# Europos Sąjungos C 48/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 48 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. vasario 21d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 48

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. vasario 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2008/C 048/01 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2008/C 048/01

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2008/C 048/02 | Euro kursas | 5 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2008/C 048/02

Euro kursas

5

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Komisija |
| 2008/C 048/03 | Kvietimas teikti paraiškas — Bendroji suderinta Europos Sąjungos verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų programa | 6 |
| | Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) |
| 2008/C 048/04 | Pranešimas apie viešą konkursą EPSO/AD/125/08 | 15 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2008/C 048/05 | Valstybės pagalba — Danija — Valstybės pagalba C 58/07 (ex N 240/07) — Galiojančios tonažo apmokestinimo tvarkos pakeitimai — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 048/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  ) | 28 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

2008/C 048/03

Kvietimas teikti paraiškas — Bendroji suderinta Europos Sąjungos verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų programa

6

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

2008/C 048/04

Pranešimas apie viešą konkursą EPSO/AD/125/08

15

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2008/C 048/05

Valstybės pagalba — Danija — Valstybės pagalba C 58/07 (ex N 240/07) — Galiojančios tonažo apmokestinimo tvarkos pakeitimai — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

16

2008/C 048/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 21.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 48/1

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(2008/C 48/01)

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 11 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | NN 98/02 |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Regionas | — |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw |
| Teisinis pagrindas | Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)
  Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie |
| Priemonės rūšis | Su tyrimais, konsultacijomis ir demonstravimu susijusios pagalbos schemos pakeitimas: naujas laikotarpis, biudžetas ir priemonės |
| Tikslas | Pagerinti veiksmingą energijos panaudojimą šiltnamių daržininkystėje ir sumažinti bendrą energijos panaudojimą |
| Pagalbos forma | Subsidijos konsultacijas žemės ūkio klausimais teikiančioms institucijoms, švietimo ir tyrimų sektoriuje veiklą vykdančioms institucijoms |
| Biudžetas | 70 mln. dešimčiai metų, 7 mln. per metus |
| Intensyvumas | Tyrimams: 100 %, konsultacijoms: 100 %, demonstravimui: 50 % |
| Trukmė | 2000-2010 m. |
| Ekonomikos sektoriai | Šiltnamių daržininkystė bei tyrimų ir konsultacijų žemės ūkio srityje sektorius |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 11

Pagalbos Nr.

NN 98/02

Valstybė narė

Nyderlandai

Regionas

—

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Verbetering van de energie-efficiëntie in de glastuinbouw

Teisinis pagrindas

Begroting ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Kaderwet LNV-subsidies (artikel 2) Subsidieregeling demonstratie- en kennisoverdrachtsprojecten duurzame landbouw, Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126)

Instellingsverordening productschap Tuinbouw (artikelen 15, 15 en 19), Verordening Productschap Tuinbouw heffing verbruik aardgas, Verordening Productschap Tuinbouw Financieringsfonds energie

Priemonės rūšis

Su tyrimais, konsultacijomis ir demonstravimu susijusios pagalbos schemos pakeitimas: naujas laikotarpis, biudžetas ir priemonės

Tikslas

Pagerinti veiksmingą energijos panaudojimą šiltnamių daržininkystėje ir sumažinti bendrą energijos panaudojimą

Pagalbos forma

Subsidijos konsultacijas žemės ūkio klausimais teikiančioms institucijoms, švietimo ir tyrimų sektoriuje veiklą vykdančioms institucijoms

Biudžetas

70 mln. dešimčiai metų, 7 mln. per metus

Intensyvumas

Tyrimams: 100 %, konsultacijoms: 100 %, demonstravimui: 50 %

Trukmė

2000-2010 m.

Ekonomikos sektoriai

Šiltnamių daržininkystė bei tyrimų ir konsultacijų žemės ūkio srityje sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

ir

| Product board on horticulture |
| --- |
| Postbus 280 |
| 2700 AG Zoetermeer |
| Nederland |

Product board on horticulture

Postbus 280

2700 AG Zoetermeer

Nederland

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 11 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | NN 65/05 (ex N 486/03) |
| Valstybė narė | Belgija |
| Regionas | Flanders |
| Pavadinimas | „Fonds voor landbouw en visserij” |
| Teisinis pagrindas | — | Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 11

Pagalbos Nr.

NN 65/05 (ex N 486/03)

Valstybė narė

Belgija

Regionas

Flanders

Pavadinimas

„Fonds voor landbouw en visserij”

Teisinis pagrindas

—

Wet van 23.3.1998 betreffende de oprichting van een Begrotingsfonds voor de gezondheid en de kwaliteit van de dieren en de dierlijke productie

| — | Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie |
| --- | --- |

—

Decreet van 20.12.2002 houdende bepalingen tot begeleiding van de derde aanpassing van de begroting 2002, gewijzigd bij decreet van 27.6.2003, regelt de oprichting van het Fonds voor de kwaliteit van de landbouwproductie

| — | Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij |
| --- | --- |

—

Decreet van 19.5.2006 betreffende de oprichting en de werking van het Fonds voor Landbouw en Visserij

Priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Flandrijoje įkurti žemės ūkio ir žuvininkystės fondą

Pagalbos forma

Subsidija

Biudžetas

2003–2006 m. laikotarpiui – 5 052 924 EUR

Nuo 2007 m. – apie 900 000 EUR per metus

Intensyvumas

Iki 100 %

Trukmė

Neapibrėžta

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkio ir žuvininkystės sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Agentschap Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II-laan 35 |
| B-1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Agentschap Landbouw en Visserij

Koning Albert II-laan 35

B-1030 Brussel

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 1 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 272/07 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Andalucía |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo |
| Teisinis pagrindas | Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución |
| Priemonės rūšis | Pagalbos chema |
| Tikslas | — |
| Pagalbos forma | Dotacija |
| Biudžetas | 7 800 000 EUR |
| Intensyvumas | 75 %–50 % |
| Trukmė | 2007–2011 |
| Ekonomikos sektoriai | Žemės ūkis |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Consejería de Agricultura y Pesca
  Comunidad Autónoma de Andalucía |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 1

Pagalbos Nr.

N 272/07

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Andalucía

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Ayudas contra la plaga de la mosca del olivo

Teisinis pagrindas

Proyecto de Orden de ... de ... de 2007 por la que se modifica la Orden de 8 de junio de 2006, por la que se declara la existencia oficial de la plaga mosca del olivo (Bactrocera oleae Gmel), se establecen las medidas de control y las ayudas para su ejecución

Priemonės rūšis

Pagalbos chema

Tikslas

—

Pagalbos forma

Dotacija

Biudžetas

7 800 000 EUR

Intensyvumas

75 %–50 %

Trukmė

2007–2011

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Consejería de Agricultura y Pesca

Comunidad Autónoma de Andalucía

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 1 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 316/07 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Comunidad Autónoma de Canarias |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro |
| Teisinis pagrindas | Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias |
| Priemonės rūšis | Pagalbos chema |
| Tikslas | — |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | 30 000 EUR |
| Intensyvumas | Daugiausia 80 % |
| Trukmė | Ad hoc |
| Ekonomikos sektoriai | Žemės ūkis |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 1

Pagalbos Nr.

N 316/07

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Comunidad Autónoma de Canarias

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Ayudas para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas entre el 26 y el 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro

Teisinis pagrindas

Proyecto de Orden por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto Ley 2/2007, de 2 de febrero, por el que se adoptan medidas urgentes para reparar los daños causados por las inundaciones acaecidas los días 26, 27 y 28 de enero de 2007 en la Isla de Hierro de la Comunidad Autónoma de Canarias

Priemonės rūšis

Pagalbos chema

Tikslas

—

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

30 000 EUR

Intensyvumas

Daugiausia 80 %

Trukmė

Ad hoc

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 12 19 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 477/07 |
| Valstybė narė | Vokietijos Federacinė Respublika |
| Regionas | — |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Weinfonds |
| Teisinis pagrindas | §§ 37 ff. Weingesetz
  Weinfonds-Verordnung |
| Pagalbos rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | 1. | Gerinti vyno kokybę, taip pat įsisavinant ir plėtojant rinką skatinti vyno ir kitų vynuogininkystės produktų pardavimą. |

Sprendimo priėmimo data

2007 12 19

Pagalbos Nr.

N 477/07

Valstybė narė

Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas

—

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Weinfonds

Teisinis pagrindas

§§ 37 ff. Weingesetz

Weinfonds-Verordnung

Pagalbos rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

1.

Gerinti vyno kokybę, taip pat įsisavinant ir plėtojant rinką skatinti vyno ir kitų vynuogininkystės produktų pardavimą.

| 2. | Siekti Vokietijoje ir užsienyje apsaugoti teisės aktais nustatytą šalyje gaminamo vyno ženklinimą |
| --- | --- |

2.

Siekti Vokietijoje ir užsienyje apsaugoti teisės aktais nustatytą šalyje gaminamo vyno ženklinimą

Pagalbos forma

Subsidijos

Biudžetas

12 000 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

2013 12 31

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Deutscher Weinfonds |
| --- |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Deutscher Weinfonds

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 21.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 48/5

---

Euro kursas (1)

2008 m. vasario 20 d.

(2008/C 48/02)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4656 |
| JPY | Japonijos jena | 158,32 |
| DKK | Danijos krona | 7,4536 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,7544 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3196 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6116 |
| ISK | Islandijos krona | 98,81 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,877 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,29 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 265,87 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6964 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,5835 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,6556 |
| SKK | Slovakijos krona | 33,177 |
| TRY | Turkijos lira | 1,778 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6031 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4899 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,434 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8449 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0709 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 386,9 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,541 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,4697 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,284 |
| IDR | Indijos rupija | 13 468,86 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7258 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,723 |
| RUB | Rusijos rublis | 36,052 |
| THB | Tailando batas | 46,313 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,5523 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,8063 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4656

JPY

Japonijos jena

158,32

DKK

Danijos krona

7,4536

GBP

Svaras sterlingas

0,7544

SEK

Švedijos krona

9,3196

CHF

Šveicarijos frankas

1,6116

ISK

Islandijos krona

98,81

NOK

Norvegijos krona

7,877

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,29

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

265,87

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6964

PLN

Lenkijos zlotas

3,5835

RON

Rumunijos lėja

3,6556

SKK

Slovakijos krona

33,177

TRY

Turkijos lira

1,778

AUD

Australijos doleris

1,6031

CAD

Kanados doleris

1,4899

HKD

Honkongo doleris

11,434

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8449

SGD

Singapūro doleris

2,0709

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 386,9

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,541

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,4697

HRK

Kroatijos kuna

7,284

IDR

Indijos rupija

13 468,86

MYR

Malaizijos ringitas

4,7258

PHP

Filipinų pesas

59,723

RUB

Rusijos rublis

36,052

THB

Tailando batas

46,313

BRL

Brazilijos realas

2,5523

MXN

Meksikos pesas

15,8063

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

| 21.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 48/6

---

Kvietimas teikti paraiškas — Bendroji suderinta Europos Sąjungos verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų programa

(2008/C 48/03)

1.   APLINKYBĖS

Europos Komisija skelbia kvietimą teikti paraiškas (nuoroda ECFIN/2008/A3-003) atlikti vartotojų nuomonės tyrimus pagal Bendrąją suderintą ES verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų programą (kurią Komisija patvirtino 2006 m. liepos 12 d. COM(2006)379) šiose ES valstybėse narėse: Austrijoje, Airijoje ir Maltoje. Komisija ir specializuotos įstaigos bendradarbiaus pasirašiusios partnerystės pagrindų susitarimą trejų metų laikotarpiui.

Programos tikslas – surinkti informaciją apie ES valstybių narių ir šalių kandidačių ekonominę padėtį, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) valdymo tikslais būtų galima palyginti jų ekonominius ciklus. Taip atliekamas tyrimas jau tapo nepakeičiama priemonė įgyvendinant EPS ekonominės priežiūros procesą ir siekiant bendrųjų ekonominės politikos tikslų.

2.   VEIKLOS TIKSLAS IR SPECIFIKACIJOS

2.1.   Tikslai

Bendrojoje suderintoje ES programoje dalyvauja specializuotos įstaigos (organizacijos), atliekančios nuomonės tyrimus jungtinio finansavimo pagrindu. Komisija nori sudaryti sutartis su įstaigomis ir organizacijomis, kurios yra kvalifikuotos atlikti vartotojų nuomonės tyrimus per ateinančius trejus metus.

Be to, tokie ad hoc nuomonės tyrimai aktualiais ekonominiais klausimais atliekami kartu su mėnesiniais nuomonės tyrimais naudojant tas pačias imtis, kurios sudarytos mėnesiniams nuomonės tyrimams, siekiant surinkti informaciją tam tikromis ekonominės politikos temomis. Tokie tyrimai iš esmės dažniau būna pavieniai.

2.2.   Techninės specifikacijos

2.2.1.   Nuomonės tyrimų laikas ir rezultatų pateikimas

Lentelėje pateikiama nuomonės tyrimų, siūlomų atlikti šiame kvietime teikti paraiškas, apžvalga:

| Nuomonės tyrimo pavadinimas | Veiksmų skaičius/dydžio klasės | Suvestinių rodiklių skaičius | Klausimų, užduodamų kiekvieną mėnesį, skaičius | Klausimų, užduodamų kiekvieną ketvirtį, skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vartotojas | 24 klasės | 1 | 14 (įskaitant 2 neprivalomus klausimus) | 3 |

Nuomonės tyrimo pavadinimas

Veiksmų skaičius/dydžio klasės

Suvestinių rodiklių skaičius

Klausimų, užduodamų kiekvieną mėnesį, skaičius

Klausimų, užduodamų kiekvieną ketvirtį, skaičius

Vartotojas

24 klasės

1

14 (įskaitant 2 neprivalomus klausimus)

3

| — | Mėnesiniai nuomonės tyrimai turi būti atliekami per pirmas dvi kiekvieno mėnesio savaites, o jų rezultatai elektroniniu paštu turi būti nusiųsti Komisijai ne vėliau kaip prieš 5–6 darbo dienas iki mėnesio pabaigos pagal grafiką, kuris bus pateiktas atskirame dotacijos susitarime. |
| --- | --- |

—

Mėnesiniai nuomonės tyrimai turi būti atliekami per pirmas dvi kiekvieno mėnesio savaites, o jų rezultatai elektroniniu paštu turi būti nusiųsti Komisijai ne vėliau kaip prieš 5–6 darbo dienas iki mėnesio pabaigos pagal grafiką, kuris bus pateiktas atskirame dotacijos susitarime.

| — | Ketvirtiniai nuomonės tyrimai turi būti atliekami per pirmas dvi pirmo kiekvieno ketvirčio mėnesio (sausio, balandžio, liepos ir spalio) savaites, o jų rezultatai elektroniniu paštu turi būti nusiųsti Komisijai ne vėliau kaip prieš 5–6 darbo dienas atitinkamai iki sausio, balandžio, liepos ir spalio mėnesio pabaigos pagal grafiką, kuris bus pateiktas atskirame dotacijos susitarime. |
| --- | --- |

—

Ketvirtiniai nuomonės tyrimai turi būti atliekami per pirmas dvi pirmo kiekvieno ketvirčio mėnesio (sausio, balandžio, liepos ir spalio) savaites, o jų rezultatai elektroniniu paštu turi būti nusiųsti Komisijai ne vėliau kaip prieš 5–6 darbo dienas atitinkamai iki sausio, balandžio, liepos ir spalio mėnesio pabaigos pagal grafiką, kuris bus pateiktas atskirame dotacijos susitarime.

| — | Ad hoc nuomonės tyrimų atveju gavėjai turi laikytis konkrečių jiems nustatytų grafikų. |
| --- | --- |

—

Ad hoc nuomonės tyrimų atveju gavėjai turi laikytis konkrečių jiems nustatytų grafikų.

Išsamų veiklos aprašymą (atskiro dotacijos susitarimo I priedas) galima atsisiųsti iš šio tinklalapio:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

2.2.2.   Metodika ir klausimynai

Išsamios informacijos apie metodiką, klausimynus ir tarptautines verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų atlikimo gaires galima rasti Bendrosios suderintos ES verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų programos naudotojo vadove tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/indicators/business_consumer_surveys/userguide_en.pdf

3.   ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS IR TRUKMĖ

3.1.   Administracinės nuostatos

Įstaiga arba organizacija atrenkama ne ilgesniam kaip 3 metų laikotarpiui. Komisija nori pradėti ilgalaikį bendradarbiavimą su konkursą laimėjusiais paraiškų teikėjais. Todėl šalys sudarys trejų metų partnerystės pagrindų susitarimą. Pagal partnerystės pagrindų susitarimą, kuriame bus nurodyti bendrieji tikslai ir planuojamos veiklos pobūdis, šalys galės sudaryti tris atskirus metinius dotacijos susitarimus. Pirmasis atskiras dotacijų susitarimas bus sudarytas dėl 2008 m. gegužės mėn.–2009 m. balandžio mėn. laikotarpio.

3.2.   Trukmė

Vartotojų nuomonės tyrimai atliekami nuo gegužės 1 d. iki balandžio 30 d. Veiklos trukmė negali būti ilgesnė kaip 12 mėnesių.

4.   FINANSAVIMAS

4.1.   Bendrijos finansavimo šaltiniai

Atrinkti projektai bus finansuojami pagal 01.02.02 biudžeto eilutę – Ekonominės ir pinigų sąjungos koordinavimas ir priežiūra.

4.2.   Šiam konkursui numatytas bendras Bendrijos biudžetas

| — | Vartotojų nuomonės tyrimams Austrijoje, Airijoje ir Maltoje atlikti nuo 2008 m. gegužės mėn. iki 2009 m. balandžio mėn. skiriamas bendras metinis biudžetas yra 160 000,00 EUR (vienas šimtas šešiasdešimt tūkstančių eurų). |
| --- | --- |

—

Vartotojų nuomonės tyrimams Austrijoje, Airijoje ir Maltoje atlikti nuo 2008 m. gegužės mėn. iki 2009 m. balandžio mėn. skiriamas bendras metinis biudžetas yra 160 000,00 EUR (vienas šimtas šešiasdešimt tūkstančių eurų).

| — | Kitiems dvejiems metams atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas suma gali būti padidinta apytikriai 3 %. |
| --- | --- |

—

Kitiems dvejiems metams atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas suma gali būti padidinta apytikriai 3 %.

4.3.   Procentinė Bendrijos finansavimo dalis

Komisijos įnašas į jungtinį finansavimą negali būti didesnis negu 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias gavėjas patiria atlikdamas kiekvieną nuomonės tyrimą. Komisija bendro finansavimo dalį nustato kiekvienu konkrečiu atveju.

4.4.   Finansuojama gavėjo veiklos dalis ir patiriamos reikalavimus atitinkančios išlaidos

Gavėjas turės pateikti išsamią pirmųjų metų sąmatą, nurodydamas apskaičiuotas veiklos išlaidas ir finansavimą eurais. Išsami sąmata atitinkamai antriesiems ir tretiesiems metams pagal partnerystės pagrindų susitarimą bus pateikta Komisijai paprašius.

Apskaičiuota dotacijos suma, kurios prašoma Komisijos, turėtų būti suapvalinta iki artimiausios dešimties. Sąmata bus pridedama kaip atskiro dotacijos susitarimo priedas. Vėliau Komisija gali naudoti šiuos skaičius audito tikslais.

Reikalavimus atitinkančios išlaidos galimos tik po to, kai visos šalys pasirašo atskirą dotacijos susitarimą, išskyrus išimtinius atvejus, ir jokiu būdu ne prieš pateikiant paraišką gauti dotaciją. Įnašai natūra nelaikomi reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis.

4.5.   Mokėjimo tvarka

Gavėjas prašymą iš anksto skirti 40 % didžiausios dotacijos sumos gali pateikti rugsėjo mėnesį. Prašymas sumokėti likusią sumos dalį kartu su galutine finansine pažyma ir išsamiu išlaidų sąrašu pateikiamas per du mėnesius nuo veiklos pabaigos dienos (žr. išsamesnę informaciją atskiro dotacijos susitarimo 5 straipsnyje).

Prieš pateikiant išankstinio mokėjimo prašymą ir prašymą sumokėti likusią sumos dalį reikia laiku pateikti vartotojų nuomonės tyrimo rezultatus.

Reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis bus laikomos tik tos išlaidos, kurias galima atsekti ir atpažinti pagal gavėjo išlaidų apskaitos sistemą.

4.6.   Subranga

| — | Jei pasiūlyme subrangovo teikiamų paslaugų skaičius lygus 50 % užduočių arba didesnis, subrangovas privalo pateikti visus dokumentus, kurių reikia visam paraiškos teikėjo pasiūlymui įvertinti atsižvelgiant į pasiūlymų atmetimo, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijus (žr. toliau pateikiamus 5, 6 ir 7 punktus). Tai reiškia, kad subrangovas turi įrodyti, kad jis atitinka pasiūlymo atmetimo kriterijus bei atrankos ir sutarties sudarymo kriterijus, taikomus užduotims, kurias jis atliks. |
| --- | --- |

—

Jei pasiūlyme subrangovo teikiamų paslaugų skaičius lygus 50 % užduočių arba didesnis, subrangovas privalo pateikti visus dokumentus, kurių reikia visam paraiškos teikėjo pasiūlymui įvertinti atsižvelgiant į pasiūlymų atmetimo, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijus (žr. toliau pateikiamus 5, 6 ir 7 punktus). Tai reiškia, kad subrangovas turi įrodyti, kad jis atitinka pasiūlymo atmetimo kriterijus bei atrankos ir sutarties sudarymo kriterijus, taikomus užduotims, kurias jis atliks.

| — | Asmuo, pateikęs paraišką gauti dotaciją, sudaro sutartį su geriausią kainos ir kokybės santykį siūlančiais konkurso dalyviais, stengdamasis išvengti interesų konflikto. Jei subrangos darbai viršija 60 000,00 EUR, atrinktas paraiškos teikėjas turi dokumentais pagrįsti, kad subrangovas buvo pasirinktas pagal geriausią pasiūlytą kainos ir kokybės santykį. |
| --- | --- |

—

Asmuo, pateikęs paraišką gauti dotaciją, sudaro sutartį su geriausią kainos ir kokybės santykį siūlančiais konkurso dalyviais, stengdamasis išvengti interesų konflikto. Jei subrangos darbai viršija 60 000,00 EUR, atrinktas paraiškos teikėjas turi dokumentais pagrįsti, kad subrangovas buvo pasirinktas pagal geriausią pasiūlytą kainos ir kokybės santykį.

4.7.   Bendri pasiūlymai

Visais atvejais, kai pateikiami bendri pasiūlymai, reikia aiškiai nurodyti visų pasiūlymo dalyvių užduotis ir finansinį įnašą. Visi dalyviai turi pateikti visus dokumentus, reikalingus visam pasiūlymui įvertinti, atsižvelgiant į su jų užduotimis susijusius pasiūlymų atmetimo, atrankos ir sutarties sudarymo kriterijus (žr. toliau pateikiamus 5, 6 ir 7 punktus).

Vienas iš dalyvių bus koordinatorius ir:

| — | prisiims bendrą atsakomybę už partnerystę su Komisija; |
| --- | --- |

—

prisiims bendrą atsakomybę už partnerystę su Komisija;

| — | stebės kito (-ų) dalyvio (-ių) veiklą; |
| --- | --- |

—

stebės kito (-ų) dalyvio (-ių) veiklą;

| — | užtikrins veiklos darnumą ir nuomonės tyrimų rezultatų pateikimą reikiamu laiku; |
| --- | --- |

—

užtikrins veiklos darnumą ir nuomonės tyrimų rezultatų pateikimą reikiamu laiku;

| — | centralizuos sutarties pasirašymą ir Komisijai pateiks visų dalyvių tinkamai pasirašytą sutartį (gali būti ir įgaliotinis); |
| --- | --- |

—

centralizuos sutarties pasirašymą ir Komisijai pateiks visų dalyvių tinkamai pasirašytą sutartį (gali būti ir įgaliotinis);

| — | centralizuos Komisijos finansinį įnašą ir išmokės jį dalyviams; |
| --- | --- |

—

centralizuos Komisijos finansinį įnašą ir išmokės jį dalyviams;

| — | surinks dokumentus, patvirtinančius kiekvieno dalyvio patirtas išlaidas, ir pateiks juos vienu rinkiniu. |
| --- | --- |

—

surinks dokumentus, patvirtinančius kiekvieno dalyvio patirtas išlaidas, ir pateiks juos vienu rinkiniu.

5.   TINKAMUMO KRITERIJAI

5.1.   Paraiškos teikėjų teisinis statusas

Kvietimas teikti paraiškas skirtas įstaigoms ir organizacijoms (juridiniams asmenims), turintiems teisinį statusą vienoje iš 27 ES valstybių narių. Paraiškos teikėjai privalo įrodyti, kad jie turi juridinio asmens statusą, ir pateikti reikalaujamus standartinius juridinio asmens statusą patvirtinančius dokumentus.

5.2.   Paraiškos atmetimo pagrindas

Paraiškos gauti dotaciją nebus svarstomos, jeigu jų pateikėjų padėtis yra kuri nors iš toliau nurodytų (1):

| a) | paraiškos teikėjai bankrutavę arba likviduojami, juos administruoja teismai, jie yra sudarę susitarimus su kreditoriais, sustabdę veiklą, jiems iškelta byla dėl tokių reikalų arba jų padėtis panaši dėl panašios procedūros, nustatytos nacionaliniuose įstatymuose ar kituose teisės aktuose; |
| --- | --- |

a)

paraiškos teikėjai bankrutavę arba likviduojami, juos administruoja teismai, jie yra sudarę susitarimus su kreditoriais, sustabdę veiklą, jiems iškelta byla dėl tokių reikalų arba jų padėtis panaši dėl panašios procedūros, nustatytos nacionaliniuose įstatymuose ar kituose teisės aktuose;

| b) | res judicata galią turinčiu teismo sprendimu buvo pripažinti kaltais padarę teisės pažeidimą, susijusį su profesine veikla; |
| --- | --- |

b)

res judicata galią turinčiu teismo sprendimu buvo pripažinti kaltais padarę teisės pažeidimą, susijusį su profesine veikla;

| c) | yra kalti padarę rimtus profesinius nusižengimus, įrodomus priemonėmis, kurias sutartį sudaranti institucija gali pagrįsti; |
| --- | --- |

c)

yra kalti padarę rimtus profesinius nusižengimus, įrodomus priemonėmis, kurias sutartį sudaranti institucija gali pagrįsti;

| d) | neįvykdė įsipareigojimų, susijusių su socialinio draudimo įmokomis ar mokesčių mokėjimu pagal šalies, kurioje yra įsisteigę, sutartį sudarančios institucijos šalies arba šalies, kurioje turi būti vykdoma sutartis, teisines nuostatas; |
| --- | --- |

d)

neįvykdė įsipareigojimų, susijusių su socialinio draudimo įmokomis ar mokesčių mokėjimu pagal šalies, kurioje yra įsisteigę, sutartį sudarančios institucijos šalies arba šalies, kurioje turi būti vykdoma sutartis, teisines nuostatas;

| e) | jų atžvilgiu buvo priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamos organizacijos arba kokioje nors kitoje neteisėtoje veikloje, kuri kelia grėsmę Bendrijų finansiniams interesams; |
| --- | --- |

e)

jų atžvilgiu buvo priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamos organizacijos arba kokioje nors kitoje neteisėtoje veikloje, kuri kelia grėsmę Bendrijų finansiniams interesams;

| f) | kitoje viešųjų pirkimų procedūroje arba dotacijų, finansuojamų iš Bendrijos biudžeto, skyrimo procedūroje buvo pripažinta, kad jie iš esmės pažeidė sutarties sąlygas nesilaikydami sutartinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

f)

kitoje viešųjų pirkimų procedūroje arba dotacijų, finansuojamų iš Bendrijos biudžeto, skyrimo procedūroje buvo pripažinta, kad jie iš esmės pažeidė sutarties sąlygas nesilaikydami sutartinių įsipareigojimų;

| g) | pateko į interesų konfliktą; |
| --- | --- |

g)

pateko į interesų konfliktą;

| h) | yra kalti dėl neteisingos reikiamos informacijos pateikimo arba visai nepateikė tokios informacijos. |
| --- | --- |

h)

yra kalti dėl neteisingos reikiamos informacijos pateikimo arba visai nepateikė tokios informacijos.

Pildydami standartinę deklaracijos dėl paraiškos teikėjo atitikties reikalavimams formą paraiškos teikėjai turi įrodyti, kad jų padėtis nėra viena iš tų, kurios nurodytos 5.2 punkte.

5.3.   Administracinės nuobaudos ir piniginės baudos

| 1. | Nepažeidžiant sutartyje numatytų nuobaudų taikymo, su kandidatais arba konkurso dalyviais ir rangovais, kurie pateikė neteisingus pareiškimus arba buvo pripažinti rimtai nusižengę dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo ankstesnėje pirkimų procedūroje, nebus pasirašomos sutartys ir jiems nebus skiriamos dotacijos, finansuojamos iš Bendrijos biudžeto, ilgiausiai dvejus metus nuo tos dienos, kurią buvo nustatytas pažeidimas, patvirtintas rungimosi principu pagrįstame procese, kuriame dalyvavo rangovas. Šis laikotarpis gali būti pratęstas iki trejų metų, jeigu per penkerius metus nuo pirmojo nusižengimo padaromas pakartotinis nusižengimas.
  Konkurso dalyviams arba kandidatams, pateikusiems neteisingus pareiškimus, skiriamos ir finansinės baudos, kurių dydis gali būti 2–10 % bendros sudarytos sutarties vertės.
  Rangovai, pripažinti rimtai pažeidę savo sutartinius įsipareigojimus, baudžiami finansinėmis baudomis, kurių dydis gali būti 2–10 % visos atitinkamos sutarties vertės. Šis procentas gali būti padidintas iki 4–20 %, jeigu per penkerius metus nuo pirmojo nusižengimo padaromas pakartotinis nusižengimas. |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant sutartyje numatytų nuobaudų taikymo, su kandidatais arba konkurso dalyviais ir rangovais, kurie pateikė neteisingus pareiškimus arba buvo pripažinti rimtai nusižengę dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo ankstesnėje pirkimų procedūroje, nebus pasirašomos sutartys ir jiems nebus skiriamos dotacijos, finansuojamos iš Bendrijos biudžeto, ilgiausiai dvejus metus nuo tos dienos, kurią buvo nustatytas pažeidimas, patvirtintas rungimosi principu pagrįstame procese, kuriame dalyvavo rangovas. Šis laikotarpis gali būti pratęstas iki trejų metų, jeigu per penkerius metus nuo pirmojo nusižengimo padaromas pakartotinis nusižengimas.

Konkurso dalyviams arba kandidatams, pateikusiems neteisingus pareiškimus, skiriamos ir finansinės baudos, kurių dydis gali būti 2–10 % bendros sudarytos sutarties vertės.

Rangovai, pripažinti rimtai pažeidę savo sutartinius įsipareigojimus, baudžiami finansinėmis baudomis, kurių dydis gali būti 2–10 % visos atitinkamos sutarties vertės. Šis procentas gali būti padidintas iki 4–20 %, jeigu per penkerius metus nuo pirmojo nusižengimo padaromas pakartotinis nusižengimas.

| 2. | 5.2 punkto a, c ir d papunkčiuose nurodytais atvejais su kandidatais arba konkurso dalyviais nebus pasirašomos sutartys ir jiems nebus skiriamos dotacijos ilgiausiai dvejus metus nuo tos dienos, kurią buvo nustatytas pažeidimas, patvirtintas rungimosi principu pagrįstame procese, kuriame dalyvavo rangovas.
  5.2 punkto b ir e papunkčiuose nurodytais atvejais su kandidatais arba konkurso dalyviais nebus pasirašomos sutartys ir jiems nebus skiriamos dotacijos trumpiausiai vienerius metus ir ilgiausiai ketverius metus nuo teismo sprendimo paskelbimo dienos.
  Šie laikotarpiai gali būti pratęsti iki penkerių metų, jeigu per penkerius metus nuo pirmojo nusižengimo ar pirmojo teismo sprendimo padaromas pakartotinis nusižengimas. |
| --- | --- |

2.

5.2 punkto a, c ir d papunkčiuose nurodytais atvejais su kandidatais arba konkurso dalyviais nebus pasirašomos sutartys ir jiems nebus skiriamos dotacijos ilgiausiai dvejus metus nuo tos dienos, kurią buvo nustatytas pažeidimas, patvirtintas rungimosi principu pagrįstame procese, kuriame dalyvavo rangovas.

5.2 punkto b ir e papunkčiuose nurodytais atvejais su kandidatais arba konkurso dalyviais nebus pasirašomos sutartys ir jiems nebus skiriamos dotacijos trumpiausiai vienerius metus ir ilgiausiai ketverius metus nuo teismo sprendimo paskelbimo dienos.

Šie laikotarpiai gali būti pratęsti iki penkerių metų, jeigu per penkerius metus nuo pirmojo nusižengimo ar pirmojo teismo sprendimo padaromas pakartotinis nusižengimas.

| 3. | 5.2 punkto e papunktyje nurodyti atvejai yra tokie:






  a) | sukčiavimo atvejai, kaip nurodyta 1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktu parengtos Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1 straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

3.

5.2 punkto e papunktyje nurodyti atvejai yra tokie:

a)

sukčiavimo atvejai, kaip nurodyta 1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktu parengtos Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1 straipsnyje;

| b) | korupcijos atvejai, kaip nurodyta 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos aktu sudarytos Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais arba Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

korupcijos atvejai, kaip nurodyta 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos aktu sudarytos Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais arba Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, 3 straipsnyje;

| c) | dalyvavimas nusikalstamos organizacijos veikloje, kaip apibrėžta Tarybos bendrųjų veiksmų 98/733/TVR 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

c)

dalyvavimas nusikalstamos organizacijos veikloje, kaip apibrėžta Tarybos bendrųjų veiksmų 98/733/TVR 2 straipsnio 1 dalyje;

| d) | pinigų plovimo atvejai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 91/308/EEB 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

pinigų plovimo atvejai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 91/308/EEB 1 straipsnyje.

6.   ATRANKOS KRITERIJAI

Paraiškų teikėjai privalo turėti stabilius ir pakankamus finansavimo šaltinius, kad galėtų vykdyti veiklą per visą laikotarpį. Jie privalo turėti reikiamą profesinę kompetenciją ir kvalifikaciją, būtiną siūlomai veiklai arba darbų programai įvykdyti.

6.1.   Finansinės paraiškų teikėjų galimybės

Paraiškų teikėjai privalo turėti finansinių galimybių, leidžiančių įvykdyti siūlomą veiklą ir turi pateikti paskutinių dvejų finansinių metų, kurių sąskaitos yra uždarytos, buhalterinius balansus bei pelno ir nuostolių ataskaitas. Ši nuostata netaikoma viešosioms įstaigoms ir tarptautinėms organizacijoms.

6.2.   Paraiškų teikėjų gebėjimai vykdyti veiklą

Paraiškų teikėjai privalo gebėti įvykdyti siūlomą veiklą ir turi pateikti atitinkamus tai patvirtinančius dokumentus.

Vertinant paraiškų teikėjų gebėjimus bus taikomi tokie reikalavimai:

| — | ne trumpesnė kaip trejų metų dokumentais patvirtinta patirtis, įgyta rengiant ir atliekant nuomonės tyrimus; |
| --- | --- |

—

ne trumpesnė kaip trejų metų dokumentais patvirtinta patirtis, įgyta rengiant ir atliekant nuomonės tyrimus;

| — | dokumentais patvirtinta patirtis vertinant nuomonės tyrimų rezultatus ir tvarkant metodikos dalykus (imtis, klausimynus ir kalendorinį planavimą); |
| --- | --- |

—

dokumentais patvirtinta patirtis vertinant nuomonės tyrimų rezultatus ir tvarkant metodikos dalykus (imtis, klausimynus ir kalendorinį planavimą);

| — | gebėjimas taikyti Bendrosios suderintos ES verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų programos metodiką ir laikytis tarptautinių verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų atlikimo gairių, kurias bendrai nustatė Europos Komisija ir OECD (žr. 2.2.2 punktą), bei Komisijos nurodymų: laikytis mėnesinių ataskaitų pateikimo terminų, Komisijos tarnybų prašymu įgyvendinti nuomonės tyrimų programos patobulinimus ir pakeitimus, dėl kurių susitariama per koordinacinius susitikimus su bendradarbiaujančių įstaigų (organizacijų) atstovais. |
| --- | --- |

—

gebėjimas taikyti Bendrosios suderintos ES verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų programos metodiką ir laikytis tarptautinių verslo ir vartotojų nuomonės tyrimų atlikimo gairių, kurias bendrai nustatė Europos Komisija ir OECD (žr. 2.2.2 punktą), bei Komisijos nurodymų: laikytis mėnesinių ataskaitų pateikimo terminų, Komisijos tarnybų prašymu įgyvendinti nuomonės tyrimų programos patobulinimus ir pakeitimus, dėl kurių susitariama per koordinacinius susitikimus su bendradarbiaujančių įstaigų (organizacijų) atstovais.

7   SUTARTIES SUDARYMO KRITERIJAI

Kandidatai, su kuriais bus sudaroma sutartis, atrenkami pagal tokius kriterijus:

| — | kandidato kompetencijos ir patirties 6.2 punkte nurodytose srityse lygį; |
| --- | --- |

—

kandidato kompetencijos ir patirties 6.2 punkte nurodytose srityse lygį;

| — | kandidato kompetencijos ir patirties, įgytos pagal nuomonės tyrimų rezultatus rengiant rodiklius ir naudojant nuomonės tyrimų rezultatus ciklinei ir ekonominei analizei bei tyrimams, įskaitant analizę pagal sektorius, lygį; |
| --- | --- |

—

kandidato kompetencijos ir patirties, įgytos pagal nuomonės tyrimų rezultatus rengiant rodiklius ir naudojant nuomonės tyrimų rezultatus ciklinei ir ekonominei analizei bei tyrimams, įskaitant analizę pagal sektorius, lygį;

| — | siūlomos nuomonės tyrimo metodikos, įskaitant imties empirinį modelį, imties dydį, apimtį, atsakymų procentinę dalį ir t. t., veiksmingumą; |
| --- | --- |

—

siūlomos nuomonės tyrimo metodikos, įskaitant imties empirinį modelį, imties dydį, apimtį, atsakymų procentinę dalį ir t. t., veiksmingumą;

| — | kandidato kompetencijos ir specialių nuomonės tyrimų atlikimo savybių atitinkamame sektoriuje ir šalyje, kurioje ketinama atlikti nuomonės tyrimą (-us), žinių lygį; |
| --- | --- |

—

kandidato kompetencijos ir specialių nuomonės tyrimų atlikimo savybių atitinkamame sektoriuje ir šalyje, kurioje ketinama atlikti nuomonės tyrimą (-us), žinių lygį;

| — | kandidato darbo organizavimo veiksmingumą lankstumo, infrastruktūros, kvalifikuoto personalo bei priemonių požiūriu atliekant darbus, pateikiant rezultatus, dalyvaujant nuomonės tyrimų pagal bendrąją suderintą programą rengimo procese ir palaikant ryšius su Komisija. |
| --- | --- |

—

kandidato darbo organizavimo veiksmingumą lankstumo, infrastruktūros, kvalifikuoto personalo bei priemonių požiūriu atliekant darbus, pateikiant rezultatus, dalyvaujant nuomonės tyrimų pagal bendrąją suderintą programą rengimo procese ir palaikant ryšius su Komisija.

8.   PRAKTINĖS PROCEDŪROS

8.1.   Pasiūlymų rengimas ir teikimas

Kartu su pasiūlymais turi būti pateikta užpildyta ir pasirašyta standartinė paraiškos forma gauti dotaciją su visais formoje nurodytais pagrindžiamaisiais dokumentais. Paraiškos teikėjai gali teikti pasiūlymus vienai ar kelioms šalims. Tačiau kiekvienai šaliai turi būti pateikti atskiri pasiūlymai.

Pasiūlymai turi būti pateikti trimis dalimis:

| — | administracinis pasiūlymas; |
| --- | --- |

—

administracinis pasiūlymas;

| — | techninis pasiūlymas; |
| --- | --- |

—

techninis pasiūlymas;

| — | finansinis pasiūlymas. |
| --- | --- |

—

finansinis pasiūlymas.

Komisijoje galima gauti šias standartines formas:

| — | standartinę paraiškos formą gauti dotaciją; |
| --- | --- |

—

standartinę paraiškos formą gauti dotaciją;

| — | standartinę sąmatos formą, kurioje nurodomos apskaičiuotos nuomonės tyrimų atlikimo sąnaudos ir finansavimo planas; |
| --- | --- |

—

standartinę sąmatos formą, kurioje nurodomos apskaičiuotos nuomonės tyrimų atlikimo sąnaudos ir finansavimo planas;

| — | standartinę finansinio identifikavimo formą; |
| --- | --- |

—

standartinę finansinio identifikavimo formą;

| — | standartinę juridinio asmens statuso patvirtinimo formą; |
| --- | --- |

—

standartinę juridinio asmens statuso patvirtinimo formą;

| — | standartinę deklaracijos dėl paraiškos pateikėjo atitikties reikalavimams formą; |
| --- | --- |

—

standartinę deklaracijos dėl paraiškos pateikėjo atitikties reikalavimams formą;

| — | standartinę deklaracijos dėl pageidavimo pasirašyti partnerystės pagrindų susitarimą ir atskirą dotacijos susitarimą formą; |
| --- | --- |

—

standartinę deklaracijos dėl pageidavimo pasirašyti partnerystės pagrindų susitarimą ir atskirą dotacijos susitarimą formą;

| — | standartinę subrangos formą; |
| --- | --- |

—

standartinę subrangos formą;

| — | standartinę nuomonės tyrimo metodikos aprašymo formą |
| --- | --- |

—

standartinę nuomonės tyrimo metodikos aprašymo formą

bei dokumentus, susijusius su finansiniais dotacijos aspektais:

| — | atmintinę, skirtą sąmatoms ir finansinei atskaitomybei sudaryti; |
| --- | --- |

—

atmintinę, skirtą sąmatoms ir finansinei atskaitomybei sudaryti;

| — | partnerystės pagrindų susitarimo pavyzdį; |
| --- | --- |

—

partnerystės pagrindų susitarimo pavyzdį;

| — | atskiro dotacijos susitarimo pavyzdį; |
| --- | --- |

—

atskiro dotacijos susitarimo pavyzdį;

| a) | parsisiunčiant jas iš tinklavietės:
  http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm |
| --- | --- |

a)

parsisiunčiant jas iš tinklavietės:

http://ec.europa.eu/economy_finance/procurements_grants/call4proposals10984_en.htm

| b) | Jei pirmuoju būdu informacijos gauti neįmanoma, galima kreiptis į Komisiją adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affaires |
| Unit ECFIN-A-3 (Business surveys) |
| Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003 |
| BU-1 3/146 |
| B-1049 Brussels |
| Faksas (32-2) 296 36 50 |
| El. paštas: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu |

b)

Jei pirmuoju būdu informacijos gauti neįmanoma, galima kreiptis į Komisiją adresu:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affaires

Unit ECFIN-A-3 (Business surveys)

Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003

BU-1 3/146

B-1049 Brussels

Faksas (32-2) 296 36 50

El. paštas: ecfin-bcs-mail@ec.europa.eu

Prašytume nurodyti „Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003“ (liet. „Kvietimas teikti paraiškas — ECFIN/2008/A3-003“).

Komisija turi teisę keisti šiuos standartinius dokumentus, jei to prireikia pagal bendrąją suderintą ES programą ir (arba) dėl biudžeto valdymo suvaržymų.

Pasiūlymai turi būti teikiami viena iš Europos bendrijos oficialiųjų kalbų, tam tikrais atvejais – kartu su vertimu į anglų, prancūzų arba vokiečių kalbą.

Paraiškos teikėjas privalo pateikti vieną pasirašytą pasiūlymo originalą ir tris jo kopijas (pageidautina nesusegtas). Tai palengvins administracinį darbą darant visas reikiamas dokumentų kopijas (dokumentus) atrankos komitetui (-ams).

Pasiūlymai turi būti siunčiami užantspauduotame voke, įdėtame į kitą užantspauduotą voką.

Ant išorinio voko turi būti adresas, nurodytas toliau 8.3 punkte.

Ant užklijuoto vidinio voko su pasiūlymu turi būti užrašyta „Call for proposals — ECFIN/2008/A3-003, not to be opened by the internal mail department“ (liet. „Kvietimas teikti paraiškas — ECFIN/2008/A3-003, neatplėšti vidaus korespondencijos skyriuje“).

Komisija praneš kandidatams, kad jų pasiūlymai gauti, išsiųsdama jiems gavimą patvirtinantį pranešimą, pateiktą kartu su pasiūlymu.

8.2.   Pasiūlymų turinys

8.2.1.   Administracinis pasiūlymas

Administraciniame pasiūlyme pateikiama:

| — | tinkamai pasirašyta standartinė paraiškos forma gauti dotaciją; |
| --- | --- |

—

tinkamai pasirašyta standartinė paraiškos forma gauti dotaciją;

| — | tinkamai užpildyta ir pasirašyta standartinė juridinio asmens statuso patvirtinimo forma ir reikiami dokumentai, patvirtinantys įstaigos arba organizacijos teisinį statusą; |
| --- | --- |

—

tinkamai užpildyta ir pasirašyta standartinė juridinio asmens statuso patvirtinimo forma ir reikiami dokumentai, patvirtinantys įstaigos arba organizacijos teisinį statusą;

| — | tinkamai užpildyta ir pasirašyta standartinė finansinio identifikavimo forma; |
| --- | --- |

—

tinkamai užpildyta ir pasirašyta standartinė finansinio identifikavimo forma;

| — | tinkamai pasirašyta standartinė deklaracijos dėl paraiškos teikėjo atitikimo reikalavimams forma; |
| --- | --- |

—

tinkamai pasirašyta standartinė deklaracijos dėl paraiškos teikėjo atitikimo reikalavimams forma;

| — | tinkamai pasirašyta standartinė deklaracijos dėl pageidavimo pasirašyti partnerystės pagrindų susitarimą ir atskirą dotacijos susitarimą forma, jei pasiūlymas atrenkamas; |
| --- | --- |

—

tinkamai pasirašyta standartinė deklaracijos dėl pageidavimo pasirašyti partnerystės pagrindų susitarimą ir atskirą dotacijos susitarimą forma, jei pasiūlymas atrenkamas;

| — | įstaigos arba organizacijos organizacinė struktūra, nurodant vadovaujančio personalo ir nuomonės tyrimus atliekančio padalinio darbuotojų vardus, pavardes ir pareigas; |
| --- | --- |

—

įstaigos arba organizacijos organizacinė struktūra, nurodant vadovaujančio personalo ir nuomonės tyrimus atliekančio padalinio darbuotojų vardus, pavardes ir pareigas;

| — | stabilios finansinės padėties įrodymas – turi būti pridedami paskutinių dvejų finansinių metų, kurių sąskaitos yra uždarytos, buhalteriniai balansai bei pelno ir nuostolių ataskaitos. |
| --- | --- |

—

stabilios finansinės padėties įrodymas – turi būti pridedami paskutinių dvejų finansinių metų, kurių sąskaitos yra uždarytos, buhalteriniai balansai bei pelno ir nuostolių ataskaitos.

8.2.2.   Techninis pasiūlymas

Techniniame pasiūlyme pateikiama:

| — | Įstaigos arba organizacijos veiklos aprašymas, leidžiantis įvertinti jos kvalifikaciją, jos patirties atitinkamose 6.2 punkte nurodytose srityse apimtį ir trukmę. Tai atitinkamos studijos, paslaugų teikimo sutartys, konsultacinis darbas, nuomonės tyrimai, publikacijos arba kiti anksčiau atlikti darbai, aprašomi nurodant užsakovo pavadinimą ir tai, kurie iš tų darbų atlikti Europos Komisijai, jeigu tokių buvo. Reikėtų pridėti svarbiausias studijas ir (arba) rezultatus. |
| --- | --- |

—

Įstaigos arba organizacijos veiklos aprašymas, leidžiantis įvertinti jos kvalifikaciją, jos patirties atitinkamose 6.2 punkte nurodytose srityse apimtį ir trukmę. Tai atitinkamos studijos, paslaugų teikimo sutartys, konsultacinis darbas, nuomonės tyrimai, publikacijos arba kiti anksčiau atlikti darbai, aprašomi nurodant užsakovo pavadinimą ir tai, kurie iš tų darbų atlikti Europos Komisijai, jeigu tokių buvo. Reikėtų pridėti svarbiausias studijas ir (arba) rezultatus.

| — | Išsamus nuomonės tyrimų vykdymo organizacinių darbų aprašymas. Reikėtų pridėti atitinkamus dokumentus, susijusius su paraiškos teikėjo turima infrastruktūra, priemonėmis, ištekliais ir kvalifikuotu personalu (trumpus darbuotojų, daugiausiai dalyvavusių atliekant nuomonės tyrimą (-us), gyvenimo aprašymus). |
| --- | --- |

—

Išsamus nuomonės tyrimų vykdymo organizacinių darbų aprašymas. Reikėtų pridėti atitinkamus dokumentus, susijusius su paraiškos teikėjo turima infrastruktūra, priemonėmis, ištekliais ir kvalifikuotu personalu (trumpus darbuotojų, daugiausiai dalyvavusių atliekant nuomonės tyrimą (-us), gyvenimo aprašymus).

| — | Tinkamai užpildyta (-os) standartinė (-ės) forma (-os), kurioje pateikiamas išsamus nuomonės tyrimo metodikos aprašymas: atrankos būdai, atrankos paklaida, tikslinis imties dydis, apimtis, tikslinis atsakymų procentas ir t. t. |
| --- | --- |

—

Tinkamai užpildyta (-os) standartinė (-ės) forma (-os), kurioje pateikiamas išsamus nuomonės tyrimo metodikos aprašymas: atrankos būdai, atrankos paklaida, tikslinis imties dydis, apimtis, tikslinis atsakymų procentas ir t. t.

| — | Tinkamai užpildyta standartinė forma, skirta veikloje dalyvaujantiems subrangovams, įskaitant išsamų užduočių, kurios bus atliktos subrangos pagrindu, aprašymą. |
| --- | --- |

—

Tinkamai užpildyta standartinė forma, skirta veikloje dalyvaujantiems subrangovams, įskaitant išsamų užduočių, kurios bus atliktos subrangos pagrindu, aprašymą.

8.2.3.   Finansinis pasiūlymas

Finansiniame pasiūlyme turi būti:

| — | tinkamai užpildyta išsami standartinė sąmata (eurais), apimanti 12 mėnesių laikotarpį, pateikiant veiklos finansavimo planą, išsamų visų reikalavimus atitinkančių bendrųjų vartotojų nuomonės tyrimo išlaidų ir vieneto išlaidų paskirstymą, įskaitant išlaidas subrangos darbams vykdyti; |
| --- | --- |

—

tinkamai užpildyta išsami standartinė sąmata (eurais), apimanti 12 mėnesių laikotarpį, pateikiant veiklos finansavimo planą, išsamų visų reikalavimus atitinkančių bendrųjų vartotojų nuomonės tyrimo išlaidų ir vieneto išlaidų paskirstymą, įskaitant išlaidas subrangos darbams vykdyti;

| — | pažyma apie atleidimą nuo PVM, jeigu taikoma; |
| --- | --- |

—

pažyma apie atleidimą nuo PVM, jeigu taikoma;

| — | dokumentas, patvirtinantis kitų organizacijų finansinį įnašą (bendrą finansavimą), jeigu taikoma. |
| --- | --- |

—

dokumentas, patvirtinantis kitų organizacijų finansinį įnašą (bendrą finansavimą), jeigu taikoma.

8.3.   Adresas ir galutinis terminas paraiškoms pateikti

Paraiškos teikėjai, norintys gauti šias dotacijas, kviečiami teikti paraiškas Europos Komisijai.

Paraiškas galima teikti:

| a) | registruotu laišku arba per privačią siuntų tarnybą; ant paraiškų turi būti pažymėta ne vėlesnė kaip 2008 m. kovo 17 d. data. Išsiuntimo datą liudys pašto antspaudas arba įmokos už siuntimo paslaugas kvitas; paraiškos turi būti pateikiamos šiais adresais:
  Registruotu laišku:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 — 3/13 |
| B-1049 Brussels |

a)

registruotu laišku arba per privačią siuntų tarnybą; ant paraiškų turi būti pažymėta ne vėlesnė kaip 2008 m. kovo 17 d. data. Išsiuntimo datą liudys pašto antspaudas arba įmokos už siuntimo paslaugas kvitas; paraiškos turi būti pateikiamos šiais adresais:

Registruotu laišku:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 — 3/13

B-1049 Brussels

Per privačią siuntų tarnybą:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 — 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 — 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

| b) | arba pristatomos į centrinį Europos Komisijos korespondencijos skyrių (pristatymas asmeniškai arba bet kokio įgalioto paraiškos teikėjo atstovo, įskaitant privačias pristatymo tarnybas) šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Economic and Financial Affairs |
| For the attention of Mr Johan VERHAEVEN |
| Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003 |
| Unit R2, Office BU1 — 3/13 |
| Avenue du Bourget, 1-3 |
| B-1140 Brussels (Evere) |

b)

arba pristatomos į centrinį Europos Komisijos korespondencijos skyrių (pristatymas asmeniškai arba bet kokio įgalioto paraiškos teikėjo atstovo, įskaitant privačias pristatymo tarnybas) šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Economic and Financial Affairs

For the attention of Mr Johan VERHAEVEN

Call for Proposals ref. ECFIN/2008/A3-003

Unit R2, Office BU1 — 3/13

Avenue du Bourget, 1-3

B-1140 Brussels (Evere)

ne vėliau kaip iki 2008 m. kovo 17 d. 16:00 val. (Briuselio laiku). Tokiu atveju paraiškos pateikimas bus įrodytas minėto departamento priimančiojo pareigūno pasirašytu kvitu su nurodyta data.

9.   PARAIŠKŲ SVARSTYMAS

Visos paraiškos bus tikrinamos siekiant įvertinti, ar jos atitinka formalius paraiškos tinkamumo kriterijus.

Reikalavimus atitinkantys pasiūlymai bus vertinami pagal pirmiau nurodytus sutarties sudarymo kriterijus.

Pasiūlymų atrankos procedūra vyks nuo 2008 m. kovo mėn. pabaigos iki balandžio mėn. pradžios. Tam tikslui prie Ekonominių ir finansinių reikalų generalinio direktorato bus sudarytas atrankos komitetas. Jį sudarys ne mažiau kaip trys asmenys, atstovaujantys ne mažiau kaip dviems skirtingiems vienas kitam nepavaldiems specializuotiems padaliniams. Komitetas turės atskirą sekretoriatą, atsakingą už ryšių palaikymą su išrinktu kandidatu pasibaigus atrankos procedūrai. Neatrinkti kandidatai taip pat gaus atskirus pranešimus.

10.   SVARBU

Šis kvietimas teikti paraiškas nenustato Komisijai jokių sutartinių įsipareigojimų įstaigos (organizacijos), jo pagrindu teikiančios paraišką, atžvilgiu. Bet koks bendravimas dėl šio kvietimo teikti paraiškas turi vykti raštu.

Paraiškos teikėjai turi atkreipti dėmesį į sutartines nuostatas, kurių privalės laikytis, jeigu bus pakviesti sudaryti sutartį.

Siekiant apsaugoti Bendrijų finansinius interesus jūsų asmeniniai duomenys gali būti pateikti vidaus audito tarnyboms, Europos Audito Rūmams, finansinių pažeidimų komisijai ir (arba) Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF).

Ekonominės veiklos vykdytojų, kurių padėtis yra viena iš nurodytų Finansinio reglamento 93 ir 94 straipsnyje, 96 straipsnio 1 dalies b punkte ir 96 straipsnio 2 dalies a punkte, duomenys gali būti įtraukti į centrinę duomenų bazę ir pateikti Komisijos paskirtiems asmenims, kitoms Finansinio reglamento 95 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytoms institucijoms, agentūroms, valdžios institucijoms ir įstaigoms. Tai gali būti ir asmenys, turintys atstovavimo, sprendimų priėmimo arba ekonominės veiklos vykdytojų kontroliavimo įgaliojimus. Kiekvienas į duomenų bazę įrašytas subjektas, pateikęs prašymą Komisijos apskaitos pareigūnui, turi teisę gauti su juo susijusią informaciją.

---

(1)  Laikantis Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento 93 ir 94 straipsnių.

---

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

| 21.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 48/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 48/15

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠĄ KONKURSĄ EPSO/AD/125/08

(2008/C 48/04)

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia viešą EPSO/AD/125/08 konkursą gydytojų pareigoms.

Pranešimas apie konkursą skelbiamas tik anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis 2008 m. vasario 21 d. Oficialiajame leidinyje C 48 A.

Išsami informacija skelbiama EPSO interneto svetainėje: http://europa.eu/epso

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 21.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 48/16

---

VALSTYBĖS PAGALBA — DANIJA

Valstybės pagalba C 58/07 (ex N 240/07) — Galiojančios tonažo apmokestinimo tvarkos pakeitimai

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 48/05)

Po šios santraukos pateikiamu 2007 m. gruodžio 11 d. raštu, kurio tekstas yra autentiškas, Komisija pranešė Danijos Karalystei apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau nurodytos pagalbos.

Per mėnesį nuo šios santraukos ir su ja pateikiamo rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas šiuo adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A — Unit 4 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fakso Nr.: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A — Unit 4

B-1049 Bruxelles

Fakso Nr.: (32-2) 296 41 04

Šios pastabos bus perduotos Danijos Karalystei. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

1.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

1.1.   Pavadinimas

| 1. | Danijoje galiojančios tonažo apmokestinimo tvarkos pakeitimai. |
| --- | --- |

1.

Danijoje galiojančios tonažo apmokestinimo tvarkos pakeitimai.

1.2.   Tvarkos pakeitimų, apie kuriuos pranešta, aprašymas

| 2. | Danija siūlo, kad:






  — | pelnas, gautas pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, būtų apmokestinamas laikantis tonažo apmokestinimo tvarkos, |
| --- | --- | --- |

2.

Danija siūlo, kad:

—

pelnas, gautas pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, būtų apmokestinamas laikantis tonažo apmokestinimo tvarkos,

| — | pajamos, gautos už bendrų laivynų valdymą, būtų apmokestinamos laikantis tonažo apmokestinimo tvarkos, |
| --- | --- |

—

pajamos, gautos už bendrų laivynų valdymą, būtų apmokestinamos laikantis tonažo apmokestinimo tvarkos,

| — | nuosavo tonažo ir frachtuojamojo tonažo santykis būtų pakeistas taip, kad frachtuojamų laivų, kuriems taikoma tonažo apmokestinimo tvarka, bendrasis tonažas būtų iki dešimt kartų didesnis už pačios laivybos bendrovės nuosavą bendrąjį tonažą bei |
| --- | --- |

—

nuosavo tonažo ir frachtuojamojo tonažo santykis būtų pakeistas taip, kad frachtuojamų laivų, kuriems taikoma tonažo apmokestinimo tvarka, bendrasis tonažas būtų iki dešimt kartų didesnis už pačios laivybos bendrovės nuosavą bendrąjį tonažą bei

| — | iš tonažo mokesčio būtų leista atimti tam tikrą procentą, kuris nebūtų didesnis kaip didžiausia apmokestinama turto vertė padauginta iš 6,5 % (tikslinė priemonė) bei |
| --- | --- |

—

iš tonažo mokesčio būtų leista atimti tam tikrą procentą, kuris nebūtų didesnis kaip didžiausia apmokestinama turto vertė padauginta iš 6,5 % (tikslinė priemonė) bei

| — | tonažo apmokestinimo tvarką būtų galima taikyti atgaline data nuo 2001 m. tonažo mokesčiu anksčiau neapmokestinamoms bendrovėms. |
| --- | --- |

—

tonažo apmokestinimo tvarką būtų galima taikyti atgaline data nuo 2001 m. tonažo mokesčiu anksčiau neapmokestinamoms bendrovėms.

1.3.   Tvarkos pakeitimų, apie kuriuos praneša, poveikis biudžetui

| 3. | Suskaičiuota, kad 2007 finansiniais metais bus netekta 7,5 mln. DKK (apytiksliai 1 mln. EUR) biudžeto įplaukų. Kasmet netenkamų įplaukų suma palaipsniui didės ir 2016 m. sieks 30 mln. DKK (apytiksliai 4 mln. EUR). |
| --- | --- |

3.

Suskaičiuota, kad 2007 finansiniais metais bus netekta 7,5 mln. DKK (apytiksliai 1 mln. EUR) biudžeto įplaukų. Kasmet netenkamų įplaukų suma palaipsniui didės ir 2016 m. sieks 30 mln. DKK (apytiksliai 4 mln. EUR).

2.   ABEJONĖS DĖL PRIEMONĖS SUDERINAMUMO SU BENDRĄJA RINKA

| 4. | Priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumas su bendrąja rinka nagrinėtinas pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (1), toliau – gairės. Pagal gaires bendrovės gali gauti valstybių narių teikiamas subsidijas, jei tos bendrovės teikia daugiausia jūrų transporto paslaugas. |
| --- | --- |

4.

Priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumas su bendrąja rinka nagrinėtinas pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (1), toliau – gairės. Pagal gaires bendrovės gali gauti valstybių narių teikiamas subsidijas, jei tos bendrovės teikia daugiausia jūrų transporto paslaugas.

| 5. | Komisija abejoja, ar toliau išvardyti pakeitimai yra suderinami su bendrąja rinka:






  — | pajamos, gautos už bendrų laivynų valdymą, apmokestinamos laikantis tonažo apmokestinimo tvarkos, |
| --- | --- | --- |

5.

Komisija abejoja, ar toliau išvardyti pakeitimai yra suderinami su bendrąja rinka:

—

pajamos, gautos už bendrų laivynų valdymą, apmokestinamos laikantis tonažo apmokestinimo tvarkos,

| — | nuosavo tonažo ir frachtuojamojo tonažo santykis pakeičiamas taip, kad frachtuojamų laivų bendrasis tonažas, apmokestinamas tonažo mokesčiu, gali būti iki dešimt kartų didesnis už pačios laivybos bendrovės nuosavą bendrąjį tonažą bei |
| --- | --- |

—

nuosavo tonažo ir frachtuojamojo tonažo santykis pakeičiamas taip, kad frachtuojamų laivų bendrasis tonažas, apmokestinamas tonažo mokesčiu, gali būti iki dešimt kartų didesnis už pačios laivybos bendrovės nuosavą bendrąjį tonažą bei

| — | leidimas tonažo apmokestinimo tvarką taikyti atgaline data nuo 2001 m. tonažo mokesčiu anksčiau neapmokestinamoms bendrovėms. |
| --- | --- |

—

leidimas tonažo apmokestinimo tvarką taikyti atgaline data nuo 2001 m. tonažo mokesčiu anksčiau neapmokestinamoms bendrovėms.

| 6. | Kitais atžvilgiais Komisija mano, kad apmokestinus tonažo mokesčiu pelną, gautą pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, ir taikant naująją tikslinę priemonę bendrosios rinkos ir Danijoje galiojančios tonažo apmokestinimo tvarkos suderinamumas nesikeičia. |
| --- | --- |

6.

Kitais atžvilgiais Komisija mano, kad apmokestinus tonažo mokesčiu pelną, gautą pardavus tonažo mokesčiu apmokestinamus laivus, ir taikant naująją tikslinę priemonę bendrosios rinkos ir Danijoje galiojančios tonažo apmokestinimo tvarkos suderinamumas nesikeičia.

RAŠTO TEKSTAS

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07. |
| --- | --- |

1.

Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer N 240/07.

| 2. | Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

2.

Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

| 3. | Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

3.

Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke afsluttet.

| 4. | Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmodningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Foranstaltningens betegnelse

| 5. | Ændring af tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

5.

Ændring af tonnageskatteordningen

2.2.   Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

| 6. | De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:






  — | indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

6.

De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

—

indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10 |
| --- | --- |

—

det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

| — | der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 % |
| --- | --- |

—

der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skattemæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

| — | rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001. |
| --- | --- |

—

rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilbagevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

| 7. | De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213. |
| --- | --- |

7.

De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3.   Beskrivelse af tonnageskatteordningen

| 8. | Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren. |
| --- | --- |

8.

Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005, delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

| 9. | Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud. |
| --- | --- |

9.

Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skatteordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonnageskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

| 10. | Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år. |
| --- | --- |

10.

Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskrivninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4.   Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

| 11. | Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:






  — | skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

11.

Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

—

skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteordningen

| — | lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer. |
| --- | --- |

—

lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti (tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

| 12. | Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8). |
| --- | --- |

12.

Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe. I den forbindelse bør det bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

| 13. | Danmark foreslår, at:






  — | avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- | --- |

13.

Danmark foreslår, at:

—

avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen |
| --- | --- |

—

indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

| — | forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og |
| --- | --- |

—

forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

| — | den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år |
| --- | --- |

—

den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

| — | selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001. |
| --- | --- |

—

selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbagevirkende kraft fra 2001.

2.4.1.   Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

| 14. | I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren. |
| --- | --- |

14.

I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift derimod ofte af udlejeren.

| 15. | Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler. |
| --- | --- |

15.

Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskatteordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra eventuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

| 16. | Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet. |
| --- | --- |

16.

Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

| 17. | Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret. |
| --- | --- |

17.

Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse. Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

| 18. | Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

18.

Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

| 19. | Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt. |
| --- | --- |

19.

Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet (købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

| 20. | Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år. |
| --- | --- |

20.

Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

| 21. | Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore. |
| --- | --- |

21.

Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibsselskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i tredjelande såsom Singapore.

| 22. | Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage. |
| --- | --- |

22.

Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har overskredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilkendegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

| 23. | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteordningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnagebeskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over, hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2.   Indkomst ved administration af puljesamarbejde

Administration af skibspuljer

| 24. | Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler. |
| --- | --- |

24.

Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

| 25. | Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis. |
| --- | --- |

25.

Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren, særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

| 26. | Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag. |
| --- | --- |

26.

Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration (planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne, udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtægterne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning, reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

| 27. | Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen. |
| --- | --- |

27.

Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele, f.eks. i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

| 28. | For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften. |
| --- | --- |

28.

For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administrationen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve skibsdriften.

| 29. | At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:






  — | Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger. |
| --- | --- | --- |

29.

At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

—

Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risikoen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

| — | Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådighed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

| — | Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene. |
| --- | --- |

—

Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

| 30. | Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land. |
| --- | --- |

30.

Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også kan øge den økonomiske aktivitet på land.

Den nuværende situation

| 31. | De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

31.

De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

Foreslået ændring

| 32. | Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

32.

Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederivirksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

| 33. | Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet. |
| --- | --- |

33.

Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnageskatteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst, hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi, der ejer (eller lejer) skibet.

| 34. | Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:






  1) | Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet. |
| --- | --- | --- |

34.

Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1)

Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8. De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

| 2) | Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud. |
| --- | --- |

2)

Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskattelovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

| 3) | Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde. |
| --- | --- |

3)

Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne rederier. Denne bestemmelse indsættes for at undgå, at skibsmæglingsvirksomhed formelt omdannes til et puljesamarbejde.

| 35. | En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

35.

En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3.   Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 36. | Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter. |
| --- | --- |

36.

Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer. Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaffelse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt færdiggjorte, og på skibskontrakter.

| 37. | Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe. |
| --- | --- |

37.

Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår. Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

| 38. | Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

38.

Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

| 39. | Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

39.

Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen, men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteordningen.

| 40. | Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier, at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den danske tonnageskatteordning.

2.4.4.   Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

| 41. | I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven. |
| --- | --- |

41.

I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valutakursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler. Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der beskattes efter tonnageskatteloven.

| 42. | Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne. |
| --- | --- |

42.

Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederivirksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

| 43. | Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag. |
| --- | --- |

43.

Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirksomheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de kan føres til fradrag.

| 44. | Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning. |
| --- | --- |

44.

Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foranstaltning.

2.4.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 45. | Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

45.

Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagelsesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

| 46. | Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001. |
| --- | --- |

46.

Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikrafttrædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anvendelsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen, ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

| 47. | Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt. |
| --- | --- |

47.

Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

| 48. | Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5.   Budget

| 49. | Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år. |
| --- | --- |

49.

Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteordningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne. De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i 7-10 år.

| 50. | Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe. |
| --- | --- |

50.

Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

| 51. | Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

51.

Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe, gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007 anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR) om året frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK (ca. 3,33 mio. EUR) om året.

| 52. | Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året. |
| --- | --- |

52.

Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR) om året.

| 53. | Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for indtægterne på budgettet.

| 54. | Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.
  Tabel 1
  Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avancer | 2,5 | 5,0 | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25 |
| Puljeadministrationshonorarer | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 | 5,0 |
| Time-charter | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| I alt | 7,5 | 10,0 | 12,5 | 15,0 | 17,5 | 20,0 | 22,5 | 25,0 | 27,5 | 30,0 |
| Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer. |

54.

Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

2,5

5,0

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25

Puljeadministrationshonorarer

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

Time-charter

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

I alt

7,5

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

| 55. | Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. |
| --- | --- |

55.

Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

2.6.   Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

| 56. | Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10). |
| --- | --- |

56.

Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag og indkomstskat for deres søfolk (10).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

| 57. | Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«. |
| --- | --- |

57.

Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet«.

| 58. | Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter. |
| --- | --- |

58.

Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

| 59. | Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

59.

Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 60. | Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstaltninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommissionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Retsgrundlag

| 61. | De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92. |
| --- | --- |

61.

De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medlemsstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

| 62. | Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:






  — | den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996) |
| --- | --- | --- |

62.

Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

—

den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

| — | den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998) |
| --- | --- |

—

den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

| — | den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000) |
| --- | --- |

—

den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

| — | den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002) |
| --- | --- |

—

den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

| — | den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002) |
| --- | --- |

—

den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

| — | den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002) |
| --- | --- |

—

den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

| — | den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002) |
| --- | --- |

—

den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

| — | den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003) |
| --- | --- |

—

den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

| — | den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003) |
| --- | --- |

—

den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

| — | tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003) |
| --- | --- |

—

tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

| — | den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004) |
| --- | --- |

—

den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

| — | den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006) |
| --- | --- |

—

den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

| — | den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007). |
| --- | --- |

—

den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2.   Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

| 63. | Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommissionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1.   Støtteberettigede indchartrede skibe

| 64. | Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

64.

Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

| 65. | I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

65.

I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten. Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne. Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 66. | Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3. |
| --- | --- |

66.

Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommissionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

| 67. | Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesituation at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

| 68. | Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurrencefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2.   Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

| 69. | Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet. |
| --- | --- |

69.

Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredjemandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, varetager en væsentlig del af søtransporten, nemlig den kommercielle administration af søtransportkapacitet.

| 70. | En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding. |
| --- | --- |

70.

En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemodtageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår teknisk administration og bemanding.

| 71. | Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse. |
| --- | --- |

71.

Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigheder påpeger i deres anmeldelse.

| 72. | Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning). |
| --- | --- |

72.

Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skibspuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (langtidslejet uden besætning).

| 73. | Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der administreres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten. |
| --- | --- |

74.

Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til den samlede tonnage, der skal lægges til grund ved beregningen af tonnageskatten. De danske myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved beregningen af tonnageskatten.

| 75. | Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

75.

Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medlemsstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

| 76. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.3.   Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

| 77. | I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen. |
| --- | --- |

77.

I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommissionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskatningen.

| 78. | Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt. |
| --- | --- |

78.

Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

| 79. | Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget. |
| --- | --- |

79.

Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed. Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskatningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg, skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

| 80. | Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbageleasingkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

| 81. | Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

81.

Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebeskatningen er foreneligt med fællesmarkedet.

4.2.4.   Fradrag af renter fra tonnageskat

| 82. | I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

82.

I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 83. | Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver. |
| --- | --- |

83.

Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af forenkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder, at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer de pågældende aktiver.

| 84. | Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5.   Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

| 85. | Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud. |
| --- | --- |

85.

Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forpligtelse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

| 86. | Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft ikke underminerer målsætningen om at forhindre »cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvorvidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmarkedet.

| 87. | Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnageskatteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskatteordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

| 88. | Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet.

5.   KONKLUSION

| 89. | I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:






  — | om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang |
| --- | --- | --- |

89.

I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at hjælpe med til at afklare:

—

om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i bekræftende fald, i hvilket omfang

| — | om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonnageskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

| — | om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger. |
| --- | --- |

—

om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstemmelse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

| 90. | Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure, jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

| 91. | I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

91.

I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger, inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

| 92. | Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

92.

Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonnageskatteordningen, til beskatning under tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordnings forenelighed med fællesmarkedet.

| 93. | Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 94. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

94.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  OL C 13, 2004 1 17, p. 3.

1

(2)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3)  Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

3

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4)  EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

4

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5)  Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.

5

(6)  Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

6

(7)  Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:

7

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8)  Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

8

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

(9)  Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

9

(10)  Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

10

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

11

(12)  EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

12

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

(13)  Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bareboat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.

13

(14)  Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

14

(15)  Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

15

For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt

(16)  Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

16

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17)  Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm

17

(18)  Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

18

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(19)  Se eksempelvis:

19

| — | punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf |
| --- | --- |

—

punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

| — | afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
  http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf |
| --- | --- |

—

afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20)  Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

20

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)

og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

21

(22)  Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

22

4.   Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23)  Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

23

1.   Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24)  Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

24

Tilbagebetaling af støtte

1.   I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbagebetaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.

3.   Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer, herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.

---

| 21.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 48/28

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 48/06)

| 1. | 2008 m. vasario 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Deutsche Bahn AG“ (toliau – DB, Vokietija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Transportes Ferroviarios Especiales, S.A.“ (toliau – „Transfesa“, Ispanija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2008 m. vasario 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Deutsche Bahn AG“ (toliau – DB, Vokietija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Transportes Ferroviarios Especiales, S.A.“ (toliau – „Transfesa“, Ispanija) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | DB: keleivinis transportas (geležinkelis), krovinių gabenimas (geležinkeliais ir keliais), krovinių siuntimas, logistika ir papildomos paslaugos; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

DB: keleivinis transportas (geležinkelis), krovinių gabenimas (geležinkeliais ir keliais), krovinių siuntimas, logistika ir papildomos paslaugos;

| — | „Transfesa“: krovinių siuntimo ir logistikos paslaugos, visų pirma skirtos automobilių pramonei. |
| --- | --- |

—

„Transfesa“: krovinių siuntimo ir logistikos paslaugos, visų pirma skirtos automobilių pramonei.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4786 — Deutsche Bahn/Transfesa šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---