning, som Kommissionens har godkendt

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/04 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 620/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lombardia |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Dårlige vejrforhold |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | Se sag NN 54/A/04 |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | — |
| Andre oplysninger | — |

Vedtagelsesdato

4.12.2008

Sag nr.

N 620/07

Medlemsstat

Italien

Region

Lombardia

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Dårlige vejrforhold

Støtteform

Støtte

Budget

Se sag NN 54/A/04

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

Indtil alle betalinger er udført

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

—

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 689/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Veneto |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Dårlige vejrforhold |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | Se sag NN 54/A/04 |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | — |
| Andre oplysninger | — |

Vedtagelsesdato

19.12.2007

Sag nr.

N 689/07

Medlemsstat

Italien

Region

Veneto

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Dårlige vejrforhold

Støtteform

Støtte

Budget

Se sag NN 54/A/04

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

Indtil alle betalinger er udført

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

—

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/16

---

Euroens vekselkurs (1)

15. april 2008

(2008/C 94/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5828 |
| JPY | japanske yen | 159,87 |
| DKK | danske kroner | 7,4594 |
| GBP | pund sterling | 0,8049 |
| SEK | svenske kroner | 9,419 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5817 |
| ISK | islandske kroner | 117,6 |
| NOK | norske kroner | 7,9105 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,819 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 252,17 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6971 |
| PLN | polske zloty | 3,4103 |
| RON | rumænske lei | 3,6213 |
| SKK | slovakiske koruna | 32,334 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0828 |
| AUD | australske dollar | 1,7121 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6168 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,3355 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0184 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1471 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 564,6 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,538 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 11,0677 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,262 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 553,85 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0151 |
| PHP | filippinske pesos | 66,003 |
| RUB | russiske rubler | 37,136 |
| THB | thailandske bath | 50,009 |
| BRL | brasilianske real | 2,6635 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,5545 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5828

JPY

japanske yen

159,87

DKK

danske kroner

7,4594

GBP

pund sterling

0,8049

SEK

svenske kroner

9,419

CHF

schweiziske franc

1,5817

ISK

islandske kroner

117,6

NOK

norske kroner

7,9105

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,819

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

252,17

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6971

PLN

polske zloty

3,4103

RON

rumænske lei

3,6213

SKK

slovakiske koruna

32,334

TRY

tyrkiske lira

2,0828

AUD

australske dollar

1,7121

CAD

canadiske dollar

1,6168

HKD

hongkongske dollar

12,3355

NZD

newzealandske dollar

2,0184

SGD

singaporeanske dollar

2,1471

KRW

sydkoreanske won

1 564,6

ZAR

sydafrikanske rand

12,538

CNY

kinesiske renminbi yuan

11,0677

HRK

kroatiske kuna

7,262

IDR

indonesiske rupiah

14 553,85

MYR

malaysiske ringgit

5,0151

PHP

filippinske pesos

66,003

RUB

russiske rubler

37,136

THB

thailandske bath

50,009

BRL

brasilianske real

2,6635

MXN

mexicanske pesos

16,5545

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/17

---

Udtalelse fra det rådgivende udvalg for fusioner afgivet på mødet af 17. september 2007 vedrørende et udkast til beslutning om sag COMP/M.3333 — Sony/BMG

Ordfører: Danmark

(2008/C 94/07)

| 1. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion udgør en fusion som omhandlet i fusionsforordningen (EØF) nr. 4064/89. |
| --- | --- |

1.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion udgør en fusion som omhandlet i fusionsforordningen (EØF) nr. 4064/89.

| 2. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion har en fællesskabsdimension som omhandlet i forordningen. |
| --- | --- |

2.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion har en fællesskabsdimension som omhandlet i forordningen.

| 3. | Et flertal af det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at de relevante produktmarkeder i den foreliggende sag er som følger:






  a) | markedet for musik indspillet på fonogrammer |
| --- | --- | --- |

3.

Et flertal af det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at de relevante produktmarkeder i den foreliggende sag er som følger:

a)

markedet for musik indspillet på fonogrammer

| b) | markedet for musik indspillet i digitalt format kan yderligere opdeles i et online-marked og et mobilt marked. |
| --- | --- |

b)

markedet for musik indspillet i digitalt format kan yderligere opdeles i et online-marked og et mobilt marked.

Et mindretal af medlemmerne af det Rådgivende Udvalg er uenige i punkt 3a.

| 4. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at markedet for musik indspillet på fonogrammer er nationalt. |
| --- | --- |

4.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at markedet for musik indspillet på fonogrammer er nationalt.

| 5. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at markedet for digitalt indspillet musik er nationalt. |
| --- | --- |

5.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at markedet for digitalt indspillet musik er nationalt.

| 6. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for musik indspillet på fonogrammer. |
| --- | --- |

6.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for musik indspillet på fonogrammer.

| 7. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for digitalt indspillet musik. |
| --- | --- |

7.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for digitalt indspillet musik.

| 8. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling eller en styrkelse af en samlet dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for musik indspillet på fonogrammer. |
| --- | --- |

8.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling eller en styrkelse af en samlet dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for musik indspillet på fonogrammer.

| 9. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling eller en styrkelse af en fælles dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for digitalt indspillet musik. |
| --- | --- |

9.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en dominerende stilling eller en styrkelse af en fælles dominerende stilling, som i væsentlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det i EØS-landene på markedet for digitalt indspillet musik.

| 10. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion bør erklæres forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. |
| --- | --- |

10.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer er enige med Kommissionen i, at den påtænkte fusion bør erklæres forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.

| 11. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer finder, at Kommissionen har taget hensyn til Retten i Første Instans' kendelse i Impala-sagen. |
| --- | --- |

11.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer finder, at Kommissionen har taget hensyn til Retten i Første Instans' kendelse i Impala-sagen.

| 12. | Det Rådgivende Udvalgs medlemmer henstiller til, at dets udtalelse bliver offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

12.

Det Rådgivende Udvalgs medlemmer henstiller til, at dets udtalelse bliver offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/18

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.3333 — Sony/BMG

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 94/08)

Den 9. januar 2004 modtog Kommissionen anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Bertelsmann AG og Sony Corporation of America gennem opkøb af aktier i et nystiftet selskab erhvervede fælles kontrol over »Sony BMG«, et joint venture inden for musikbranchen, efter artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 4064/89 (»fusionsforordningen«).

Den 19. juli 2004 erklærede Kommissionen fusionen forenelig med fællesmarkedet. Den 13. juli 2004 konkludere høringskonsulenten i sin endelige rapport, at alle parterne i sagen var blevet hørt, hvilket var deres ret (1).

Den 13. juli 2006 ophævede Retten i Første Instans Kommissionens beslutning efter en anmodning om ophævelse fra »Independent Music Publisher og Labels Association« (IMPALA).

Den 31. januar 2007 modtog Kommissionen en ajourført udgave af den oprindelige anmeldelse med de nødvendige oplysninger, så den kunne vurdere den anmeldte transaktion på baggrund af de aktuelle markedsbetingelser. I den nye anmeldelse indgik oprettelse af et joint venture for optaget musik, »Sony BMG«, som er gennemført efter Kommissionens godkendelsesbeslutning af 19. juli 2004.

Efter at have undersøgt den ajourførte anmeldelse kunne Kommissionen konkludere, at den anmeldte fusion faldt ind under fusionsforordningen, og at der var alvorlig tvivl om, hvorvidt den var forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Den 1. marts 2007 besluttede Kommissionen derfor at indlede proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

Proceduren blev suspenderet efter fusionsforordningens artikel 11, stk. 5, fra den 22. marts 2007 til den 26. juni 2007, da parterne ikke fuldt ud havde besvaret en anmodning om oplysninger.

Efter ansøgning fik parterne den 15. marts, 8. maj og 3. august 2007 aktindsigt i nøgledokumenter i sagen, der var indgivet af tredjemand i overensstemmelse med Generaldirektoratet for Konkurrences bedste praksis for fusionskontrol i EF.

Derudover modtog IMPALA, som er en tredjemand, der repræsenterer uafhængige pladeselskaber, efter anmodning en ikke-fortrolig udgave af beslutningen efter artikel 6, stk. 1, litra c), og andre efterfølgende dokumenter fra parterne samt andre nøgledokumenter, parterne havde indsendt, især deres bemærkninger til IMPALA's indlæg.

Efter at Kommissionens tjenestegrene havde udført en grundig markedsundersøgelse, blev det konkluderet, at den påtænkte transaktion ikke i alvorlig grad ville hæmme den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf, og at den derfor er forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Der blev derfor ikke fremsendt klagepunktsmeddelelse til parterne.

Der er ikke indkommet forespørgsler eller indlæg til høringskonsulenten fra parterne eller tredjemand. Sagen giver ikke anledning til særlige bemærkninger med hensyn til retten til at blive hørt.

Bruxelles, den 25. september 2007.

Karen WILLIAMS

---

(1)  EFT C 52 af 2.3.2005, s. 5.

1

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/19

---

Resumé af Kommissionens beslutning

af 3. oktober 2007

om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen

(Sag COMP/M.3333 — Sony/BMG)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 94/09)

Den 3. oktober 2007 vedtog Kommissionen en beslutning i en fusionssag efter Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser, særlig artikel 8, stk. 2, i forordningen
   (1)
  . En ikke-fortrolig version af hele beslutningen på det autentiske sprog samt Kommissionens arbejdssprog findes på Generaldirektoratet for Konkurrences hjemmeside på følgende adresse:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PARTERNE OG TRANSAKTIONEN

| 1. | Sony er aktiv på verdensplan inden for musikindspilning og -udgivelse, erhvervs- og forbrugerelektronik og underholdning. Bertelsmann er en international medievirksomhed, der beskæftiger sig med musikindspilning, fjernsyns- og radioproduktioner samt udsendelser, udgivelse af bøger, magasiner og aviser, trykke- og medietjenester samt bog- og musikklubber. |
| --- | --- |

1.

Sony er aktiv på verdensplan inden for musikindspilning og -udgivelse, erhvervs- og forbrugerelektronik og underholdning. Bertelsmann er en international medievirksomhed, der beskæftiger sig med musikindspilning, fjernsyns- og radioproduktioner samt udsendelser, udgivelse af bøger, magasiner og aviser, trykke- og medietjenester samt bog- og musikklubber.

| 2. | Den genanmeldte fusion omfatter oprettelse af et joint venture for musikoptagelse, Sony BMG, som er oprettet efter Kommissionens godkendelsesbeslutning af 19. juli 2004. Bertelsmann har bidraget med sin verdensomspændende virksomhed inden for optaget musik, det fuldt ud ejede datterselskab Bertelsmann Media Group (»BMG«). Sony har bidraget med sin virksomhed inden for musikoptagelse, der bortset fra Japan omfatter samtlige lande, og som tidligere blev drevet af Sony Music Entertainment. |
| --- | --- |

2.

Den genanmeldte fusion omfatter oprettelse af et joint venture for musikoptagelse, Sony BMG, som er oprettet efter Kommissionens godkendelsesbeslutning af 19. juli 2004. Bertelsmann har bidraget med sin verdensomspændende virksomhed inden for optaget musik, det fuldt ud ejede datterselskab Bertelsmann Media Group (»BMG«). Sony har bidraget med sin virksomhed inden for musikoptagelse, der bortset fra Japan omfatter samtlige lande, og som tidligere blev drevet af Sony Music Entertainment.

II.   SAGSFORLØB

| 3. | Den 9. januar 2004 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/98 anmeldelsen af det planlagte joint venture for musikindspilning mellem Sony og BMG. Den 19. juli 2004 erklærede Kommissionen, at operationen var forenelig med fællesmarkedet. Bertelsmann og Sony kontrollerer nu sammen Sony BMG, der nu er et selvstændigt fungerende joint venture. Ifølge de anmeldende parter blev fusionen gennemført gradvis, og processen var tilendebragt i 2006. |
| --- | --- |

3.

Den 9. januar 2004 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/98 anmeldelsen af det planlagte joint venture for musikindspilning mellem Sony og BMG. Den 19. juli 2004 erklærede Kommissionen, at operationen var forenelig med fællesmarkedet. Bertelsmann og Sony kontrollerer nu sammen Sony BMG, der nu er et selvstændigt fungerende joint venture. Ifølge de anmeldende parter blev fusionen gennemført gradvis, og processen var tilendebragt i 2006.

| 4. | Den 13. juli 2006 annullerede De Europæiske Fællesskabers Ret i Første instans Kommissionens beslutning (2). Den 31. januar 2007 modtog Kommissionen en opdatering af den oprindelige anmeldelse. Efter at have undersøgt anmeldelsen konkluderede Kommissionen den 1. marts 2007, at den anmeldte transaktion falder ind under forordning (EØF) nr. 4064/89, og at den havde alvorlige betænkeligheder ved transaktionens forenelighed med fællesmarkedet og EØS-traktaten. |
| --- | --- |

4.

Den 13. juli 2006 annullerede De Europæiske Fællesskabers Ret i Første instans Kommissionens beslutning (2). Den 31. januar 2007 modtog Kommissionen en opdatering af den oprindelige anmeldelse. Efter at have undersøgt anmeldelsen konkluderede Kommissionen den 1. marts 2007, at den anmeldte transaktion falder ind under forordning (EØF) nr. 4064/89, og at den havde alvorlige betænkeligheder ved transaktionens forenelighed med fællesmarkedet og EØS-traktaten.

| 5. | Ved en beslutning af 22. marts 2007 i henhold til artikel 11, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 4064/89 blev de anmeldende parter bedt om at fremlægge yderligere oplysninger. Parterne fremsendte de ønskede oplysninger den 26. juni 2007, og dermed begyndte tidsplanen for fase II at løbe igen. |
| --- | --- |

5.

Ved en beslutning af 22. marts 2007 i henhold til artikel 11, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 4064/89 blev de anmeldende parter bedt om at fremlægge yderligere oplysninger. Parterne fremsendte de ønskede oplysninger den 26. juni 2007, og dermed begyndte tidsplanen for fase II at løbe igen.

III.   RELEVANTE PRODUKTMARKEDER

| 6. | Begge parter beskæftiger sig med at finde og udvikle kunstnere (dette kaldes A&R: artist and repertoire) og efterfølgende markedsføring og salg af musikoptagelser. Sony BMG beskæftiger sig ikke med beslægtede aktiviteter som musikudgivelse, -fremstilling eller -distribution. Sonys og BMG's virksomhed på disse områder ligger fortsat hos modervirksomhederne eller er frasolgt. |
| --- | --- |

6.

Begge parter beskæftiger sig med at finde og udvikle kunstnere (dette kaldes A&R: artist and repertoire) og efterfølgende markedsføring og salg af musikoptagelser. Sony BMG beskæftiger sig ikke med beslægtede aktiviteter som musikudgivelse, -fremstilling eller -distribution. Sonys og BMG's virksomhed på disse områder ligger fortsat hos modervirksomhederne eller er frasolgt.

1.   Musik indspillet på fonogram

| 7. | De anmeldende parter betragter det relevante produktmarked som markedet for optaget musik (dvs. opdagelse og udvikling af kunstnere samt reklame, salg og markedsføring af optaget musik) for alle musiktyper. Man finder det ikke meningsfuldt at underopdele kategorierne (international pop, klassisk musik eller opsamlingsalbummer). |
| --- | --- |

7.

De anmeldende parter betragter det relevante produktmarked som markedet for optaget musik (dvs. opdagelse og udvikling af kunstnere samt reklame, salg og markedsføring af optaget musik) for alle musiktyper. Man finder det ikke meningsfuldt at underopdele kategorierne (international pop, klassisk musik eller opsamlingsalbummer).

| 8. | På efterspørgselssiden gælder det, at slutbrugerne træffer deres indkøbsbeslutninger ud fra en række kriterier, herunder musiktype (genre), international eller national, nyudgivelse eller fra katalog, enkelt kunstner eller opsamlingsalbummer, single eller album, og eventuelle reklamekampagner i forbindelse med musikken. På udbudssiden gælder det, at pladeselskaberne kan underskrive kontrakt med kunstnerne og sælge plader på tværs af genrerne. Visse uafhængige selskaber har dog specialiseret sig i bestemte genrer. Markedsundersøgelsen viser, at samtlige stilarter og genrer samlet indgår i et omfattende marked, der styres af forskellige musikalske standarder og indflydelser. De fleste musikforretninger sælger vidt forskellige slags musik. Det er derudover vanskeligt at finde en klar og konsekvent definition af kategorier og genrer, da de alle har visse lighedspunkter (producenter, salgssteder, kunder, kontraktordninger), hvilket viser, at det ikke er relevant at sondre mellem forskellige markeder. Hvad angår opsamlingsalbummer, er der konsensus om, at de udgør et særskilt marked set fra efterspørgselssiden, men udbyderne (pladeselskaberne) er delt i dette spørgsmål. På grundlag af disse overvejelser kan Kommissionen konkludere, at det relevante produktmarked for musik indspillet på fonogram omfatter samtlige fysiske CD-albummer, uanset genre, og uanset om der er tale om opsamling eller en enkelt kunstners værk. |
| --- | --- |

8.

På efterspørgselssiden gælder det, at slutbrugerne træffer deres indkøbsbeslutninger ud fra en række kriterier, herunder musiktype (genre), international eller national, nyudgivelse eller fra katalog, enkelt kunstner eller opsamlingsalbummer, single eller album, og eventuelle reklamekampagner i forbindelse med musikken. På udbudssiden gælder det, at pladeselskaberne kan underskrive kontrakt med kunstnerne og sælge plader på tværs af genrerne. Visse uafhængige selskaber har dog specialiseret sig i bestemte genrer. Markedsundersøgelsen viser, at samtlige stilarter og genrer samlet indgår i et omfattende marked, der styres af forskellige musikalske standarder og indflydelser. De fleste musikforretninger sælger vidt forskellige slags musik. Det er derudover vanskeligt at finde en klar og konsekvent definition af kategorier og genrer, da de alle har visse lighedspunkter (producenter, salgssteder, kunder, kontraktordninger), hvilket viser, at det ikke er relevant at sondre mellem forskellige markeder. Hvad angår opsamlingsalbummer, er der konsensus om, at de udgør et særskilt marked set fra efterspørgselssiden, men udbyderne (pladeselskaberne) er delt i dette spørgsmål. På grundlag af disse overvejelser kan Kommissionen konkludere, at det relevante produktmarked for musik indspillet på fonogram omfatter samtlige fysiske CD-albummer, uanset genre, og uanset om der er tale om opsamling eller en enkelt kunstners værk.

2.   Musik indspillet på digitalt medium

| 9. | Digital musik leveres enten online via internet eller mobilnet til forbrugeren i forskellige former, herunder download (af enkelte musiknumre, albummer og ægte ringetoner (true tones) til mobiltelefon), abonnementtjenester og streaming. Da Sony BMG overvejende beskæftiger sig med engrossalg, idet virksomheden udsteder licenser fra sit katalog til udbydere af digital musik, er det engrosmarkedet for digital musik, som er det relevante marked. |
| --- | --- |

9.

Digital musik leveres enten online via internet eller mobilnet til forbrugeren i forskellige former, herunder download (af enkelte musiknumre, albummer og ægte ringetoner (true tones) til mobiltelefon), abonnementtjenester og streaming. Da Sony BMG overvejende beskæftiger sig med engrossalg, idet virksomheden udsteder licenser fra sit katalog til udbydere af digital musik, er det engrosmarkedet for digital musik, som er det relevante marked.

| 10. | Som i tidligere beslutninger, har Kommissionen konkluderet, at der er et nyt, men særskilt marked for onlinemusik, herunder streaming og download. Mens digitale musiktjenester i et vist omfang konkurrerer med salg af musik indspillet på fonogram, kan det udledes af markedsundersøgelsen, at markedet for musik på fonogram kun delvis kan forventes at blive erstattet af digitalsalg. Fra slutbrugerens synspunkt kan digital musik derfor nærmere betragtes som et supplement til musik på fonogram end som et alternativ. Fra udbudssiden er de digitale musiktjenesters struktur forskellig fra detailsalg af musik på fonogram, hvad organisationen angår, da der findes særskilte divisioner for fonogrammusik og digitalmusik inden for de store pladeselskaber, så man kan håndtere den digitale musiks særlige værdikæde i forhold til markedet for musik indspillet på fonogram. Desuden gælder det, at tekniske og kommercielle betingelser, som er aftalt mellem udbyderne af digitale musiktjenester, adskiller sig fra betingelserne på fonogrammarkedet. Desuden adskiller markedsføringsudgifterne og -strukturen på det digitale marked sig i høj grad fra markedet for musik på fonogram. Både hvad angår udbuds- og efterspørgselssiden, kan det derfor konkluderes, at engrosmarkedet for licens til digital (online/mobil) musik er forskelligt fra markedet for musik optaget på fonogram. Kommissionen har ladet det stå åbent, hvorvidt mobil musik kan være et andet marked end onlinemusik på grund af manglende substituerbarhed på efterspørgselssiden, især for slutbrugernes vedkommende. |
| --- | --- |

10.

Som i tidligere beslutninger, har Kommissionen konkluderet, at der er et nyt, men særskilt marked for onlinemusik, herunder streaming og download. Mens digitale musiktjenester i et vist omfang konkurrerer med salg af musik indspillet på fonogram, kan det udledes af markedsundersøgelsen, at markedet for musik på fonogram kun delvis kan forventes at blive erstattet af digitalsalg. Fra slutbrugerens synspunkt kan digital musik derfor nærmere betragtes som et supplement til musik på fonogram end som et alternativ. Fra udbudssiden er de digitale musiktjenesters struktur forskellig fra detailsalg af musik på fonogram, hvad organisationen angår, da der findes særskilte divisioner for fonogrammusik og digitalmusik inden for de store pladeselskaber, så man kan håndtere den digitale musiks særlige værdikæde i forhold til markedet for musik indspillet på fonogram. Desuden gælder det, at tekniske og kommercielle betingelser, som er aftalt mellem udbyderne af digitale musiktjenester, adskiller sig fra betingelserne på fonogrammarkedet. Desuden adskiller markedsføringsudgifterne og -strukturen på det digitale marked sig i høj grad fra markedet for musik på fonogram. Både hvad angår udbuds- og efterspørgselssiden, kan det derfor konkluderes, at engrosmarkedet for licens til digital (online/mobil) musik er forskelligt fra markedet for musik optaget på fonogram. Kommissionen har ladet det stå åbent, hvorvidt mobil musik kan være et andet marked end onlinemusik på grund af manglende substituerbarhed på efterspørgselssiden, især for slutbrugernes vedkommende.

IV.   RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER

1.   Musik indspillet på fonogram

| 11. | De anmeldende parter finder, at musikindspilning er af national karakter, da prisfastsættelsen (herunder rabatter) og salg af indspillet musik overvejende foregår på nationalt plan. Desuden er der væsentlig efterspørgsel efter indfødte kunstnere i medlemsstaterne, og det er i et vist omfang en lokal sag at finde og udvikle nye kunstnere. Parterne påpeger ligeledes, at da kun få større kunder er internationalt aktive, gennemføres markedsføringen overvejende nationalt, og de forskellige pladeselskabers markedsandel svinger blandt de forskellige medlemsstater. Derudover er mange uafhængige selskaber kun aktive i en enkelt eller nogle få medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

De anmeldende parter finder, at musikindspilning er af national karakter, da prisfastsættelsen (herunder rabatter) og salg af indspillet musik overvejende foregår på nationalt plan. Desuden er der væsentlig efterspørgsel efter indfødte kunstnere i medlemsstaterne, og det er i et vist omfang en lokal sag at finde og udvikle nye kunstnere. Parterne påpeger ligeledes, at da kun få større kunder er internationalt aktive, gennemføres markedsføringen overvejende nationalt, og de forskellige pladeselskabers markedsandel svinger blandt de forskellige medlemsstater. Derudover er mange uafhængige selskaber kun aktive i en enkelt eller nogle få medlemsstater.

| 12. | Som i tidligere beslutninger har Kommissionen fundet, at det relevante geografiske marked både har nationale og internationale kendetegn. Resultaterne af markedsundersøgelsen tyder stadig på, at der er tale om nationale markeder. Især gælder det, at det nationale repertoire (dvs. alt andet end det angloamerikanske) kun kan tiltrække et større publikum i hjemlandet eller i lande med det samme sprog, og at prisfastsættelsen sker forskelligt i hvert enkelt land — hvilket de anmeldende parter også har anført — og at markedsføring sker på nationalt plan. Ud fra disse betragtninger kan Kommissionen konkludere, at det relevante geografiske marked for musik indspillet på fonogram er nationalt. |
| --- | --- |

12.

Som i tidligere beslutninger har Kommissionen fundet, at det relevante geografiske marked både har nationale og internationale kendetegn. Resultaterne af markedsundersøgelsen tyder stadig på, at der er tale om nationale markeder. Især gælder det, at det nationale repertoire (dvs. alt andet end det angloamerikanske) kun kan tiltrække et større publikum i hjemlandet eller i lande med det samme sprog, og at prisfastsættelsen sker forskelligt i hvert enkelt land — hvilket de anmeldende parter også har anført — og at markedsføring sker på nationalt plan. Ud fra disse betragtninger kan Kommissionen konkludere, at det relevante geografiske marked for musik indspillet på fonogram er nationalt.

2.   Musik indspillet på digitalt medium

| 13. | Det geografiske omfang af distributionen af digital musik kunne betragtes som rækkende ud over det nationale, da internettet er grænseoverskridende og giver forbrugerne adgang til musik uanset tid og sted. Ifølge markedsundersøgelsen tyder det imidlertid på, at markedet stadigvæk er nationalt, hvilket stemmer overens med beslutningen fra 2004. På engrosplan udstedes licenserne overvejende af pladeselskaberne til udbydere af onlinemusik til brug i et bestemt (nationalt) område. På detailplan viser markedsundersøgelsen, at der er forskelle i struktur, efterspørgsel, udvikling og dynamik på det digitale marked mellem medlemsstaterne, hvilket understøtter, at der er tale om nationale markeder. Markedet for licenser til digital musik kan derfor betragtes som nationalt. |
| --- | --- |

13.

Det geografiske omfang af distributionen af digital musik kunne betragtes som rækkende ud over det nationale, da internettet er grænseoverskridende og giver forbrugerne adgang til musik uanset tid og sted. Ifølge markedsundersøgelsen tyder det imidlertid på, at markedet stadigvæk er nationalt, hvilket stemmer overens med beslutningen fra 2004. På engrosplan udstedes licenserne overvejende af pladeselskaberne til udbydere af onlinemusik til brug i et bestemt (nationalt) område. På detailplan viser markedsundersøgelsen, at der er forskelle i struktur, efterspørgsel, udvikling og dynamik på det digitale marked mellem medlemsstaterne, hvilket understøtter, at der er tale om nationale markeder. Markedet for licenser til digital musik kan derfor betragtes som nationalt.

V.   VURDERING

1.   Markedet for musik indspillet på digitalt medium

1.1.   Ingen ikke-samordnede virkninger

| 14. | Selv om musikbranchen allerede inden fusionen i 2004 var koncentreret, ligger Sony BMG's markedsandel under et niveau, der kan betragtes som enedominans på et af de nationale markeder. Fusionen har heller ikke ført til konkurrenceproblemer i forbindelse med markedsafskærmning af detailsælgere af digital musik, producenter af bærbare musikafspillere eller uafhængige pladeselskaber. Det digitale marked kan især give de uafhængige pladeselskaber mulighed for at nå ud til kunderne uden at skulle være afhængige af distribution og traditionelle detailhandlere. |
| --- | --- |

14.

Selv om musikbranchen allerede inden fusionen i 2004 var koncentreret, ligger Sony BMG's markedsandel under et niveau, der kan betragtes som enedominans på et af de nationale markeder. Fusionen har heller ikke ført til konkurrenceproblemer i forbindelse med markedsafskærmning af detailsælgere af digital musik, producenter af bærbare musikafspillere eller uafhængige pladeselskaber. Det digitale marked kan især give de uafhængige pladeselskaber mulighed for at nå ud til kunderne uden at skulle være afhængige af distribution og traditionelle detailhandlere.

1.2.   Ingen beviser for, at en kollektiv dominerende stilling er ved at blive skabt eller styrket på markedet for digital musikdistribution

| 15. | I markedsundersøgelsen blev der fokuseret på, om fusionen har ført til, at en kollektiv dominerende stilling er opstået eller blevet styrket på engrosmarkedet for musiklicenser til udbydere af digital musik. Da online/mobile udbydere af musik skal have licenser med alle store selskaber, så de kan tilbyde et repertoire, der er så dækkende som muligt, har man undersøgt, om fusionen mellem Sony og BMG på et allerede koncentreret marked kan gøre det muligt eller væsentligt lettere for de store markedsdeltagere samlet at dominere engroslicensudstedelsen på det digitale musikmarked. |
| --- | --- |

15.

I markedsundersøgelsen blev der fokuseret på, om fusionen har ført til, at en kollektiv dominerende stilling er opstået eller blevet styrket på engrosmarkedet for musiklicenser til udbydere af digital musik. Da online/mobile udbydere af musik skal have licenser med alle store selskaber, så de kan tilbyde et repertoire, der er så dækkende som muligt, har man undersøgt, om fusionen mellem Sony og BMG på et allerede koncentreret marked kan gøre det muligt eller væsentligt lettere for de store markedsdeltagere samlet at dominere engroslicensudstedelsen på det digitale musikmarked.

Særlige kendetegn ved markedet

| 16. | Hemmelig stiltiende samordning kan normalt betragtes som uforenelig med det digitale markeds dynamiske og ustabile natur. Udviklingen på det digitale marked er usikker, da forretningsmodellerne er forskellige og i stadig udvikling. Mens det digitale marked ofte tiltrækker nye deltagere, er efterspørgselen særdeles koncentreret, da Apples onlinemusiktjeneste iTunes er førende inden for detailsalg af musik på alle nationale markeder, hvilket giver iTunes en vis markedsstyrke på indkøbssiden. Den prisfastsættelsesstrategi, som iTunes har indført på det digitale marked — og som er blevet efterlignet af de fleste andre udbydere af musiktjenester — er at sælge alle slags musik til en standardpris pr. musiknummer, hvilket i væsentlig udstrækning begrænser de store selskabers mulighed for at differentiere prisfastsættelsen på detailplan. |
| --- | --- |

16.

Hemmelig stiltiende samordning kan normalt betragtes som uforenelig med det digitale markeds dynamiske og ustabile natur. Udviklingen på det digitale marked er usikker, da forretningsmodellerne er forskellige og i stadig udvikling. Mens det digitale marked ofte tiltrækker nye deltagere, er efterspørgselen særdeles koncentreret, da Apples onlinemusiktjeneste iTunes er førende inden for detailsalg af musik på alle nationale markeder, hvilket giver iTunes en vis markedsstyrke på indkøbssiden. Den prisfastsættelsesstrategi, som iTunes har indført på det digitale marked — og som er blevet efterlignet af de fleste andre udbydere af musiktjenester — er at sælge alle slags musik til en standardpris pr. musiknummer, hvilket i væsentlig udstrækning begrænser de store selskabers mulighed for at differentiere prisfastsættelsen på detailplan.

Betingelser for konstatering af en kollektiv dominerende stilling

| 17. | Ved markedsundersøgelsen er det blevet undersøgt, om betingelserne for, at der kan konstateres en kollektiv dominerende stilling, er opfyldt på markedet for digital musik. |
| --- | --- |

17.

Ved markedsundersøgelsen er det blevet undersøgt, om betingelserne for, at der kan konstateres en kollektiv dominerende stilling, er opfyldt på markedet for digital musik.

Gennemsigtighed

| 18. | I undersøgelsen har man især overvejet, om den gældende prisfastsættelsesmodel for detailhandel direkte eller indirekte kan udgøre et grundlag for de store selskabers samordning af deres virksomhed. Hvad angår de store selskabers mulighed for at overvåge, om vilkårene for en sådan samordning overholdes, er det blevet undersøgt, i hvilket omfang de store selskaber har ensrettet deres prisniveau i deres kontrakter med udbydere af digital musik, og — hvor der kunne konstateres en vis grad af ensretning af engrospriserne — hvorvidt dette måtte forventes at skyldes samordning eller snarere konkurrencefaktorer som de store digitale detailhandleres forhandlingsmagt, eller det forhold, at de digitale markeder er forholdsvis nye. Kommissionens undersøgelse tyder på, at de store selskaber enkeltvis prøver at maksimere deres fortjenester på den digitale musik. De store selskaber arbejder med differentierede priser, prisstrukturer og forskellige forretningsmodeller, og denne differentiering bliver stadig større. |
| --- | --- |

18.

I undersøgelsen har man især overvejet, om den gældende prisfastsættelsesmodel for detailhandel direkte eller indirekte kan udgøre et grundlag for de store selskabers samordning af deres virksomhed. Hvad angår de store selskabers mulighed for at overvåge, om vilkårene for en sådan samordning overholdes, er det blevet undersøgt, i hvilket omfang de store selskaber har ensrettet deres prisniveau i deres kontrakter med udbydere af digital musik, og — hvor der kunne konstateres en vis grad af ensretning af engrospriserne — hvorvidt dette måtte forventes at skyldes samordning eller snarere konkurrencefaktorer som de store digitale detailhandleres forhandlingsmagt, eller det forhold, at de digitale markeder er forholdsvis nye. Kommissionens undersøgelse tyder på, at de store selskaber enkeltvis prøver at maksimere deres fortjenester på den digitale musik. De store selskaber arbejder med differentierede priser, prisstrukturer og forskellige forretningsmodeller, og denne differentiering bliver stadig større.

| 19. | Det fremgår af undersøgelsen, at prisstrukturen og -aftalerne for engrossalg er blevet stadig mere forskelligartede og komplekse i de seneste 3 år. Denne øgede kompleksitet skyldes udviklingen i forhandlingerne mellem de større selskaber og de digitale detailhandlere, hvilket fører til mere individuelt tilpassede kontrakter, som afspejler detailhandlernes markedsstilling og de tjenester, som de tilbyder. Disse prisstrukturer revideres og genforhandles ligeledes oftere. Desuden ses der i stigende grad en sofistikeret differentiering mellem indholdskategorierne. Der er derudover stigende differentiering mellem de kontrakter, der indgås med digitale detailhandlere på nationalt plan, i takt med at de store selskabers lokale ledelse i de forskellige medlemsstater får mere indflydelse på kontraktforhandlingerne. Specifikt gælder det, at markedsundersøgelsen har afsløret en række elementer, der i vid udstrækning begrænser de store selskabers mulighed for at opdage afvigelser fra en stiltiende samordning af engrosprisfastsættelsen på grundlag af sådanne konstaterede detailpriser. Generelt er der en tendens til en mere sofistikeret prisfastsættelse på engrosplan, f.eks. i) rabatter og prisfastsættelse efter mængde, ii) todelt prisfastsættelsessystem, iii) forudbetaling, iv) forskellige brugsbegrænsninger samt v) »indholdspakker«. |
| --- | --- |

19.

Det fremgår af undersøgelsen, at prisstrukturen og -aftalerne for engrossalg er blevet stadig mere forskelligartede og komplekse i de seneste 3 år. Denne øgede kompleksitet skyldes udviklingen i forhandlingerne mellem de større selskaber og de digitale detailhandlere, hvilket fører til mere individuelt tilpassede kontrakter, som afspejler detailhandlernes markedsstilling og de tjenester, som de tilbyder. Disse prisstrukturer revideres og genforhandles ligeledes oftere. Desuden ses der i stigende grad en sofistikeret differentiering mellem indholdskategorierne. Der er derudover stigende differentiering mellem de kontrakter, der indgås med digitale detailhandlere på nationalt plan, i takt med at de store selskabers lokale ledelse i de forskellige medlemsstater får mere indflydelse på kontraktforhandlingerne. Specifikt gælder det, at markedsundersøgelsen har afsløret en række elementer, der i vid udstrækning begrænser de store selskabers mulighed for at opdage afvigelser fra en stiltiende samordning af engrosprisfastsættelsen på grundlag af sådanne konstaterede detailpriser. Generelt er der en tendens til en mere sofistikeret prisfastsættelse på engrosplan, f.eks. i) rabatter og prisfastsættelse efter mængde, ii) todelt prisfastsættelsessystem, iii) forudbetaling, iv) forskellige brugsbegrænsninger samt v) »indholdspakker«.

| 20. | Ud over disse elementer blev det undersøgt, om den konstaterede prisensretning i sig selv er tilstrækkelig til, at onlinemarkedssegmentet kan betragtes som gennemsigtigt. Ved at analysere de større selskabers tidligere prisdata og kontrakter med detailforhandlere af digital musik har Kommissionen vurderet, i hvilket omfang de store selskaber anvender et ensrettet prisniveau i deres kontrakter med udbyderne af digital musik i de 15 medlemsstater, der er blevet undersøgt. Denne undersøgelse giver oplysninger om gennemsigtigheden og udviklingen i prisstrukturerne, mulig ensretning mellem de store selskaber med hensyn til pris og andre kontraktbetingelser og om, hvorvidt fusionen har påvirket disse kontraktbetingelser. |
| --- | --- |

20.

Ud over disse elementer blev det undersøgt, om den konstaterede prisensretning i sig selv er tilstrækkelig til, at onlinemarkedssegmentet kan betragtes som gennemsigtigt. Ved at analysere de større selskabers tidligere prisdata og kontrakter med detailforhandlere af digital musik har Kommissionen vurderet, i hvilket omfang de store selskaber anvender et ensrettet prisniveau i deres kontrakter med udbyderne af digital musik i de 15 medlemsstater, der er blevet undersøgt. Denne undersøgelse giver oplysninger om gennemsigtigheden og udviklingen i prisstrukturerne, mulig ensretning mellem de store selskaber med hensyn til pris og andre kontraktbetingelser og om, hvorvidt fusionen har påvirket disse kontraktbetingelser.

| 21. | Hvad angår de forskellige markedssegmenter, findes den mest udtalte prisvariabilitet inden for abonnementstjenester, streaming, kopibeskyttet musik og annoncebaserede musiktjenester, for hvilke der er udviklet en bred vifte af forretningsmodeller. For disse produkter gælder det, at engrosprisfastsættelsen og øvrige kontraktbetingelser ikke er gennemsigtige, og der er ingen ensretning mellem de store selskaber. Der er også væsentlig prisvariabilitet for mobilapplikationer (ægte ringetoner, musiknumre og videoer downloadet til mobiltelefon). Der er ingen samlet konvergens for de store selskabers prisfastsættelsesniveau, da de fleste af disse anvender forskellige satser for de forskellige udbydere af mobil musik inden for samme land. For det andet gælder det for den enkelte udbyder af mobil musik, at de fleste store selskaber anvender særdeles forskellige priser. For det tredje sker der i stigende grad prisdifferentiering på grundlag af omsætning. |
| --- | --- |

21.

Hvad angår de forskellige markedssegmenter, findes den mest udtalte prisvariabilitet inden for abonnementstjenester, streaming, kopibeskyttet musik og annoncebaserede musiktjenester, for hvilke der er udviklet en bred vifte af forretningsmodeller. For disse produkter gælder det, at engrosprisfastsættelsen og øvrige kontraktbetingelser ikke er gennemsigtige, og der er ingen ensretning mellem de store selskaber. Der er også væsentlig prisvariabilitet for mobilapplikationer (ægte ringetoner, musiknumre og videoer downloadet til mobiltelefon). Der er ingen samlet konvergens for de store selskabers prisfastsættelsesniveau, da de fleste af disse anvender forskellige satser for de forskellige udbydere af mobil musik inden for samme land. For det andet gælder det for den enkelte udbyder af mobil musik, at de fleste store selskaber anvender særdeles forskellige priser. For det tredje sker der i stigende grad prisdifferentiering på grundlag af omsætning.

| 22. | Hvad angår onlinedownloads, er der en høj grad af prisdifferentiering for musiknumre og albummer til mellempris og høj pris. Hvad angår standarddownloads (musiknumre og albummer) blev der konstateret tre kategorier af detailhandlere med forskellige grader af prisvariabilitet. Hvad angår flertallet af digitale musikudbydere i samtlige medlemsstater, der er blevet vurderet, er der temmelig markante forskelle på engrospriserne for en given udbyder af musiktjenester, og disse forskelle kan variere efter tid. For en anden kategori af udbydere af musiktjenester er der en mere udtalt grad af prislighed, da de gældende engrospriser viser udsving på mellem 10 % og 15 %. Det gælder ligeledes for disse udbydere af musiktjenester, at graden af prisensretning varierer betydeligt mellem de forskellige udbydere i alle de medlemsstater, der er blevet vurderet. Der er ingen konsekvens i det prisniveau, som de forskellige store selskaber anvender over for en given detailhandler, og disse niveauer kan ændre sig med tiden, så den dyreste af de store deltagere for en udbyder af musiktjenester bliver den billigste for den pågældende udbyder inden for to år. Sådanne konstateringer tyder ikke på, at der kan være tale om stiltiende hemmelig samordning. |
| --- | --- |

22.

Hvad angår onlinedownloads, er der en høj grad af prisdifferentiering for musiknumre og albummer til mellempris og høj pris. Hvad angår standarddownloads (musiknumre og albummer) blev der konstateret tre kategorier af detailhandlere med forskellige grader af prisvariabilitet. Hvad angår flertallet af digitale musikudbydere i samtlige medlemsstater, der er blevet vurderet, er der temmelig markante forskelle på engrospriserne for en given udbyder af musiktjenester, og disse forskelle kan variere efter tid. For en anden kategori af udbydere af musiktjenester er der en mere udtalt grad af prislighed, da de gældende engrospriser viser udsving på mellem 10 % og 15 %. Det gælder ligeledes for disse udbydere af musiktjenester, at graden af prisensretning varierer betydeligt mellem de forskellige udbydere i alle de medlemsstater, der er blevet vurderet. Der er ingen konsekvens i det prisniveau, som de forskellige store selskaber anvender over for en given detailhandler, og disse niveauer kan ændre sig med tiden, så den dyreste af de store deltagere for en udbyder af musiktjenester bliver den billigste for den pågældende udbyder inden for to år. Sådanne konstateringer tyder ikke på, at der kan være tale om stiltiende hemmelig samordning.

| 23. | Der kan konstateres en vis prisensretning for musiktjenesten iTunes. Mens visse af de store selskaber har forsøgt at overtale Apple til at acceptere differentierede priser (med henblik på at øge prisen for meget efterspurgte titler og omvendt), da iTunes blev lanceret i Europa, har Apple efter sigende afvist at opgive sin politik med ensartet prisfastsættelse. På grundlag af den meget stærke efterspørgselsposition, som iTunes har fået (med f.eks. over 80 % af en af de store markedsdeltageres indtægter fra downloads i 2006 i Det Forenede Kongerige, Irland, Østrig og Belgien), lader iTunes' forhandlingsmagt til at have en væsentlig indflydelse på priserne. I Det Forenede Kongerige, som er det mest avancerede marked i EØS, anvender iTunes UK desuden den samme prisfastsættelsesstruktur med samme pris for alle (dog til højere priser end i euroområdet), mens visse af de store selskaber anvender engrospriser, der afviger væsentligt fra andre store selskabers. Det kan ikke forklares, at visse store selskaber som led i en hemmelig samordning skulle gå med til at anvende en lavere engrospris end de andre store selskaber, især i betragtning af at disse prisforskelle blev opretholdt af de store selskaber, som har indgået nye kontrakter med iTunes. |
| --- | --- |

23.

Der kan konstateres en vis prisensretning for musiktjenesten iTunes. Mens visse af de store selskaber har forsøgt at overtale Apple til at acceptere differentierede priser (med henblik på at øge prisen for meget efterspurgte titler og omvendt), da iTunes blev lanceret i Europa, har Apple efter sigende afvist at opgive sin politik med ensartet prisfastsættelse. På grundlag af den meget stærke efterspørgselsposition, som iTunes har fået (med f.eks. over 80 % af en af de store markedsdeltageres indtægter fra downloads i 2006 i Det Forenede Kongerige, Irland, Østrig og Belgien), lader iTunes' forhandlingsmagt til at have en væsentlig indflydelse på priserne. I Det Forenede Kongerige, som er det mest avancerede marked i EØS, anvender iTunes UK desuden den samme prisfastsættelsesstruktur med samme pris for alle (dog til højere priser end i euroområdet), mens visse af de store selskaber anvender engrospriser, der afviger væsentligt fra andre store selskabers. Det kan ikke forklares, at visse store selskaber som led i en hemmelig samordning skulle gå med til at anvende en lavere engrospris end de andre store selskaber, især i betragtning af at disse prisforskelle blev opretholdt af de store selskaber, som har indgået nye kontrakter med iTunes.

Gengældelsesforanstaltninger

| 24. | Den anden betingelse for at kunne fastslå, at der foreligger kollektiv dominans, er, at der skal være en form for afskrækkelsesmekanisme i tilfælde af afvigelser. I markedsundersøgelsen er der ikke tegn på, at der foreligger en troværdig gengældelsesmekanisme, der kan tvinge de store selskaber til at holde sig inden for rammerne af en hemmelig samordning. At de store selskabers engrospriser kan variere betydeligt i forskellig retning, uden at andre større selskaber tilsyneladende reagerer, tyder ikke på, at der er tale om et gennemsigtigt marked, hvor fravigelse hurtigt opdages, og hvor der kan gøres gengæld med henblik på at sikre, at den stiltiende hemmelige samordning igen overholdes. Derudover har de forskellige store selskaber i det seneste år reelt anvendt mere forskelligartede kortsigtede og langsigtede strategier end tidligere. Undersøgelsen har ikke leveret nogen forklaring på, hvordan sådanne ensidige handlinger fra visse store selskaber skulle kunne være i overensstemmelse med en hemmelig samordning, eller hvordan disse handlinger, som påvirker en væsentlig del af det digitale marked, skulle kunne gennemføres uden gengældelse. |
| --- | --- |

24.

Den anden betingelse for at kunne fastslå, at der foreligger kollektiv dominans, er, at der skal være en form for afskrækkelsesmekanisme i tilfælde af afvigelser. I markedsundersøgelsen er der ikke tegn på, at der foreligger en troværdig gengældelsesmekanisme, der kan tvinge de store selskaber til at holde sig inden for rammerne af en hemmelig samordning. At de store selskabers engrospriser kan variere betydeligt i forskellig retning, uden at andre større selskaber tilsyneladende reagerer, tyder ikke på, at der er tale om et gennemsigtigt marked, hvor fravigelse hurtigt opdages, og hvor der kan gøres gengæld med henblik på at sikre, at den stiltiende hemmelige samordning igen overholdes. Derudover har de forskellige store selskaber i det seneste år reelt anvendt mere forskelligartede kortsigtede og langsigtede strategier end tidligere. Undersøgelsen har ikke leveret nogen forklaring på, hvordan sådanne ensidige handlinger fra visse store selskaber skulle kunne være i overensstemmelse med en hemmelig samordning, eller hvordan disse handlinger, som påvirker en væsentlig del af det digitale marked, skulle kunne gennemføres uden gengældelse.

Markedsstyrke

| 25. | Hvis en samordning skal kunne opretholdes, må de forventede resultater ved samordningen ikke kunne bringes i fare som følge af reaktioner udefra, f.eks. ved at nuværende og fremtidige konkurrenter ikke deltager i samordningen, eller af forbrugernes reaktion. Hvad angår potentielle konkurrenter, udøver de uafhængige pladeselskaber kun ringe konkurrencepres på de store selskaber. For kundernes vedkommende har iTunes opnået en forholdsvis stærk forhandlingsposition over for de store selskaber, hvad angår downloads (og virksomheden har med held modsat sig differentiering af engrosprisen for de enkelte musiknumre). Omvendt viser markedsundersøgelsen tydeligt, at en digital udbyder skal have adgang til alle de store selskabers repertoirer for at kunne imødekomme efterspørgslen efter hitlistenumre. Da der ikke findes nogen erstatning for hitlistemateriale, påvirker denne afhængighed musikudbydernes markedsstyrke. |
| --- | --- |

25.

Hvis en samordning skal kunne opretholdes, må de forventede resultater ved samordningen ikke kunne bringes i fare som følge af reaktioner udefra, f.eks. ved at nuværende og fremtidige konkurrenter ikke deltager i samordningen, eller af forbrugernes reaktion. Hvad angår potentielle konkurrenter, udøver de uafhængige pladeselskaber kun ringe konkurrencepres på de store selskaber. For kundernes vedkommende har iTunes opnået en forholdsvis stærk forhandlingsposition over for de store selskaber, hvad angår downloads (og virksomheden har med held modsat sig differentiering af engrosprisen for de enkelte musiknumre). Omvendt viser markedsundersøgelsen tydeligt, at en digital udbyder skal have adgang til alle de store selskabers repertoirer for at kunne imødekomme efterspørgslen efter hitlistenumre. Da der ikke findes nogen erstatning for hitlistemateriale, påvirker denne afhængighed musikudbydernes markedsstyrke.

| 26. | Det kan konkluderes, at der er en magtbalance mellem de store musikselskaber, der kan spille ud med deres uundværlige indhold og iTunes (og i stigende grad en række stærke deltagere som telekomoperatører). Under hensyntagen til, at køberen har væsentlig mere magt end på det fysiske marked, kan kunderne på det digitale marked i et vist omfang bringe eventuelle fordele, som de store selskaber måtte få ved samordning i fare. |
| --- | --- |

26.

Det kan konkluderes, at der er en magtbalance mellem de store musikselskaber, der kan spille ud med deres uundværlige indhold og iTunes (og i stigende grad en række stærke deltagere som telekomoperatører). Under hensyntagen til, at køberen har væsentlig mere magt end på det fysiske marked, kan kunderne på det digitale marked i et vist omfang bringe eventuelle fordele, som de store selskaber måtte få ved samordning i fare.

1.3.   Fusionens virkninger

| 27. | Selv om der med fusionen er blevet færre konkurrenter, har markedsundersøgelsen ikke leveret beviser for, at fusionen har gjort stiltiende samordning mulig eller lettere. Derudover viser kontrakt- og prisoplysningerne, at fusionen ikke har medført nogen samlet stigning i engrosprisen for materiale fra BMG eller Sony. |
| --- | --- |

27.

Selv om der med fusionen er blevet færre konkurrenter, har markedsundersøgelsen ikke leveret beviser for, at fusionen har gjort stiltiende samordning mulig eller lettere. Derudover viser kontrakt- og prisoplysningerne, at fusionen ikke har medført nogen samlet stigning i engrosprisen for materiale fra BMG eller Sony.

1.4.   Konklusion

| 28. | På grundlag af ovenstående har fusionen hverken ført til eller vil føre til, at en kollektiv dominerende stilling skabes eller styrkes blandt de fire tiloversblevne store selskaber på markedet for licenser til digital musik i nogen af EØS-landene, som ville føre til væsentlige hindringer for den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. |
| --- | --- |

28.

På grundlag af ovenstående har fusionen hverken ført til eller vil føre til, at en kollektiv dominerende stilling skabes eller styrkes blandt de fire tiloversblevne store selskaber på markedet for licenser til digital musik i nogen af EØS-landene, som ville føre til væsentlige hindringer for den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf.

2.   Markedet for musik indspillet på fonogram

2.1.   Ingen ikke-samordnede virkninger

| 29. | Markedet for indspillet musik i samtlige berørte lande kendetegnes ved tilstedeværelsen af fire store musikselskaber (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group og EMI), som samlet tegner sig for 80 % af markedet, og en stor gruppe bestående af væsentlig mindre, uafhængige musikselskaber. Universal er det største selskab foran Sony BMG, EMI og Warner. Sony BMG's markedsandel gør det ikke muligt for selskabet at opnå enedominans på noget relevant marked. |
| --- | --- |

29.

Markedet for indspillet musik i samtlige berørte lande kendetegnes ved tilstedeværelsen af fire store musikselskaber (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group og EMI), som samlet tegner sig for 80 % af markedet, og en stor gruppe bestående af væsentlig mindre, uafhængige musikselskaber. Universal er det største selskab foran Sony BMG, EMI og Warner. Sony BMG's markedsandel gør det ikke muligt for selskabet at opnå enedominans på noget relevant marked.

2.2.   Ingen beviser for, at en kollektiv dominerende stilling er ved at blive skabt eller styrket på markedet for distribution af musik indspillet på fonogram

Samordning af ikke-prismæssige aspekter

| 30. | Følgende samordningsteorier, hvori det hævdes, at de store musikselskaber kan begrænse de uafhængige musikselskabers adgang til detailhandelen på grundlag af ikke-prismæssige aspekter af markedet for indspillet musik, er blevet analyseret og afvist. Desuden er det ikke entydigt, at disse forhold ville begrænse konkurrencen mellem de store selskaber.
  —   Adgang til hyldeplads: Markedsundersøgelsen har bekræftet, at hits fra uafhængige musikselskaber får samme betingelser som hits fra store selskaber. Detailhandlerne tildeler selv hyldeplads på grundlag af deres egen vurdering af et albums salgspotentiale.
  —   Adgang til medier: De fleste succesrige radioer udsender musik på grundlag af en liste. Alle musikselskaber konkurrerer om at blive optaget på disse lister, da regelmæssig udsendelse af et musiknummer er en faktor, der understøtter salget. De fleste konkurrenter udtalte, at tv- eller radiostationer ikke udpræget begunstigede virksomheder fra deres egen koncern, når de traf beslutning om tildeling af spilletid til musiktitler. Endelig steg den samlede udsendelsestid for uafhængige musikselskaber i 10 ud af de 15 EØS-lande, der blev analyseret, i perioden 2003-2005.
  —   Hitlisteregler: Selv om hitlisterne kan øge gennemsigtigheden ved at give regelmæssige oplysninger til alle markedsiagttagere om, hvordan konkurrenternes CD'er klarer sig, har Kommissionens undersøgelse ikke afsløret eksempler på, at de store selskaber bruger hitlistereglerne som en mulighed for at nægte de uafhængige pladeselskabers kunstnere adgang til hitlisterne. Derudover har Kommissionen bemærket, at CD'er i 12 lande skal have en minimumspris for at kunne komme på hitlisten. Den finder dog, at disse priser er for lave til at forhindre konkurrence mellem musikselskaberne, der kan fastsætte forskellige priser, og de store selskaber kan bruge prisen som grundlag for en samordning.
  —   Udsendelsesdatoer: Sony BMG erkender, at det beslutter, hvornår dets album skal udsendes ud fra, hvornår dets konkurrenter udsender deres album. Udsendelsesdatoerne offentliggøres ligeledes ofte og er derfor ofte gennemsigtige og står i forbindelse med bestemte begivenheder (f.eks. julesalget). Imidlertid udskydes udsendelsesdatoerne ofte, og de store selskabers adfærd i denne forbindelse kan næppe betegnes som hemmeligt aftalt. Der lader derimod mere til at foreligge en konkurrencebestemt situation, hvor hvert selskab forsøger at optimere sine udsendelsesdatoer.
  —   Udsendelses- og indspilningsrettigheder: Alle de store selskaber har et søsterselskab, der beskæftiger sig med musikudgivelse, bortset fra Sony BMG, da Bertelsmann i 2007 solgte sin udgivelsesdivision til Universal. Sony/ATV er et joint venture inden for udgivelse mellem Sony og Michael Jackson, der har en betydelig lavere markedsandel end konkurrenterne. Derudover kunne Kommissionen i sin undersøgelse konkludere, at da der findes forvaltningsselskaber (ophavsretsselskaber), kan udgiverne ikke udøve markedsstyrke inden for indspillet musik.
  —   Kulturel mangfoldighed: Ifølge markedsundersøgelsen er der intensiv konkurrence mellem alle pladeselskaberne om at finde og skrive kontrakt med nye kunstnere. Ganske vist har de store pladeselskaber skåret i antallet af kunstnere, som de har kontrakt med, men denne nedskæring fulgte efter det drastiske fald i efterspørgselen og begyndte før fusionen mellem Sony og BMG. De lokale kunstneres andel af pladesalget er steget væsentligt i de fleste EØS-lande i de seneste år. De lokale kunstneres stigende andel sælges både gennem traditionelle detailkanaler og over internettet, og sidstnævnte fungerer som et samlingspunkt, hvor både kendte og ukendte kunstnere kan udstille og sælge deres musik direkte til slutbrugerne uden at skulle anvende de traditionelle detailkanaler. Det kan derfor konkluderes, at fusionen mellem Sony og BMG ikke har nogen negativ indflydelse på den kulturelle mangfoldighed, for så vidt angår skabelse, indspilning, distribution og forhandling. |
| --- | --- |

30.

Følgende samordningsteorier, hvori det hævdes, at de store musikselskaber kan begrænse de uafhængige musikselskabers adgang til detailhandelen på grundlag af ikke-prismæssige aspekter af markedet for indspillet musik, er blevet analyseret og afvist. Desuden er det ikke entydigt, at disse forhold ville begrænse konkurrencen mellem de store selskaber.

—   Adgang til hyldeplads: Markedsundersøgelsen har bekræftet, at hits fra uafhængige musikselskaber får samme betingelser som hits fra store selskaber. Detailhandlerne tildeler selv hyldeplads på grundlag af deres egen vurdering af et albums salgspotentiale.

—   Adgang til medier: De fleste succesrige radioer udsender musik på grundlag af en liste. Alle musikselskaber konkurrerer om at blive optaget på disse lister, da regelmæssig udsendelse af et musiknummer er en faktor, der understøtter salget. De fleste konkurrenter udtalte, at tv- eller radiostationer ikke udpræget begunstigede virksomheder fra deres egen koncern, når de traf beslutning om tildeling af spilletid til musiktitler. Endelig steg den samlede udsendelsestid for uafhængige musikselskaber i 10 ud af de 15 EØS-lande, der blev analyseret, i perioden 2003-2005.

—   Hitlisteregler: Selv om hitlisterne kan øge gennemsigtigheden ved at give regelmæssige oplysninger til alle markedsiagttagere om, hvordan konkurrenternes CD'er klarer sig, har Kommissionens undersøgelse ikke afsløret eksempler på, at de store selskaber bruger hitlistereglerne som en mulighed for at nægte de uafhængige pladeselskabers kunstnere adgang til hitlisterne. Derudover har Kommissionen bemærket, at CD'er i 12 lande skal have en minimumspris for at kunne komme på hitlisten. Den finder dog, at disse priser er for lave til at forhindre konkurrence mellem musikselskaberne, der kan fastsætte forskellige priser, og de store selskaber kan bruge prisen som grundlag for en samordning.

—   Udsendelsesdatoer: Sony BMG erkender, at det beslutter, hvornår dets album skal udsendes ud fra, hvornår dets konkurrenter udsender deres album. Udsendelsesdatoerne offentliggøres ligeledes ofte og er derfor ofte gennemsigtige og står i forbindelse med bestemte begivenheder (f.eks. julesalget). Imidlertid udskydes udsendelsesdatoerne ofte, og de store selskabers adfærd i denne forbindelse kan næppe betegnes som hemmeligt aftalt. Der lader derimod mere til at foreligge en konkurrencebestemt situation, hvor hvert selskab forsøger at optimere sine udsendelsesdatoer.

—   Udsendelses- og indspilningsrettigheder: Alle de store selskaber har et søsterselskab, der beskæftiger sig med musikudgivelse, bortset fra Sony BMG, da Bertelsmann i 2007 solgte sin udgivelsesdivision til Universal. Sony/ATV er et joint venture inden for udgivelse mellem Sony og Michael Jackson, der har en betydelig lavere markedsandel end konkurrenterne. Derudover kunne Kommissionen i sin undersøgelse konkludere, at da der findes forvaltningsselskaber (ophavsretsselskaber), kan udgiverne ikke udøve markedsstyrke inden for indspillet musik.

—   Kulturel mangfoldighed: Ifølge markedsundersøgelsen er der intensiv konkurrence mellem alle pladeselskaberne om at finde og skrive kontrakt med nye kunstnere. Ganske vist har de store pladeselskaber skåret i antallet af kunstnere, som de har kontrakt med, men denne nedskæring fulgte efter det drastiske fald i efterspørgselen og begyndte før fusionen mellem Sony og BMG. De lokale kunstneres andel af pladesalget er steget væsentligt i de fleste EØS-lande i de seneste år. De lokale kunstneres stigende andel sælges både gennem traditionelle detailkanaler og over internettet, og sidstnævnte fungerer som et samlingspunkt, hvor både kendte og ukendte kunstnere kan udstille og sælge deres musik direkte til slutbrugerne uden at skulle anvende de traditionelle detailkanaler. Det kan derfor konkluderes, at fusionen mellem Sony og BMG ikke har nogen negativ indflydelse på den kulturelle mangfoldighed, for så vidt angår skabelse, indspilning, distribution og forhandling.

Samordning af prismæssige aspekter

| 31. | Følgende koordinationsteorier, som i givet fald ville betyde, at de større musikselskaber foretager samordning for at stabilisere nettoengrospriserne for fysiske CD-albummer på et niveau, der er hævet over konkurrencen, er blevet analyseret og afvist. |
| --- | --- |

31.

Følgende koordinationsteorier, som i givet fald ville betyde, at de større musikselskaber foretager samordning for at stabilisere nettoengrospriserne for fysiske CD-albummer på et niveau, der er hævet over konkurrencen, er blevet analyseret og afvist.

Samordning af budgetmæssige aspekter

| 32. | Det er blevet påstået over for Kommissionen, at de større markedsdeltageres budgetter skulle kunne bruges som et udgangspunkt for en kontrol af deres gennemsnitlige årlige rabatter eller som et signal til samtlige detailhandlere (og derigennem til konkurrenterne), og at den stiltiende samordning, der fandt sted i et givet år, ville blive gentaget året efter. |
| --- | --- |

32.

Det er blevet påstået over for Kommissionen, at de større markedsdeltageres budgetter skulle kunne bruges som et udgangspunkt for en kontrol af deres gennemsnitlige årlige rabatter eller som et signal til samtlige detailhandlere (og derigennem til konkurrenterne), og at den stiltiende samordning, der fandt sted i et givet år, ville blive gentaget året efter.

| 33. | Kommissionen har konstateret, at pladeselskaberne ikke udarbejder budgetter for særskilte kunder. Det skal påpeges, at detailhandlerne har oplyst, at de ikke bliver underrettet om, hvor store rabatbudgetter pladeselskaberne har tildelt dem. Kommissionen har også konstateret, at musikselskabernes budgetter er fortrolige dokumenter, og undersøgelsen har ikke leveret beviser for, at disse budgetter omdeles blandt de større markedsdeltagere, eller at de på anden vis kan anvendes til samordning. Derudover vurderer Kommissionen, at budgetter ganske vist bruges til prognosticering af salg og rabatter, men at de ikke er velegnede til at kontrollere rabatter, der ydes til regelmæssige kunder (f.eks. pr. måned eller uge). Endelig gælder det, at månedlige budgetter på grund af usikkerheden om bl.a. salgsprognoserne ofte overskrides, og Kommissionen har ikke fundet tegn på manglende rabatter mod slutningen af budgetperioderne eller gengældelsesforanstaltninger efter konstateret og regelmæssig afvigelse fra budgetterne, hvilket ikke stemmer overens med en teori om, at der skulle foreligge stiltiende hemmelige aftaler. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen har konstateret, at pladeselskaberne ikke udarbejder budgetter for særskilte kunder. Det skal påpeges, at detailhandlerne har oplyst, at de ikke bliver underrettet om, hvor store rabatbudgetter pladeselskaberne har tildelt dem. Kommissionen har også konstateret, at musikselskabernes budgetter er fortrolige dokumenter, og undersøgelsen har ikke leveret beviser for, at disse budgetter omdeles blandt de større markedsdeltagere, eller at de på anden vis kan anvendes til samordning. Derudover vurderer Kommissionen, at budgetter ganske vist bruges til prognosticering af salg og rabatter, men at de ikke er velegnede til at kontrollere rabatter, der ydes til regelmæssige kunder (f.eks. pr. måned eller uge). Endelig gælder det, at månedlige budgetter på grund af usikkerheden om bl.a. salgsprognoserne ofte overskrides, og Kommissionen har ikke fundet tegn på manglende rabatter mod slutningen af budgetperioderne eller gengældelsesforanstaltninger efter konstateret og regelmæssig afvigelse fra budgetterne, hvilket ikke stemmer overens med en teori om, at der skulle foreligge stiltiende hemmelige aftaler.

Samordning af prisfastsættelse for hvert enkelt album

| 34. | I henhold til teorien om, at der skulle ske samordning for hver enkelt album, skulle de større markedsdeltagere så til stadighed overvåge tusindvis af albummer fra konkurrenterne. Markedsundersøgelsen viste, at det er muligt for de store selskaber at indsamle oplysninger om et begrænset antal specifikke albummer ved at holde kontakt med detailhandelen, men det virker særdeles usandsynligt, at pladeselskaberne skulle kunne indhente udtømmende og nøjagtige oplysninger om priserne på alle deres konkurrenters albummer, eller for den sags skyld om deres albummer på hitlisterne. Markedsundersøgelsen har heller ikke kunnet underbygge påstanden om, at de store selskaber rent faktisk forsøger at indhente sådanne oplysninger systematisk. Derudover udvikler maksimumpriser, kampagnerabatter og detailpriser sig konstant, og der kræves daglig eller som minimum ugentlig overvågning for at kunne indsamle så betydelige mængder oplysningselementer. En sådan database ville være særdeles omkostningstung og ville efter al sandsynlighed være langt fra komplet. |
| --- | --- |

34.

I henhold til teorien om, at der skulle ske samordning for hver enkelt album, skulle de større markedsdeltagere så til stadighed overvåge tusindvis af albummer fra konkurrenterne. Markedsundersøgelsen viste, at det er muligt for de store selskaber at indsamle oplysninger om et begrænset antal specifikke albummer ved at holde kontakt med detailhandelen, men det virker særdeles usandsynligt, at pladeselskaberne skulle kunne indhente udtømmende og nøjagtige oplysninger om priserne på alle deres konkurrenters albummer, eller for den sags skyld om deres albummer på hitlisterne. Markedsundersøgelsen har heller ikke kunnet underbygge påstanden om, at de store selskaber rent faktisk forsøger at indhente sådanne oplysninger systematisk. Derudover udvikler maksimumpriser, kampagnerabatter og detailpriser sig konstant, og der kræves daglig eller som minimum ugentlig overvågning for at kunne indsamle så betydelige mængder oplysningselementer. En sådan database ville være særdeles omkostningstung og ville efter al sandsynlighed være langt fra komplet.

Samordning af prispolitik (stabilisering af den nuværende forretningsmodel)

| 35. | Det er blevet antydet overfor Kommissionen, at der kunne foreligge en skadeteori, hvorefter alle store pladeselskaber koordinerer deres almindelige prisfastsættelsespolitik. En sådan teori ville indebære, at alle store selskaber fulgte samme prisfastsættelsesmønstre, hvilket kræver en vis fleksibilitet, så albumpriserne kan svinge i henhold til efterspørgslen. I henhold til denne teori skulle de store selskaber opnå en stabil og forudsigelig forretningsramme, da prisfastsættelsen for sammenlignelige nye titler eller for sammenlignelige katalogtitler i det store hele ville være den samme. Dermed sikredes det ligeledes, at prisudviklingen på albummer følger ensartede regler. Konkurrenterne vil kunne opdage en afvigelse fra den almindelige prisfastsættelse, så snart den bliver systematisk og gælder for en stor albumkategori. |
| --- | --- |

35.

Det er blevet antydet overfor Kommissionen, at der kunne foreligge en skadeteori, hvorefter alle store pladeselskaber koordinerer deres almindelige prisfastsættelsespolitik. En sådan teori ville indebære, at alle store selskaber fulgte samme prisfastsættelsesmønstre, hvilket kræver en vis fleksibilitet, så albumpriserne kan svinge i henhold til efterspørgslen. I henhold til denne teori skulle de store selskaber opnå en stabil og forudsigelig forretningsramme, da prisfastsættelsen for sammenlignelige nye titler eller for sammenlignelige katalogtitler i det store hele ville være den samme. Dermed sikredes det ligeledes, at prisudviklingen på albummer følger ensartede regler. Konkurrenterne vil kunne opdage en afvigelse fra den almindelige prisfastsættelse, så snart den bliver systematisk og gælder for en stor albumkategori.

| 36. | Kommissionen finder, at det er uhensigtsmæssigt at betegne denne teori som et eksempel på samordnede handlinger på markedet for indspillet musik, især fordi en sådan teori ville give forskellige store selskaber betydeligt spillerum til at udvikle adskillige alternative prisfastsættelsesordninger, som ikke adskiller sig fra egentlig konkurrence. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen finder, at det er uhensigtsmæssigt at betegne denne teori som et eksempel på samordnede handlinger på markedet for indspillet musik, især fordi en sådan teori ville give forskellige store selskaber betydeligt spillerum til at udvikle adskillige alternative prisfastsættelsesordninger, som ikke adskiller sig fra egentlig konkurrence.

Samordning af priser på og kort efter udgivelsesdatoen

| 37. | De store selskaber har størstedelen af deres omsætning i form at hitlistealbummer i de første uger efter udgivelsesdatoen. Derfor ville en samordning blandt de store selskaber af priserne på hitlistealbummer i den indledende periode efter udgivelsesdatoen dække en væsentlig del af de store selskabers virksomhed og indtægter. Analysen, som først blev udført på overordnet plan, herunder alle involverede markeder, har afdækket en række svagheder i denne teori, som ikke stemmer overens med tanken om, at der skulle foreligge hemmelige stiltiende aftaler. Ved bedømmelse heraf skal der især tages stilling til følgende spørgsmål: |
| --- | --- |

37.

De store selskaber har størstedelen af deres omsætning i form at hitlistealbummer i de første uger efter udgivelsesdatoen. Derfor ville en samordning blandt de store selskaber af priserne på hitlistealbummer i den indledende periode efter udgivelsesdatoen dække en væsentlig del af de store selskabers virksomhed og indtægter. Analysen, som først blev udført på overordnet plan, herunder alle involverede markeder, har afdækket en række svagheder i denne teori, som ikke stemmer overens med tanken om, at der skulle foreligge hemmelige stiltiende aftaler. Ved bedømmelse heraf skal der især tages stilling til følgende spørgsmål:

Hvordan fastsætter de store selskaber de offentliggjorte forhandlerpriser?

Undersøgelsen viser, at ikke alle de store selskaber anvender samme offentliggjorte forhandlerpriser, og at hver enkelt af de store markedsdeltagere bruger et variabelt antal »hovedforhandlerpriser«. Der lader derudover ikke til at være nogen fast regel for, hvilken hovedforhandlerpris et stort selskab anvender for hver udgivelse. Det er uklart, om en sådan grad af valgfrihed kan betragtes som forenelig med påstanden om, at der skulle foreligge hemmelige stiltiende aftaler. Hvis der rent faktisk var tale om samordning, er det desuden uklart, hvorfor de forskellige store selskaber stadig anvender forskellige hovedforhandlerpriser, der svinger adskillige euro, hvilket for de store selskaber med lavere hovedforhandlerpriser vil betyde tab af en væsentlig del af omsætningen i forhold til andre store selskaber.

Hvor længe skal de offentliggjorte forhandlerpriser forblive stabile efter udsendelsesdatoen?

Undersøgelsen viser, at den periode efter udsendelsesdatoen, hvor maksimumprisen for et album er stabil, varierer afhængigt af det enkelte album. Igen kan der ikke konstateres tydelige regler, og det står derfor ikke klart, hvordan der kan være tale om hemmelige stiltiende aftaler, når hvert enkelt af de store selskaber »frit« kan vælge at sænke forhandlerprisen for et album.

Hvilken regel gælder der for rabatter i den nævnte periode?

Kommissionens analyse har vist, at kampagnerabatter kun gælder for visse albummer, at de varierer afhængigt af selve albummet og detailhandleren, og at de ændres i løbet af et albums »levetid«. Disse kampagnerabatter gælder for en væsentlig del af de nye titler og har en væsentlig indflydelse på nettodetailpriserne. Desuden har undersøgelsen ikke afsløret forholdsvis enkle og hyppigt forekommende mønstre bag anvendelsen af disse kampagnerabatter ved nye album til større kunder. At disse mønstre ikke findes, svækker teorien om, at der har fundet samordning sted mellem de store selskaber.

| 38. | Hvis det skal kunne bevises, at der foreligger en kollektivt dominerende stilling, skal samordningen desuden opfylde Airtours-kriterierne: tilstrækkelig gennemsigtighed til at opdage afvigelser, troværdige gengældelsesforanstaltninger og kundernes eller konkurrenternes manglende mulighed for at bringe samordningen i fare. |
| --- | --- |

38.

Hvis det skal kunne bevises, at der foreligger en kollektivt dominerende stilling, skal samordningen desuden opfylde Airtours-kriterierne: tilstrækkelig gennemsigtighed til at opdage afvigelser, troværdige gengældelsesforanstaltninger og kundernes eller konkurrenternes manglende mulighed for at bringe samordningen i fare.

Mangel på gennemsigtighed

| 39. | De offentliggjorte forhandlerpriser er kun delvis gennemsigtige, og Kommissionen har konstateret, at de ikke overvåges systematisk af de store selskaber. I de fleste lande er forhandlerpriserne ikke længere offentligt tilgængelige. De oplyses i reklamematerialet til detailhandlerne. Disse detailhandlere kunne teoretisk dele disse oplysninger med andre pladeselskaber, men markedsundersøgelsen har ikke afdækket beviser for, at dette sker systematisk. I visse lande er forhandlerpriserne eller -koderne også tilgængelige på websteder, som pladeselskaber og detailhandlere har adgang til. Parterne har imidlertid oplyst, at de ikke gør brug af sådanne websteder. Imidlertid indrømmer mange detailhandlere, at de delvis anvender oplysninger om prisfastsættelse fra et stort selskab, når de skal forhandle med andre store selskaber. Selv om det således burde være muligt for Sony BMG at indsamle oplysninger om forhandlerpriser fra kontakter med detailhandelen, vil sådanne oplysninger formentlig være ufuldstændige og af tvivlsom pålidelighed. Det kan derfor ikke fastslås, at forhandlerpriserne kan anvendes som grundlag for en samordningsteori. |
| --- | --- |

39.

De offentliggjorte forhandlerpriser er kun delvis gennemsigtige, og Kommissionen har konstateret, at de ikke overvåges systematisk af de store selskaber. I de fleste lande er forhandlerpriserne ikke længere offentligt tilgængelige. De oplyses i reklamematerialet til detailhandlerne. Disse detailhandlere kunne teoretisk dele disse oplysninger med andre pladeselskaber, men markedsundersøgelsen har ikke afdækket beviser for, at dette sker systematisk. I visse lande er forhandlerpriserne eller -koderne også tilgængelige på websteder, som pladeselskaber og detailhandlere har adgang til. Parterne har imidlertid oplyst, at de ikke gør brug af sådanne websteder. Imidlertid indrømmer mange detailhandlere, at de delvis anvender oplysninger om prisfastsættelse fra et stort selskab, når de skal forhandle med andre store selskaber. Selv om det således burde være muligt for Sony BMG at indsamle oplysninger om forhandlerpriser fra kontakter med detailhandelen, vil sådanne oplysninger formentlig være ufuldstændige og af tvivlsom pålidelighed. Det kan derfor ikke fastslås, at forhandlerpriserne kan anvendes som grundlag for en samordningsteori.

| 40. | Rabatterne er endnu mindre gennemsigtige. De forhandles direkte og bilateralt mellem hvert enkelt stort selskab og hver enkelt kunde. Selv om detailhandlerne bruger kommercielle oplysninger fra et stort selskab, når de forhandler med konkurrenterne, indrømmer et flertal af detailhandlerne, at de store selskaber ikke kender hinandens rabatter. Kontrakter mellem store selskaber og detailhandlerne indeholder generelt forskellige bestemmelser om rabatstrukturer og -satser. Det kan hævdes, at standardrabatter til kunderne er meget stabile fra år til år og er lettere at holde øje med. Kommissionens undersøgelse har imidlertid også vist, at det ikke var muligt at udlede noget fast og forudsigeligt mønster for, hvordan de store selskaber anvender kampagnerabatter og niveauet for disse rabatter blandt de forskellige detailhandlere (for både nye albummer og katalogalbummer). Disse kampagnerabatter kan desuden kun delvis konstateres på detailplan, da kampagnerabatter kan have til formål at få detailhandlerne til at opbygge lagre eller udstille disse albummer mere synligt. De gives ikke systematisk videre til slutbrugeren, og anvendelsen af disse rabatter kan således ikke overvåges systematisk. Deres størrelse er endnu vanskeligere at observere. Det kan konkluderes, at rabatternes begrænsede gennemsigtighed gør det meget vanskeligt at foretage overvågning som led i en stiltiende aftale. |
| --- | --- |

40.

Rabatterne er endnu mindre gennemsigtige. De forhandles direkte og bilateralt mellem hvert enkelt stort selskab og hver enkelt kunde. Selv om detailhandlerne bruger kommercielle oplysninger fra et stort selskab, når de forhandler med konkurrenterne, indrømmer et flertal af detailhandlerne, at de store selskaber ikke kender hinandens rabatter. Kontrakter mellem store selskaber og detailhandlerne indeholder generelt forskellige bestemmelser om rabatstrukturer og -satser. Det kan hævdes, at standardrabatter til kunderne er meget stabile fra år til år og er lettere at holde øje med. Kommissionens undersøgelse har imidlertid også vist, at det ikke var muligt at udlede noget fast og forudsigeligt mønster for, hvordan de store selskaber anvender kampagnerabatter og niveauet for disse rabatter blandt de forskellige detailhandlere (for både nye albummer og katalogalbummer). Disse kampagnerabatter kan desuden kun delvis konstateres på detailplan, da kampagnerabatter kan have til formål at få detailhandlerne til at opbygge lagre eller udstille disse albummer mere synligt. De gives ikke systematisk videre til slutbrugeren, og anvendelsen af disse rabatter kan således ikke overvåges systematisk. Deres størrelse er endnu vanskeligere at observere. Det kan konkluderes, at rabatternes begrænsede gennemsigtighed gør det meget vanskeligt at foretage overvågning som led i en stiltiende aftale.

| 41. | Med hensyn til muligheden for at udregne nettoengrosprisen for et CD-album ud fra detailprisen har markedsundersøgelsen vist, at detailhandlernes bruttofortjeneste efter udsendelse af et nyt album påvirkes af en lang række faktorer og derfor ikke er regelmæssig. Selv ved nye udgivelser, hvor detailhandlernes bruttofortjeneste er mere stabil, har undersøgelsen vist, at gennemsigtigheden er for lav til, at man kan udregne nettoengrosprisen for konkurrenternes albummer tilstrækkelig nøjagtigt. Dette viser, at omvendt udregning er meget vanskelig for albummer i almindelighed, hvilket et flertal af detailhandlerne har bekræftet. |
| --- | --- |

41.

Med hensyn til muligheden for at udregne nettoengrosprisen for et CD-album ud fra detailprisen har markedsundersøgelsen vist, at detailhandlernes bruttofortjeneste efter udsendelse af et nyt album påvirkes af en lang række faktorer og derfor ikke er regelmæssig. Selv ved nye udgivelser, hvor detailhandlernes bruttofortjeneste er mere stabil, har undersøgelsen vist, at gennemsigtigheden er for lav til, at man kan udregne nettoengrosprisen for konkurrenternes albummer tilstrækkelig nøjagtigt. Dette viser, at omvendt udregning er meget vanskelig for albummer i almindelighed, hvilket et flertal af detailhandlerne har bekræftet.

| 42. | Afslutningsvis tyder undersøgelsen på, at gennemsigtigheden med hensyn til offentliggjorte forhandlerpriser, rabatter og bruttofortjenester på detailpriserne ikke er tilstrækkelig til at konstatere, om de andre store selskaber overholder en eventuel prisfastsættelsespolitik, der er aftalt i fællesskab for samtlige albummer eller for den sags skyld i perioden efter en nyudgivelse. |
| --- | --- |

42.

Afslutningsvis tyder undersøgelsen på, at gennemsigtigheden med hensyn til offentliggjorte forhandlerpriser, rabatter og bruttofortjenester på detailpriserne ikke er tilstrækkelig til at konstatere, om de andre store selskaber overholder en eventuel prisfastsættelsespolitik, der er aftalt i fællesskab for samtlige albummer eller for den sags skyld i perioden efter en nyudgivelse.

Gengældelsesforanstaltninger

| 43. | De to eneste former for gengældelsesforanstaltninger, som er blevet nævnt over for Kommissionen, er udelukkelse af det afvigende selskab fra fælles udsendelser af opsamlingsalbummer eller andre fælles aktiviteter og afbrydelse af stiltiende samordnet praksis med hensyn til priser og udsendelse af albummer. Kommissionen har ikke i nogen af de påvirkede lande kunnet konstatere initiativer, der kan betragtes som gengældelse i form af udelukkelse fra opsamlingsaftaler eller aktiviteter, der var beregnet som gengældelse for konkurrencemæssig adfærd. Selv om truslen om at anvende troværdige gengældelsesforanstaltninger i sig selv kan være en tilstrækkelig afskrækkelsesmekanisme, bekræfter manglen på sådanne beviser i tilfælde, hvor der ikke har kunnet konstateres harmonisering svarende til samordning, at sådanne mekanismer ikke kan betragtes som troværdige gengældelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

43.

De to eneste former for gengældelsesforanstaltninger, som er blevet nævnt over for Kommissionen, er udelukkelse af det afvigende selskab fra fælles udsendelser af opsamlingsalbummer eller andre fælles aktiviteter og afbrydelse af stiltiende samordnet praksis med hensyn til priser og udsendelse af albummer. Kommissionen har ikke i nogen af de påvirkede lande kunnet konstatere initiativer, der kan betragtes som gengældelse i form af udelukkelse fra opsamlingsaftaler eller aktiviteter, der var beregnet som gengældelse for konkurrencemæssig adfærd. Selv om truslen om at anvende troværdige gengældelsesforanstaltninger i sig selv kan være en tilstrækkelig afskrækkelsesmekanisme, bekræfter manglen på sådanne beviser i tilfælde, hvor der ikke har kunnet konstateres harmonisering svarende til samordning, at sådanne mekanismer ikke kan betragtes som troværdige gengældelsesforanstaltninger.

Konkurrenternes og kundernes reaktioner

| 44. | De uafhængige pladeselskaber lader ikke reelt til at være i stand til at reagere på eller spolere det forventede resultat af samordnet praksis blandt de store selskaber. Derimod lader der til at være tilstrækkelige — og stigende — muligheder for, at en væsentlig del af kunderne kan destabilisere de store selskabers samordning ved at mindske indkøb af og reklamering for deres produkter. Det er derfor usandsynligt, at en samordning (som Kommissionen ikke har fundet tegn på i sin markedsundersøgelse) kan opretholdes under disse omstændigheder. |
| --- | --- |

44.

De uafhængige pladeselskaber lader ikke reelt til at være i stand til at reagere på eller spolere det forventede resultat af samordnet praksis blandt de store selskaber. Derimod lader der til at være tilstrækkelige — og stigende — muligheder for, at en væsentlig del af kunderne kan destabilisere de store selskabers samordning ved at mindske indkøb af og reklamering for deres produkter. Det er derfor usandsynligt, at en samordning (som Kommissionen ikke har fundet tegn på i sin markedsundersøgelse) kan opretholdes under disse omstændigheder.

Konklusion

| 45. | Markedsundersøgelsen har således ikke frembragt beviser for, at der skulle ske samordning med hensyn til fastsættelse af forhandlerpriser. Analysen af rabatstabiliteten antyder, at en væsentlig del af salget — selv med fuld indsigt i forhandlerpriserne — ikke følger et enkelt og stabilt rabatmønster, der kan udledes af en markedsdeltager med betydelig viden på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger. Forhandlerpriserne er kun delvis gennemsigtige, og meget tyder på, at det ikke er muligt at udregne nettoengrosprisen fra detailprisen med tilstrækkelig sikkerhed. |
| --- | --- |

45.

Markedsundersøgelsen har således ikke frembragt beviser for, at der skulle ske samordning med hensyn til fastsættelse af forhandlerpriser. Analysen af rabatstabiliteten antyder, at en væsentlig del af salget — selv med fuld indsigt i forhandlerpriserne — ikke følger et enkelt og stabilt rabatmønster, der kan udledes af en markedsdeltager med betydelig viden på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger. Forhandlerpriserne er kun delvis gennemsigtige, og meget tyder på, at det ikke er muligt at udregne nettoengrosprisen fra detailprisen med tilstrækkelig sikkerhed.

2.3.   Konklusion

| 46. | Kommissionens undersøgelse har vist, at fusionen hverken har ført til eller vil føre til, at der skabes eller styrkes en kollektiv dominerende stilling blandt de fire tiloversblevne store selskaber på markedet for musik indspillet på fonogram i nogen af EØS-landene, som ville føre til væsentlige hindringer for den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. |
| --- | --- |

46.

Kommissionens undersøgelse har vist, at fusionen hverken har ført til eller vil føre til, at der skabes eller styrkes en kollektiv dominerende stilling blandt de fire tiloversblevne store selskaber på markedet for musik indspillet på fonogram i nogen af EØS-landene, som ville føre til væsentlige hindringer for den reelle konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf.

VI.   KONKLUSION

| 47. | Det konkluderes i beslutningen, at den påtænkte fusion ikke i væsentlig grad vil hæmme den reelle konkurrence ved at skabe eller styrke en dominerende stilling på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. Fusionen erklæres derfor forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen i henhold til fusionsforordningens (forordning (EØF) nr. 4064/89) artikel 8, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 57. |
| --- | --- |

47.

Det konkluderes i beslutningen, at den påtænkte fusion ikke i væsentlig grad vil hæmme den reelle konkurrence ved at skabe eller styrke en dominerende stilling på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. Fusionen erklæres derfor forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen i henhold til fusionsforordningens (forordning (EØF) nr. 4064/89) artikel 8, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 57.

---

(1)  EUT L 395 af 30.12.1989, s. 1.

(2)  T-464/04 (Impala/Kommissionen). De anmeldende parter har anket dommen fra Retten i Første Instans (C-413/06 P).

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/29

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 94/10)

| Sag nr. | XR 16/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Lubuskie |
| Støtteordningens navn eller navn på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement | Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Retsgrundlag | Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).
  Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Forventet årligt støtteydelse | 1 mio. PLN |
| Maksimal støtteintensitet | 50 % |
| I overensstemmelse med forordningens artikel 4 |
| Gennemførelsestidspunkt | 9.6.2007 |
| Varighed | 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp. |
| ul. Sikorskiego 3-4 |
| PL-66-400 Gorzów Wlkp. |
| Tel. (48-95) 721 95 27 |
| wojnicka@um.gorzow.pl |

Sag nr.

XR 16/08

Medlemsstat

Polen

Region

Lubuskie

Støtteordningens navn eller navn på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement

Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Retsgrundlag

Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).

Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Forventet årligt støtteydelse

1 mio. PLN

Maksimal støtteintensitet

50 %

I overensstemmelse med forordningens artikel 4

Gennemførelsestidspunkt

9.6.2007

Varighed

31.12.2013

Økonomisk sektor

Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp.

ul. Sikorskiego 3-4

PL-66-400 Gorzów Wlkp.

Tel. (48-95) 721 95 27

wojnicka@um.gorzow.pl

Internetadressen, hvor støtteordningen er offentliggjort

http://www.wojewodalubuski.pl/download.php?what=../dzienniki/2007/duwl52.pdf

Andre oplysninger

—

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/30

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 94/11)

| 1. | Den 7. april 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Autogrill SpA (»Autogrill«, Italien), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele World Duty Free Limited (»WDF«, Det Forenede Kongerige), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 7. april 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Autogrill SpA (»Autogrill«, Italien), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele World Duty Free Limited (»WDF«, Det Forenede Kongerige), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Autogrill: forplejning- og rejsebureauservice |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Autogrill: forplejning- og rejsebureauservice

| — | WDF: rejsebureauservice. |
| --- | --- |

—

WDF: rejsebureauservice.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/31

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 94/12)

| 1. | Den 8. april 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Arrow Electronics, Inc. (»Arrow«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Logix SA (»Logix«, Frankrig), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 8. april 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Arrow Electronics, Inc. (»Arrow«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Logix SA (»Logix«, Frankrig), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Arrow: engrossalg af elektroniske komponenter og IT-produkter i Amerika, Europa og Asien/Stillehavsregionen |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Arrow: engrossalg af elektroniske komponenter og IT-produkter i Amerika, Europa og Asien/Stillehavsregionen

| — | Logix: engrossalg af IT-produkter i Frankrig, Polen, Benelux, de nordiske lande, Israel og Marokko. |
| --- | --- |

—

Logix: engrossalg af IT-produkter i Frankrig, Polen, Benelux, de nordiske lande, Israel og Marokko.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5099 — Arrow Electronics/Logix sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

16.4.2008

| 16.4.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 94/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 94/s3

---

MEDDELELSE

Den 16. april 2008 udkommer »Fælles sortsliste over landbrugsplantearter — 3. tilføjelse til 26. samlede udgave« i Den Europæiske Unions Tidende C 94 A.

For abonnenter på EU-Tidende er numrene gratis for hvert abonnement og i den/de pågældende sprogversion(er). Abonnenter, der ønsker at modtage denne EU-Tidende, bedes returnere nedenstående bestillingsseddel i udfyldt stand med angivelse af deres abonnementskode (findes til venstre på forsendelsesetiketterne — begynder med O/...). Den pågældende EU-Tidende leveres gratis i op til et år fra udgivelsesdatoen.

Hvis De er interesseret i et eksemplar af dette nummer af EU-Tidende, kan De købe det ved henvendelse til vores salgsagenter (se: http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).

Denne EU-Tidende er — ligesom alle udgaver af EU-Tidende (L, C, C A, C E) — tilgængelig gratis på internettet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---