# Jurnalul Oficial C 101/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 101 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5123 aprilie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 101

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5123 aprilie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2008/C 101/01 | Avizul Autorității Europene Pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic, COM(2007) 96 | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2008/C 101/01

Avizul Autorității Europene Pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic, COM(2007) 96

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 101/02 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 13 |
| 2008/C 101/03 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 17 |
| 2008/C 101/04 | Inițierea procedurii (Cazul COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 101/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  ) | 21 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 101/02

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

13

2008/C 101/03

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

17

2008/C 101/04

Inițierea procedurii (Cazul COMP/M.4980 — ABF/GBI Business) (
  1
  )

1

20

2008/C 101/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 101/06 | Rata de schimb a monedei euro | 22 |
| 2008/C 101/07 | Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul reuniunii din 19 noiembrie 2007 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Raportor: Franța | 23 |
| 2008/C 101/08 | Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21) | 24 |
| 2008/C 101/09 | Rezumat al deciziei Comisiei din 4 decembrie 2007 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și funcționarea Acordului SEE (Cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  ) | 25 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2008/C 101/10 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 30 |
| 2008/C 101/11 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 32 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 101/06

Rata de schimb a monedei euro

22

2008/C 101/07

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul reuniunii din 19 noiembrie 2007 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG — Raportor: Franța

23

2008/C 101/08

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

24

2008/C 101/09

Rezumat al deciziei Comisiei din 4 decembrie 2007 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și funcționarea Acordului SEE (Cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG) (
  1
  )

1

25

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2008/C 101/10

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

30

2008/C 101/11

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/1

---

Avizul Autorității Europene Pentru Protecția Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic”, COM(2007) 96

(2008/C 101/01)

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 286,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date,

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date și, în special, articolul 41,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 15 martie 2007, Comisia a adoptat o Comunicare privind „Identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic” (1) (denumită în continuare: „comunicarea”). În temeiul articolului 41 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD) este responsabilă de consilierea instituțiilor și a organismelor comunitare în toate chestiunile privind prelucrarea datelor cu caracter personal. În conformitate cu acest articol, AEPD își prezintă avizul. |
| --- | --- |

1.

La 15 martie 2007, Comisia a adoptat o Comunicare privind „Identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic” (1) (denumită în continuare: „comunicarea”). În temeiul articolului 41 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD) este responsabilă de consilierea instituțiilor și a organismelor comunitare în toate chestiunile privind prelucrarea datelor cu caracter personal. În conformitate cu acest articol, AEPD își prezintă avizul.

| 2. | Prezentul aviz trebuie văzut ca o reacție a AEPD la comunicare, precum și la alte acțiuni din domeniul RFID care s-au desfășurat după adoptarea comunicării. Celelalte acțiuni relevante care au fost luate în considerare în prezentul aviz includ:






  — | decizia Comisiei din 28 iunie 2007 de instituire a grupului de experți în identificare prin radiofrecvență (RFID) (2), o consecință directă a comunicării. Acest grup este cunoscut ca Grupul părților interesate de RFID. În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (b) din decizie, AEPD participă la activitățile grupului în calitate de observator, |
| --- | --- | --- |

2.

Prezentul aviz trebuie văzut ca o reacție a AEPD la comunicare, precum și la alte acțiuni din domeniul RFID care s-au desfășurat după adoptarea comunicării. Celelalte acțiuni relevante care au fost luate în considerare în prezentul aviz includ:

—

decizia Comisiei din 28 iunie 2007 de instituire a grupului de experți în identificare prin radiofrecvență (RFID) (2), o consecință directă a comunicării. Acest grup este cunoscut ca Grupul părților interesate de RFID. În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (b) din decizie, AEPD participă la activitățile grupului în calitate de observator,

| — | rezoluția Consiliului din 22 martie 2007 cu privire la o strategie pentru o societate informațională sigură în Europa (3), |
| --- | --- |

—

rezoluția Consiliului din 22 martie 2007 cu privire la o strategie pentru o societate informațională sigură în Europa (3),

| — | proiectul „RFID și gestionarea identității”, inițiat de Parlamentul European (4), |
| --- | --- |

—

proiectul „RFID și gestionarea identității”, inițiat de Parlamentul European (4),

| — | adoptarea în iunie 2007 a Avizului nr. 4/2007 privind conceptul de date cu caracter personal de către Grupul de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor (5), |
| --- | --- |

—

adoptarea în iunie 2007 a Avizului nr. 4/2007 privind conceptul de date cu caracter personal de către Grupul de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor (5),

| — | comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu privire la continuarea programului de lucru pentru o mai bună punere în aplicare a directivei privind protecția datelor (6) și avizul AEPD privind această comunicare din 25 iulie 2007 (7), |
| --- | --- |

—

comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu privire la continuarea programului de lucru pentru o mai bună punere în aplicare a directivei privind protecția datelor (6) și avizul AEPD privind această comunicare din 25 iulie 2007 (7),

| — | adoptarea de către Comisie a propunerii de directivă de modificare (inter alia) a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (8). |
| --- | --- |

—

adoptarea de către Comisie a propunerii de directivă de modificare (inter alia) a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (8).

| 3. | AEPD salută Comunicarea Comisiei privind RFID, deoarece aceasta abordează principalele probleme care apar în contextul instalării tehnologiei RFID, fără a neglija problemele esențiale cu privire la confidențialitate și protecția datelor. Această comunicare a beneficiat de un efort de pregătire constant și riguros. Într-adevăr, cinci ateliere tematice, precum și o consultare publică on-line (9) comandate de către Comisie au precedat această comunicare. |
| --- | --- |

3.

AEPD salută Comunicarea Comisiei privind RFID, deoarece aceasta abordează principalele probleme care apar în contextul instalării tehnologiei RFID, fără a neglija problemele esențiale cu privire la confidențialitate și protecția datelor. Această comunicare a beneficiat de un efort de pregătire constant și riguros. Într-adevăr, cinci ateliere tematice, precum și o consultare publică on-line (9) comandate de către Comisie au precedat această comunicare.

| 4. | AEPD este de acord că sistemele RFID ar putea juca un rol-cheie în dezvoltarea societății informaționale, de obicei numită „internetul obiectelor” și, de asemenea, împărtășește pe deplin îngrijorarea menționată la punctul 3.2 al comunicării, și anume că este posibil ca sistemele RFID să reprezinte o amenințare la adresa confidențialității datelor cu caracter personal și a drepturilor legate de protecția datelor. Într-adevăr, în raportul său anual pe 2005, AEPD a identificat RFID, alături de biometrie, mediile inteligenței ambiante și sistemele de gestionare a identității, ca evoluții tehnologice care sunt preconizate să aibă un impact major asupra protecției datelor. |
| --- | --- |

4.

AEPD este de acord că sistemele RFID ar putea juca un rol-cheie în dezvoltarea societății informaționale, de obicei numită „internetul obiectelor” și, de asemenea, împărtășește pe deplin îngrijorarea menționată la punctul 3.2 al comunicării, și anume că este posibil ca sistemele RFID să reprezinte o amenințare la adresa confidențialității datelor cu caracter personal și a drepturilor legate de protecția datelor. Într-adevăr, în raportul său anual pe 2005, AEPD a identificat RFID, alături de biometrie, mediile inteligenței ambiante și sistemele de gestionare a identității, ca evoluții tehnologice care sunt preconizate să aibă un impact major asupra protecției datelor.

| 5. | Conform AEPD, adaptarea pentru uzul curent a tehnologiilor RFID și adoptarea lor pe scară largă nu numai că se vor realiza prin comoditatea lor atractivă sau prin serviciile pe care le oferă, dar vor fi, de asemenea, înlesnite prin beneficiile unor garanții solide și bine adaptate privind protecția datelor. |
| --- | --- |

5.

Conform AEPD, adaptarea pentru uzul curent a tehnologiilor RFID și adoptarea lor pe scară largă nu numai că se vor realiza prin comoditatea lor atractivă sau prin serviciile pe care le oferă, dar vor fi, de asemenea, înlesnite prin beneficiile unor garanții solide și bine adaptate privind protecția datelor.

| 6. | Pe scurt: AEPD califică RFID drept o evoluție tehnologică fundamental nouă, pe bună dreptate denumită, în comunicarea Comisiei, poarta spre o nouă etapă a dezvoltării societății informaționale. |
| --- | --- |

6.

Pe scurt: AEPD califică RFID drept o evoluție tehnologică fundamental nouă, pe bună dreptate denumită, în comunicarea Comisiei, poarta spre o nouă etapă a dezvoltării societății informaționale.

| 7. | Această evoluție ridică probleme importante în diferite domenii, unul dintre acestea fiind domeniul protecției datelor și al confidențialității. Avizul AEPD se limitează la acest domeniu. |
| --- | --- |

7.

Această evoluție ridică probleme importante în diferite domenii, unul dintre acestea fiind domeniul protecției datelor și al confidențialității. Avizul AEPD se limitează la acest domeniu.

II.   ASPECTELE PRINCIPALE ALE AVIZULUI

| 8. | Prezentul aviz se concentrează in special asupra posibilelor consecințe ale acestor evoluții cu privire la protecția datelor și confidențialitate. În acest moment aceste consecințe sunt nesigure, în parte datorită faptului că dezvoltarea sistemelor RFID și adaptarea lor pentru uzul curent sunt în plină evoluție și faptului că nu este clar unde se va încheia această dezvoltare. |
| --- | --- |

8.

Prezentul aviz se concentrează in special asupra posibilelor consecințe ale acestor evoluții cu privire la protecția datelor și confidențialitate. În acest moment aceste consecințe sunt nesigure, în parte datorită faptului că dezvoltarea sistemelor RFID și adaptarea lor pentru uzul curent sunt în plină evoluție și faptului că nu este clar unde se va încheia această dezvoltare.

| 9. | Din această perspectivă, AEPD adoptă următoarea abordare:






  — | în primul rând, este necesară clarificarea consecințelor practice ale instalării sistemelor RFID în ceea ce privește protecția datelor și confidențialitatea, |
| --- | --- | --- |

9.

Din această perspectivă, AEPD adoptă următoarea abordare:

—

în primul rând, este necesară clarificarea consecințelor practice ale instalării sistemelor RFID în ceea ce privește protecția datelor și confidențialitatea,

| — | în al doilea rând, este necesară precizarea acestor consecințe, în contextul cadrului juridic existent privind protecția datelor și confidențialitatea, |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, este necesară precizarea acestor consecințe, în contextul cadrului juridic existent privind protecția datelor și confidențialitatea,

| — | în al treilea rând, AEPD abordează întrebarea dacă aceste consecințe necesită reguli specifice pentru a aborda chestiunile privind protecția datelor pe care le implică utilizarea tehnologiilor RFID. Această problemă a fost deja ridicată de către AEPD în avizul său privind comunicarea cu privire la directiva privind protecția datelor și va fi elaborată mai în detaliu în prezentul aviz. |
| --- | --- |

—

în al treilea rând, AEPD abordează întrebarea dacă aceste consecințe necesită reguli specifice pentru a aborda chestiunile privind protecția datelor pe care le implică utilizarea tehnologiilor RFID. Această problemă a fost deja ridicată de către AEPD în avizul său privind comunicarea cu privire la directiva privind protecția datelor și va fi elaborată mai în detaliu în prezentul aviz.

| 10. | Prin adoptarea acestei abordări, AEPD intenționează să promoveze luarea în considerare a preocupărilor justificate cu privire la protecția datelor și confidențialitate în dezvoltarea sistemelor RFID și în adaptarea lor pentru uzul curent. |
| --- | --- |

10.

Prin adoptarea acestei abordări, AEPD intenționează să promoveze luarea în considerare a preocupărilor justificate cu privire la protecția datelor și confidențialitate în dezvoltarea sistemelor RFID și în adaptarea lor pentru uzul curent.

III.   CLARIFICAREA CONSECINȚELOR

Sistemele și etichetele RFID

| 11. | În ciuda faptului — deja menționat — că evoluțiile sunt în plină desfășurare și că rezultatul este nesigur, este foarte posibilă descrierea principalelor caracteristici ale acestor evoluții având în vedere consecințele lor cu privire la protecția datelor. |
| --- | --- |

11.

În ciuda faptului — deja menționat — că evoluțiile sunt în plină desfășurare și că rezultatul este nesigur, este foarte posibilă descrierea principalelor caracteristici ale acestor evoluții având în vedere consecințele lor cu privire la protecția datelor.

| 12. | În evaluarea potențialelor aspecte privind protecția datelor și confidențialitatea ale tehnologiei RFID, este extrem de relevant să fie luate în considerare nu numai etichetele RFID, ci și întreaga infrastructură RFID: eticheta, cititorul, rețeaua, baza de date de referință și baza de date în care sunt stocate datele produse de asocierea etichetă/cititor. După cum se subliniază pe scurt în introducerea comunicării, RFID nu înseamnă numai „etichete electronice”, prin urmare chestiunile privind protecția datelor nu se vor limita exclusiv la etichete, ci vor cuprinde toate părțile infrastructurii de ansamblu a RFID. Într-adevăr, fiecare din aceste elemente are un rol în a contribui la punerea în aplicare a cadrului juridic european cu privire la protecția datelor, când este necesar. Acestea vor fi susținute de principalele tendințe din cadrul dezvoltării societății informaționale, cum ar fi lățimea de bandă aproape nelimitată, conexiuni de rețea ubicue și o capacitate de stocare nelimitată. |
| --- | --- |

12.

În evaluarea potențialelor aspecte privind protecția datelor și confidențialitatea ale tehnologiei RFID, este extrem de relevant să fie luate în considerare nu numai etichetele RFID, ci și întreaga infrastructură RFID: eticheta, cititorul, rețeaua, baza de date de referință și baza de date în care sunt stocate datele produse de asocierea etichetă/cititor. După cum se subliniază pe scurt în introducerea comunicării, RFID nu înseamnă numai „etichete electronice”, prin urmare chestiunile privind protecția datelor nu se vor limita exclusiv la etichete, ci vor cuprinde toate părțile infrastructurii de ansamblu a RFID. Într-adevăr, fiecare din aceste elemente are un rol în a contribui la punerea în aplicare a cadrului juridic european cu privire la protecția datelor, când este necesar. Acestea vor fi susținute de principalele tendințe din cadrul dezvoltării societății informaționale, cum ar fi lățimea de bandă aproape nelimitată, conexiuni de rețea ubicue și o capacitate de stocare nelimitată.

Impactul sistemelor și al etichetelor RFID

| 13. | În ciuda nevoii unei abordări mai ample, după cum s-a subliniat în alineatul precedent, diferite motive justifică concentrarea în primul rând asupra utilizării RFID pentru etichetarea obiectelor în cazul produselor de larg consum, cum ar fi în sectorul de vânzare cu amănuntul. Motivul evident este că se prevede utilizarea sa sporită, care pare să se îndrepte spre aplicarea sa la scară largă. Contrar altor aplicații RFID cu utilizare redusă sau limitată, etichetarea la nivel de obiect are potențialul de a deveni o aplicație pentru utilizarea în masă. Multe produse de larg consum sunt deja prevăzute cu etichetă RFID. Legat de aceasta este faptul că o astfel de utilizare va afecta un număr enorm de persoane ale căror date cu caracter personal este probabil să fie prelucrate de fiecare dată când cumpără un produs care are o etichetă RFID. |
| --- | --- |

13.

În ciuda nevoii unei abordări mai ample, după cum s-a subliniat în alineatul precedent, diferite motive justifică concentrarea în primul rând asupra utilizării RFID pentru etichetarea obiectelor în cazul produselor de larg consum, cum ar fi în sectorul de vânzare cu amănuntul. Motivul evident este că se prevede utilizarea sa sporită, care pare să se îndrepte spre aplicarea sa la scară largă. Contrar altor aplicații RFID cu utilizare redusă sau limitată, etichetarea la nivel de obiect are potențialul de a deveni o aplicație pentru utilizarea în masă. Multe produse de larg consum sunt deja prevăzute cu etichetă RFID. Legat de aceasta este faptul că o astfel de utilizare va afecta un număr enorm de persoane ale căror date cu caracter personal este probabil să fie prelucrate de fiecare dată când cumpără un produs care are o etichetă RFID.

| 14. | Ar trebui acordată o atenție deosebită consecințelor etichetării RFID asupra deținătorilor de obiecte. Sistemele RFID ar putea extinde relația dintre un obiect și deținătorul acestuia. Odată ce această relație este extinsă, deținătorul poate fi scanat și clasificat ca fiind „cu venituri reduse” sau ca „țintă atractivă” pentru tranzacții viitoare; atribuirile unu-la-unu excesive (10) ar putea conduce la „pedepsirea” automată a unui anumit tip de comportament (obligația reciclării, deșeuri, etc.) Persoanele nu ar trebui să fie supuse la procesul de decizii automate potrivnice. Riscul ca societatea informațională să se îndrepte spre situația în care se vor lua decizii automate și în care se va abuza de tehnologie pentru a regulariza comportamentul uman devine tot mai mare, catalizat de această capacitate a RFID. |
| --- | --- |

14.

Ar trebui acordată o atenție deosebită consecințelor etichetării RFID asupra deținătorilor de obiecte. Sistemele RFID ar putea extinde relația dintre un obiect și deținătorul acestuia. Odată ce această relație este extinsă, deținătorul poate fi scanat și clasificat ca fiind „cu venituri reduse” sau ca „țintă atractivă” pentru tranzacții viitoare; atribuirile unu-la-unu excesive (10) ar putea conduce la „pedepsirea” automată a unui anumit tip de comportament (obligația reciclării, deșeuri, etc.) Persoanele nu ar trebui să fie supuse la procesul de decizii automate potrivnice. Riscul ca societatea informațională să se îndrepte spre situația în care se vor lua decizii automate și în care se va abuza de tehnologie pentru a regulariza comportamentul uman devine tot mai mare, catalizat de această capacitate a RFID.

| 15. | Datele stocate în sau furnizate de o etichetă RFID pot fi date cu caracter personal, astfel cum sunt definite la articolul 2 din directiva privind protecția datelor. De exemplu, cardurile inteligente de călătorie pot conține informații de identificare, precum și informații despre călătoriile recente ale deținătorului. Dacă o persoană fără scrupule ar dori să găsească pe cineva, ar fi suficient să plaseze în locurile potrivite cititori care ar oferi informații în legătură cu deplasările deținătorului cardului, astfel violând-le intimitatea și confidențialitatea informațiilor personale. |
| --- | --- |

15.

Datele stocate în sau furnizate de o etichetă RFID pot fi date cu caracter personal, astfel cum sunt definite la articolul 2 din directiva privind protecția datelor. De exemplu, cardurile inteligente de călătorie pot conține informații de identificare, precum și informații despre călătoriile recente ale deținătorului. Dacă o persoană fără scrupule ar dori să găsească pe cineva, ar fi suficient să plaseze în locurile potrivite cititori care ar oferi informații în legătură cu deplasările deținătorului cardului, astfel violând-le intimitatea și confidențialitatea informațiilor personale.

| 16. | Amenințări similare la adresa confidențialității ar putea să apară chiar dacă informațiile stocate în eticheta RFID nu ar include numele persoanelor. Etichetele RFID conțin coduri unice de identificare atașate produselor de larg consum: dacă fiecare etichetă are un cod unic de identificare, o astfel de identificare poate fi utilizată în scop de supraveghere. De exemplu, dacă cineva poartă un ceas care are o etichetă RFID conținând un număr de identificare, acesta poate servi și ca identificator unic al deținătorului ceasului, chiar dacă identitatea acestuia nu este cunoscută. Directiva s-ar putea aplica sau nu, în funcție de modul în care sunt folosite informațiile — și în care sunt raportate fie la ceas, fie la persoană. Aceasta s-ar aplica, de exemplu, dacă se generează informații în legătură cu localizarea indivizilor, care ar putea să fie folosită pentru monitorizarea comportamentului acestora sau, de exemplu, pentru diferențierea prețurilor, interzicerea accesului sau expunerea nedorită la publicitate. |
| --- | --- |

16.

Amenințări similare la adresa confidențialității ar putea să apară chiar dacă informațiile stocate în eticheta RFID nu ar include numele persoanelor. Etichetele RFID conțin coduri unice de identificare atașate produselor de larg consum: dacă fiecare etichetă are un cod unic de identificare, o astfel de identificare poate fi utilizată în scop de supraveghere. De exemplu, dacă cineva poartă un ceas care are o etichetă RFID conținând un număr de identificare, acesta poate servi și ca identificator unic al deținătorului ceasului, chiar dacă identitatea acestuia nu este cunoscută. Directiva s-ar putea aplica sau nu, în funcție de modul în care sunt folosite informațiile — și în care sunt raportate fie la ceas, fie la persoană. Aceasta s-ar aplica, de exemplu, dacă se generează informații în legătură cu localizarea indivizilor, care ar putea să fie folosită pentru monitorizarea comportamentului acestora sau, de exemplu, pentru diferențierea prețurilor, interzicerea accesului sau expunerea nedorită la publicitate.

| 17. | În acest context, este necesar să se asigure că aplicațiile RFID sunt instalate luând măsurile tehnologice necesare pentru minimizarea riscului de dezvăluire involuntară a informațiilor. Asemenea măsuri pot include necesitatea de a proiecta infrastructura RFID, în special etichetele RFID, într-un mod care să prevină un astfel de rezultat. De exemplu, etichetele RFID pot fi prevăzute cu o „comandă de oprire” („kill command”) care să permită dezactivarea acestora. Această opțiune va fi discutată mai pe larg în capitolul IV al prezentului aviz. |
| --- | --- |

17.

În acest context, este necesar să se asigure că aplicațiile RFID sunt instalate luând măsurile tehnologice necesare pentru minimizarea riscului de dezvăluire involuntară a informațiilor. Asemenea măsuri pot include necesitatea de a proiecta infrastructura RFID, în special etichetele RFID, într-un mod care să prevină un astfel de rezultat. De exemplu, etichetele RFID pot fi prevăzute cu o „comandă de oprire” („kill command”) care să permită dezactivarea acestora. Această opțiune va fi discutată mai pe larg în capitolul IV al prezentului aviz.

| 18. | Oferind posibilitatea de a urmări produsele după vânzare, sistemele RFID introduc noi probleme în dezbaterea privind confidențialitatea. Într-adevăr, în analiza impactului acestora, vor trebui luate în considerare două elemente: cât de personal este considerat obiectul și mobilitatea obiectului (11). |
| --- | --- |

18.

Oferind posibilitatea de a urmări produsele după vânzare, sistemele RFID introduc noi probleme în dezbaterea privind confidențialitatea. Într-adevăr, în analiza impactului acestora, vor trebui luate în considerare două elemente: cât de personal este considerat obiectul și mobilitatea obiectului (11).

| 19. | Ciclul de viață al unui obiect ar putea, de asemenea, complementa analiza solicitată a riscurilor și ar putea contribui la evaluarea cantitativă a amenințărilor potențiale la adresa confidențialității. Luând în considerare faptul este posibil ca o etichetă să nu poată fi dezactivată, un produs cu utilizator final care are un ciclu lung de viață va putea culege mai multe date conexe de la deținătorul produsului și construi un profil mai precis. Pe de altă parte, ciclul de viață scurt al unui obiect, cum ar fi o cutie de băuturi răcoritoare, de la fabricare până la etapa de reciclare ar putea prezenta mai puține riscuri și ar putea, așadar, necesita măsuri mai superficiale decât un produs cu un ciclu de viață mult mai lung. |
| --- | --- |

19.

Ciclul de viață al unui obiect ar putea, de asemenea, complementa analiza solicitată a riscurilor și ar putea contribui la evaluarea cantitativă a amenințărilor potențiale la adresa confidențialității. Luând în considerare faptul este posibil ca o etichetă să nu poată fi dezactivată, un produs cu utilizator final care are un ciclu lung de viață va putea culege mai multe date conexe de la deținătorul produsului și construi un profil mai precis. Pe de altă parte, ciclul de viață scurt al unui obiect, cum ar fi o cutie de băuturi răcoritoare, de la fabricare până la etapa de reciclare ar putea prezenta mai puține riscuri și ar putea, așadar, necesita măsuri mai superficiale decât un produs cu un ciclu de viață mult mai lung.

Chestiuni privind confidențialitatea și protecția datelor în instalarea sistemului RFID

| 20. | Pentru a înțelege mai bine consecințele sistemelor RFID cu privire la confidențialitate și protecția datelor, se pot evidenția cinci probleme de bază în ceea ce privește confidențialitatea și protecția datelor. |
| --- | --- |

20.

Pentru a înțelege mai bine consecințele sistemelor RFID cu privire la confidențialitate și protecția datelor, se pot evidenția cinci probleme de bază în ceea ce privește confidențialitatea și protecția datelor.

| 21. | Prima problemă este identificarea subiectului datelor. Cu mai bine de șaizeci de ani în urmă, scopul etichetei RFID era „identificarea prietenilor sau dușmanilor” care se apropie. Astăzi sistemele RFID pot nu numai să identifice elementele generale ale unui obiect, ci și, în cele din urmă, să conducă la identificarea unei persoane și, prin urmare, este necesar să facă acestea într-un mod care să permită protecției datelor. |
| --- | --- |

21.

Prima problemă este identificarea subiectului datelor. Cu mai bine de șaizeci de ani în urmă, scopul etichetei RFID era „identificarea prietenilor sau dușmanilor” care se apropie. Astăzi sistemele RFID pot nu numai să identifice elementele generale ale unui obiect, ci și, în cele din urmă, să conducă la identificarea unei persoane și, prin urmare, este necesar să facă acestea într-un mod care să permită protecției datelor.

| 22. | A doua problemă este identificarea controlorului (controlorilor). În cazul sistemelor RFID, identificarea controlorului, astfel cum este definită la articolul 2 litera (d) din directiva privind protecția datelor, ar putea fi mai dificilă și, așadar, necesită o analiză mai amănunțită. Cu toate acestea, identificarea controlorului rămâne o etapă critică în stabilirea responsabilității fiecăruia din actorii relevanți care vor trebui să respecte cadrul juridic în materie de protecția datelor. În timpul ciclului de viață al unei etichete, controlorul care prelucrează datele s-ar putea schimba de mai multe ori în funcție de serviciile suplimentare care pot fi asigurate în legătură cu obiectul etichetat. |
| --- | --- |

22.

A doua problemă este identificarea controlorului (controlorilor). În cazul sistemelor RFID, identificarea controlorului, astfel cum este definită la articolul 2 litera (d) din directiva privind protecția datelor, ar putea fi mai dificilă și, așadar, necesită o analiză mai amănunțită. Cu toate acestea, identificarea controlorului rămâne o etapă critică în stabilirea responsabilității fiecăruia din actorii relevanți care vor trebui să respecte cadrul juridic în materie de protecția datelor. În timpul ciclului de viață al unei etichete, controlorul care prelucrează datele s-ar putea schimba de mai multe ori în funcție de serviciile suplimentare care pot fi asigurate în legătură cu obiectul etichetat.

| 23. | A treia problemă este reducerea diferenței tradiționale dintre sfera personală și cea publică. Deși diferența dintre spațiul privat și cel public nu a fost nici în trecut întotdeauna clar definită, majoritatea oamenilor sunt conștienți de hotarele dintre acestora (precum și de zonele gri) și iau decizii în cunoștință de cauză sau intuitive privind modul de acțiune adecvat. Potrivit lui Hall (12), spațiul personal este de obicei tradus prin distanța fizică față de ceilalți. Gestionarea confidențialității poate fi, de asemenea, considerată, un proces de reglementare a frontierelor dinamice (13). Prin urmare, nu este surprinzător faptul că tipul de conexiune fără fir („wireless”) al comunicării prin etichete, precum și capacitatea sa de citire în afara razei vizuale, stârnesc preocupări privind confidențialitatea prin faptul că frontierele tradiționale și gestionarea acestora devin neclare. Într-adevăr, există temeri că persoana poate să-și piardă o parte sau tot controlul în ceea ce privește gestionarea distanței de care s-a bucurat până acum. Prin urmare, raza de citire a primelor sisteme RFID instalate a fost vizată în aceeași măsură de promotorii și de detractorii acestora. |
| --- | --- |

23.

A treia problemă este reducerea diferenței tradiționale dintre sfera personală și cea publică. Deși diferența dintre spațiul privat și cel public nu a fost nici în trecut întotdeauna clar definită, majoritatea oamenilor sunt conștienți de hotarele dintre acestora (precum și de zonele gri) și iau decizii în cunoștință de cauză sau intuitive privind modul de acțiune adecvat. Potrivit lui Hall (12), spațiul personal este de obicei tradus prin distanța fizică față de ceilalți. Gestionarea confidențialității poate fi, de asemenea, considerată, un proces de reglementare a frontierelor dinamice (13). Prin urmare, nu este surprinzător faptul că tipul de conexiune fără fir („wireless”) al comunicării prin etichete, precum și capacitatea sa de citire în afara razei vizuale, stârnesc preocupări privind confidențialitatea prin faptul că frontierele tradiționale și gestionarea acestora devin neclare. Într-adevăr, există temeri că persoana poate să-și piardă o parte sau tot controlul în ceea ce privește gestionarea distanței de care s-a bucurat până acum. Prin urmare, raza de citire a primelor sisteme RFID instalate a fost vizată în aceeași măsură de promotorii și de detractorii acestora.

| 24. | A patra problemă trebuie să se ocupe de mărimea și proprietățile fizice ale etichetelor RFID. Deoarece este nevoie ca eticheta să fie mică și ieftină, măsurile de securitate care ar putea fi introduse în această porțiune a sistemului vor fi, prin definiție, limitate. Cu toate acestea, comunicarea fără fir adaugă, de asemenea, un set de riscuri prin comparație cu comunicarea prin fir și necesită, așadar, măsuri de securitate suplimentare. |
| --- | --- |

24.

A patra problemă trebuie să se ocupe de mărimea și proprietățile fizice ale etichetelor RFID. Deoarece este nevoie ca eticheta să fie mică și ieftină, măsurile de securitate care ar putea fi introduse în această porțiune a sistemului vor fi, prin definiție, limitate. Cu toate acestea, comunicarea fără fir adaugă, de asemenea, un set de riscuri prin comparație cu comunicarea prin fir și necesită, așadar, măsuri de securitate suplimentare.

| 25. | A cincea problemă este lipsa de transparență a prelucrării datelor. Sistemele RFID pot conduce la colectarea și prelucrarea neobservate de informații care pot fi utilizate pentru crearea profilului unei persoane. Această consecință poate foarte ușor fi ilustrată prin compararea sistemelor RFID cu telefonul mobil, comparație care se face mai des. Pe de o parte, telefonul mobil a beneficiat de un nivel foarte ridicat de acceptare a tehnologiei, independent de potențialele riscuri de încălcare a confidențialității. S-ar putea trage concluzia că sistemele RFID vor fi acceptate în același mod. Pe de altă parte, trebuie subliniat faptul că un telefon mobil este un obiect vizibil care este, totuși, sub controlul utilizatorului final, de vreme ce poate fi închis. Lucrurile nu stau la fel în cazul RFID. |
| --- | --- |

25.

A cincea problemă este lipsa de transparență a prelucrării datelor. Sistemele RFID pot conduce la colectarea și prelucrarea neobservate de informații care pot fi utilizate pentru crearea profilului unei persoane. Această consecință poate foarte ușor fi ilustrată prin compararea sistemelor RFID cu telefonul mobil, comparație care se face mai des. Pe de o parte, telefonul mobil a beneficiat de un nivel foarte ridicat de acceptare a tehnologiei, independent de potențialele riscuri de încălcare a confidențialității. S-ar putea trage concluzia că sistemele RFID vor fi acceptate în același mod. Pe de altă parte, trebuie subliniat faptul că un telefon mobil este un obiect vizibil care este, totuși, sub controlul utilizatorului final, de vreme ce poate fi închis. Lucrurile nu stau la fel în cazul RFID.

| 26. | Deși colectarea și prelucrarea neobservate ale informațiilor menționate anterior pot fi legitime, este, de asemenea, posibil, iar în anumite situații chiar foarte probabil, să aibă loc colectarea și procesarea ilegitime ale unor astfel de date. |
| --- | --- |

26.

Deși colectarea și prelucrarea neobservate ale informațiilor menționate anterior pot fi legitime, este, de asemenea, posibil, iar în anumite situații chiar foarte probabil, să aibă loc colectarea și procesarea ilegitime ale unor astfel de date.

| 27. | Clarificările acestui capitol justifică următoarea concluzie. Utilizarea pe scară largă a tehnologiei RFID este fundamental nouă și poate avea un impact fundamental asupra societății noastre și asupra protecției drepturilor fundamentale în societatea noastră, cum ar fi confidențialitatea și protecția datelor. Este posibil ca RFID să producă o schimbare calitativă. |
| --- | --- |

27.

Clarificările acestui capitol justifică următoarea concluzie. Utilizarea pe scară largă a tehnologiei RFID este fundamental nouă și poate avea un impact fundamental asupra societății noastre și asupra protecției drepturilor fundamentale în societatea noastră, cum ar fi confidențialitatea și protecția datelor. Este posibil ca RFID să producă o schimbare calitativă.

IV.   SPECIFICAREA CONSECINȚELOR

Introducere

| 28. | Acest capitol se va concentra în special asupra impactului RFID asupra protecției drepturilor fundamentale în societatea noastră, cum ar fi confidențialitatea și protecția datelor. Acesta va fi precizat în două etape, prima fiind o scurtă descriere a modului în care aceste drepturi fundamentale sunt protejate în temeiul cadrului juridic actual. În a doua etapă, AEPD va discuta pe larg posibilitățile de a utiliza pe deplin cadrul juridic actual. Această dorință a fost introdusă în avizul privind comunicarea cu privire la directiva privind protecția datelor sub forma „punerii depline în aplicare a prezentelor dispoziții ale directivei”. |
| --- | --- |

28.

Acest capitol se va concentra în special asupra impactului RFID asupra protecției drepturilor fundamentale în societatea noastră, cum ar fi confidențialitatea și protecția datelor. Acesta va fi precizat în două etape, prima fiind o scurtă descriere a modului în care aceste drepturi fundamentale sunt protejate în temeiul cadrului juridic actual. În a doua etapă, AEPD va discuta pe larg posibilitățile de a utiliza pe deplin cadrul juridic actual. Această dorință a fost introdusă în avizul privind comunicarea cu privire la directiva privind protecția datelor sub forma „punerii depline în aplicare a prezentelor dispoziții ale directivei”.

| 29. | Punctul de plecare este următorul: noile evoluții tehnologice, cum ar fi sistemele RFID, au un impact clar asupra cerințelor pentru un cadru juridic eficient în materie de protecția datelor. De asemenea, necesitarea protejării eficiente a datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice poate impune limitări privind utilizarea acestor noi tehnologii. Astfel, interacțiunea este dublă: tehnologia influențează legislația, iar legislația influențează tehnologia (14). |
| --- | --- |

29.

Punctul de plecare este următorul: noile evoluții tehnologice, cum ar fi sistemele RFID, au un impact clar asupra cerințelor pentru un cadru juridic eficient în materie de protecția datelor. De asemenea, necesitarea protejării eficiente a datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice poate impune limitări privind utilizarea acestor noi tehnologii. Astfel, interacțiunea este dublă: tehnologia influențează legislația, iar legislația influențează tehnologia (14).

Protecția drepturilor fundamentale

| 30. | Protecția drepturilor fundamentale la confidențialitate și protecția datelor în cadrul Uniunii Europene este în primul rând garantată de un cadru juridic, care este necesar de vreme ce avem de a face cu drepturi care sunt recunoscute în temeiul articolului 8 al Convenției europene de apărare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și în temeiul articolelor 7 și 8 ale Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii. Cadrul juridic relevant pentru protecția datelor și RFID constă, de fapt, din Directiva 95/46/CE privind protecția datelor și din Directiva 2002/58/CE privind confidențialitatea în mediul electronic (15). |
| --- | --- |

30.

Protecția drepturilor fundamentale la confidențialitate și protecția datelor în cadrul Uniunii Europene este în primul rând garantată de un cadru juridic, care este necesar de vreme ce avem de a face cu drepturi care sunt recunoscute în temeiul articolului 8 al Convenției europene de apărare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și în temeiul articolelor 7 și 8 ale Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii. Cadrul juridic relevant pentru protecția datelor și RFID constă, de fapt, din Directiva 95/46/CE privind protecția datelor și din Directiva 2002/58/CE privind confidențialitatea în mediul electronic (15).

| 31. | Cadrul juridic general pentru protecția datelor, astfel cum este prevăzut de Directiva 95/46/CE se aplică în cazul RFID, în măsura în care datele prelucrate de sistemele RFID intră sub incidența definiției datelor cu caracter personal. În timp ce, în anumite cazuri, aplicațiile RFID prelucrează în mod evident date cu caracter personal și se încadrează fără îndoială în sfera de aplicare a directivei privind protecția datelor, există aplicații pentru care aplicabilitatea directivei privind protecția datelor poate să nu mai fie atât de evidentă. Avizul nr. 4/2007 privind conceptul de date cu caracter personal al Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor vizează să contribuie la o înțelegere mai clară și general acceptată a conceptului de date cu caracter personal și, prin aceasta, să diminueze această incertitudine (16). |
| --- | --- |

31.

Cadrul juridic general pentru protecția datelor, astfel cum este prevăzut de Directiva 95/46/CE se aplică în cazul RFID, în măsura în care datele prelucrate de sistemele RFID intră sub incidența definiției datelor cu caracter personal. În timp ce, în anumite cazuri, aplicațiile RFID prelucrează în mod evident date cu caracter personal și se încadrează fără îndoială în sfera de aplicare a directivei privind protecția datelor, există aplicații pentru care aplicabilitatea directivei privind protecția datelor poate să nu mai fie atât de evidentă. Avizul nr. 4/2007 privind conceptul de date cu caracter personal al Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor vizează să contribuie la o înțelegere mai clară și general acceptată a conceptului de date cu caracter personal și, prin aceasta, să diminueze această incertitudine (16).

| 32. | În ceea ce privește directiva privind protecția confidențialității în mediul electronic, situația este următoarea. Până acum, nu este clar dacă această directivă se aplică aplicațiilor RFID. Din acest motiv, propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2007 de modificare a directivei conține o dispoziție care vizează precizarea faptului că directiva se aplică, într-adevăr, anumitor aplicații RFID. Cu toate acestea, este posibil ca alte aplicații RFID să nu fie cuprinse datorită limitării acestei directive la prelucrarea datelor cu caracter personal legate de furnizarea de servicii de comunicații electronice accesibile publicului prin intermediul rețelelor de comunicații publice. |
| --- | --- |

32.

În ceea ce privește directiva privind protecția confidențialității în mediul electronic, situația este următoarea. Până acum, nu este clar dacă această directivă se aplică aplicațiilor RFID. Din acest motiv, propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2007 de modificare a directivei conține o dispoziție care vizează precizarea faptului că directiva se aplică, într-adevăr, anumitor aplicații RFID. Cu toate acestea, este posibil ca alte aplicații RFID să nu fie cuprinse datorită limitării acestei directive la prelucrarea datelor cu caracter personal legate de furnizarea de servicii de comunicații electronice accesibile publicului prin intermediul rețelelor de comunicații publice.

| 33. | Protecția datelor cu caracter personal poate fi completată de o gamă de instrumente de autoreglementare (cadru nelegislativ). Utilizarea acestor instrumente este promovată activ în ambele directive, în special la articolul 27 din directiva privind protecția datelor care prevede că statele membre și Comisia încurajează elaborarea de coduri de conduită menite să contribuie la punerea în aplicare corectă a directivei. Mai mult, instrumentele de autoreglementare ar putea contribui în mod eficient la punerea în aplicare a măsurilor de securitate prevăzute la articolul 17 din directiva privind protecția datelor și la articolul 14 din directiva privind confidențialitatea în mediul electronic. |
| --- | --- |

33.

Protecția datelor cu caracter personal poate fi completată de o gamă de instrumente de autoreglementare (cadru nelegislativ). Utilizarea acestor instrumente este promovată activ în ambele directive, în special la articolul 27 din directiva privind protecția datelor care prevede că statele membre și Comisia încurajează elaborarea de coduri de conduită menite să contribuie la punerea în aplicare corectă a directivei. Mai mult, instrumentele de autoreglementare ar putea contribui în mod eficient la punerea în aplicare a măsurilor de securitate prevăzute la articolul 17 din directiva privind protecția datelor și la articolul 14 din directiva privind confidențialitatea în mediul electronic.

Aplicarea integrală a cadrului existent

| 34. | Avizul privind comunicarea cu privire la Directiva privind protecția datelor enumeră o serie de instrumente disponibile pentru o mai bună punere în aplicare a directivei. Majoritatea instrumentelor fără caracter obligatoriu ale acestui aviz sunt relevante pentru RFID, cum ar fi comunicările interpretative sau alte comunicări, promovarea bunelor practici, utilizarea mărcilor de protecție a confidențialității și auditurile părților terțe privind confidențialitatea. Posibilitatea adoptării unor norme specifice pentru RFID va fi discutată în capitolul V. Dar sunt posibile îmbunătățiri și în cadrul existent. |
| --- | --- |

34.

Avizul privind comunicarea cu privire la Directiva privind protecția datelor enumeră o serie de instrumente disponibile pentru o mai bună punere în aplicare a directivei. Majoritatea instrumentelor fără caracter obligatoriu ale acestui aviz sunt relevante pentru RFID, cum ar fi comunicările interpretative sau alte comunicări, promovarea bunelor practici, utilizarea mărcilor de protecție a confidențialității și auditurile părților terțe privind confidențialitatea. Posibilitatea adoptării unor norme specifice pentru RFID va fi discutată în capitolul V. Dar sunt posibile îmbunătățiri și în cadrul existent.

Instrumente de autoreglementare

| 35. | AEPD este de acord cu Comisia cu privire la faptul că într-o primă etapă este adecvat să se lase loc pentru autoreglementare, dând părților interesate posibilitatea de a crea un climat de respectare a legii și contribuind astfel la crearea unui cadru juridic mai sigur. |
| --- | --- |

35.

AEPD este de acord cu Comisia cu privire la faptul că într-o primă etapă este adecvat să se lase loc pentru autoreglementare, dând părților interesate posibilitatea de a crea un climat de respectare a legii și contribuind astfel la crearea unui cadru juridic mai sigur.

| 36. | Se preconizează că, în consultare cu Grupul părților interesate de RFID, Comisia va stimula și coordona procesul de autoreglementare. În acest context, AEPD salută recomandarea anunțată în comunicare, care se preconizează că va conține orientări specifice care stabilesc „principiile pe care ar trebui să le aplice autoritățile publice și alte părți interesate cu privire la utilizarea RFID”. |
| --- | --- |

36.

Se preconizează că, în consultare cu Grupul părților interesate de RFID, Comisia va stimula și coordona procesul de autoreglementare. În acest context, AEPD salută recomandarea anunțată în comunicare, care se preconizează că va conține orientări specifice care stabilesc „principiile pe care ar trebui să le aplice autoritățile publice și alte părți interesate cu privire la utilizarea RFID”.

| 37. | Comunicarea prevede că autoreglementarea va avea forma unui cod de conduită sau a unui cod de bune practici. Conform AEPD, indiferent de forma pe care o va avea autoreglementarea, aceasta ar trebui:






  — | să asigure orientare concretă și practică privind tipurile specifice de aplicații RFID și astfel să contribuie la respectarea cadrului juridic în materie de protecția datelor, |
| --- | --- | --- |

37.

Comunicarea prevede că autoreglementarea va avea forma unui cod de conduită sau a unui cod de bune practici. Conform AEPD, indiferent de forma pe care o va avea autoreglementarea, aceasta ar trebui:

—

să asigure orientare concretă și practică privind tipurile specifice de aplicații RFID și astfel să contribuie la respectarea cadrului juridic în materie de protecția datelor,

| — | să abordeze chestiunile și problemele specifice privind protecția datelor care se ivesc în contextul aplicațiilor RFID generale, |
| --- | --- |

—

să abordeze chestiunile și problemele specifice privind protecția datelor care se ivesc în contextul aplicațiilor RFID generale,

| — | să contribuie la aplicarea uniformă și armonioasă a directivei privind protecția datelor în UE, în special în sectoarele în care este probabil să se utilizeze același tip de aplicații RFID pe tot teritoriul UE, |
| --- | --- |

—

să contribuie la aplicarea uniformă și armonioasă a directivei privind protecția datelor în UE, în special în sectoarele în care este probabil să se utilizeze același tip de aplicații RFID pe tot teritoriul UE,

| — | să fie aplicată de toate părțile interesate relevante. Nerespectarea acesteia ar trebui să aibă consecințe negative (posibil financiare). |
| --- | --- |

—

să fie aplicată de toate părțile interesate relevante. Nerespectarea acesteia ar trebui să aibă consecințe negative (posibil financiare).

| 38. | AEPD subliniază o chestiune în cazul căreia autoreglementarea va fi utilă în mod deosebit. În cazul acelor aplicații RFID care implică prelucrarea de date cu caracter personal, directiva privind protecția datelor impune controlorilor de date diferite obligații, în special în temeiul articolului 17 (siguranța prelucrării) și în temeiul articolului 7 (necesitatea de a prelucra date numai având temeiuri juridice adecvate). În temeiul acestor dispoziții, controlorii de date trebuie, pe de o parte, să ia măsuri împotriva dezvăluirii neautorizate de date. Pe de altă parte, controlorii de date trebuie să asigure că prelucrarea, cum ar fi dezvăluirea de informații prin cititori, are loc, după caz, numai cu consimțământul în cunoștință de cauză al persoanei la care se referă datele. |
| --- | --- |

38.

AEPD subliniază o chestiune în cazul căreia autoreglementarea va fi utilă în mod deosebit. În cazul acelor aplicații RFID care implică prelucrarea de date cu caracter personal, directiva privind protecția datelor impune controlorilor de date diferite obligații, în special în temeiul articolului 17 (siguranța prelucrării) și în temeiul articolului 7 (necesitatea de a prelucra date numai având temeiuri juridice adecvate). În temeiul acestor dispoziții, controlorii de date trebuie, pe de o parte, să ia măsuri împotriva dezvăluirii neautorizate de date. Pe de altă parte, controlorii de date trebuie să asigure că prelucrarea, cum ar fi dezvăluirea de informații prin cititori, are loc, după caz, numai cu consimțământul în cunoștință de cauză al persoanei la care se referă datele.

| 39. | Aceste dispoziții ale directivei privind protecția datelor pot fi interpretate că solicită ca aplicațiile RFID să fie instalate utilizând soluțiile tehnice necesare pentru a preveni sau minimiza riscurile de dezvăluire involuntară și pentru a asigura faptul că prelucrarea sau transferul de date are loc numai cu consimțământ în cunoștință de cauză, după caz. Din punctul de vedere al AEPD, existența unei astfel de obligații (și anume de a aplica soluțiile tehnice necesare pentru a preveni sau minimiza riscurile de dezvăluire involuntară) și caracterul său obligatoriu pentru instalatorii aplicațiilor RFID, va fi chiar mai puternică și mai clară dacă această cerință este preluată de viitorul cod de conduită sau cod de bune practici menționat anterior. Din aceste motive, AEPD recomandă cu tărie ca recomandarea Comisiei să includă o astfel de interpretare a directivei privind protecția datelor, subliniind existența unei obligații de a instala aplicații RFID luând măsurile tehnologice necesare pentru prevenirea colectării sau dezvăluirii involuntare de informații. |
| --- | --- |

39.

Aceste dispoziții ale directivei privind protecția datelor pot fi interpretate că solicită ca aplicațiile RFID să fie instalate utilizând soluțiile tehnice necesare pentru a preveni sau minimiza riscurile de dezvăluire involuntară și pentru a asigura faptul că prelucrarea sau transferul de date are loc numai cu consimțământ în cunoștință de cauză, după caz. Din punctul de vedere al AEPD, existența unei astfel de obligații (și anume de a aplica soluțiile tehnice necesare pentru a preveni sau minimiza riscurile de dezvăluire involuntară) și caracterul său obligatoriu pentru instalatorii aplicațiilor RFID, va fi chiar mai puternică și mai clară dacă această cerință este preluată de viitorul cod de conduită sau cod de bune practici menționat anterior. Din aceste motive, AEPD recomandă cu tărie ca recomandarea Comisiei să includă o astfel de interpretare a directivei privind protecția datelor, subliniind existența unei obligații de a instala aplicații RFID luând măsurile tehnologice necesare pentru prevenirea colectării sau dezvăluirii involuntare de informații.

Necesitatea orientării

| 40. | AEPD recomandă Comisiei ca, în cooperare strânsă cu grupul de experți RFID, să elaboreze unul sau mai multe documente care să ofere orientări clare privind modul de aplicare al cadrului juridic existent la mediul RFID. Orientarea ar trebui să prevadă modalități practice de respectare a principiilor stabilite de directiva privind protecția datelor și de directiva privind confidențialitatea în mediul electronic. În ceea ce privește abordarea generală a orientării și conținutul său concret, AEPD are următoarele sugestii: |
| --- | --- |

40.

AEPD recomandă Comisiei ca, în cooperare strânsă cu grupul de experți RFID, să elaboreze unul sau mai multe documente care să ofere orientări clare privind modul de aplicare al cadrului juridic existent la mediul RFID. Orientarea ar trebui să prevadă modalități practice de respectare a principiilor stabilite de directiva privind protecția datelor și de directiva privind confidențialitatea în mediul electronic. În ceea ce privește abordarea generală a orientării și conținutul său concret, AEPD are următoarele sugestii:

| 41. | Orientarea prin care se stabilesc principiile care se aplică cu privire la utilizarea RFID ar trebui să fie suficient de concentrată și să adopte o abordare specifică sectorului. O abordare de tipul „soluția universală” („one size fits all”) nu va realiza obiectivele dorite de asigurare a unui cadru clar și coerent. De aceea, domeniul de aplicare al orientării trebuie limitat la aplicații sectoriale RFID bine definite. |
| --- | --- |

41.

Orientarea prin care se stabilesc principiile care se aplică cu privire la utilizarea RFID ar trebui să fie suficient de concentrată și să adopte o abordare specifică sectorului. O abordare de tipul „soluția universală” („one size fits all”) nu va realiza obiectivele dorite de asigurare a unui cadru clar și coerent. De aceea, domeniul de aplicare al orientării trebuie limitat la aplicații sectoriale RFID bine definite.

| 42. | Mai mult, orientările ar trebui să propună metode practice eficiente pentru dezvoltarea tehnicilor și standardelor care ar putea contribui la respectarea de către sistemele RFID a cadrului juridic în materie de protecția datelor, fapt care va atrage după sine utilizarea unei tehnologii care implică „confidențialitate din concepție” („privacy by design”). |
| --- | --- |

42.

Mai mult, orientările ar trebui să propună metode practice eficiente pentru dezvoltarea tehnicilor și standardelor care ar putea contribui la respectarea de către sistemele RFID a cadrului juridic în materie de protecția datelor, fapt care va atrage după sine utilizarea unei tehnologii care implică „confidențialitate din concepție” („privacy by design”).

| 43. | În aplicarea cadrului juridic existent mediului RFID, trebuie acordată o atenție deosebită punerii în aplicare a principiilor și obligațiilor privind protecția datelor care se aplică controlorilor de date din cadrul aplicațiilor RFID. Următoarele obligații și principii sunt deosebit de relevante:






  — | principiul dreptului la informații, inclusiv dreptul de a ști când se colectează date prin cititori și, în cazurile adecvate, când se etichetează produse, |
| --- | --- | --- |

43.

În aplicarea cadrului juridic existent mediului RFID, trebuie acordată o atenție deosebită punerii în aplicare a principiilor și obligațiilor privind protecția datelor care se aplică controlorilor de date din cadrul aplicațiilor RFID. Următoarele obligații și principii sunt deosebit de relevante:

—

principiul dreptului la informații, inclusiv dreptul de a ști când se colectează date prin cititori și, în cazurile adecvate, când se etichetează produse,

| — | noțiunea de consimțământ ca temei juridic pentru prelucrarea datelor. Această noțiune se materializează în obligația de a dezactiva etichetele RFID la vânzare, cu excepția cazului în care subiectul datelor și-a dat consimțământul (17). Dreptul de a dezactiva etichetele RFID servește, de asemenea, scopului de a asigura securitatea informației, adică de a se asigura că datele prelucrate prin etichetele RFID nu sunt dezvăluite involuntar unor terțe părți, |
| --- | --- |

—

noțiunea de consimțământ ca temei juridic pentru prelucrarea datelor. Această noțiune se materializează în obligația de a dezactiva etichetele RFID la vânzare, cu excepția cazului în care subiectul datelor și-a dat consimțământul (17). Dreptul de a dezactiva etichetele RFID servește, de asemenea, scopului de a asigura securitatea informației, adică de a se asigura că datele prelucrate prin etichetele RFID nu sunt dezvăluite involuntar unor terțe părți,

| — | dreptul persoanelor fizice de a nu fi supuse unor decizii potrivnice bazate numai pe prelucrarea automată a unui profil personal definit. |
| --- | --- |

—

dreptul persoanelor fizice de a nu fi supuse unor decizii potrivnice bazate numai pe prelucrarea automată a unui profil personal definit.

| 44. | În ceea ce privește dreptul la informații, orientarea ar trebui să stabilească faptul că persoanelor trebuie să li se furnizeze informații cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Acestea ar trebui, în special, atenționate, printre altele, cu privire: (i) la prezența cititorilor și a etichetelor RFID activate pe produse sau pe ambalajul acestora; (ii) la consecințele unei astfel de prezențe în termeni de colectare a informațiilor și (iii) la scopurile în care se intenționează să fie utilizate informațiile colectate. |
| --- | --- |

44.

În ceea ce privește dreptul la informații, orientarea ar trebui să stabilească faptul că persoanelor trebuie să li se furnizeze informații cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Acestea ar trebui, în special, atenționate, printre altele, cu privire: (i) la prezența cititorilor și a etichetelor RFID activate pe produse sau pe ambalajul acestora; (ii) la consecințele unei astfel de prezențe în termeni de colectare a informațiilor și (iii) la scopurile în care se intenționează să fie utilizate informațiile colectate.

| 45. | Utilizarea unor sigle poate fi potrivită ca măsură de a oferi informații. Siglele pot fi utilizate pentru a atenționa asupra prezenței cititorilor și a etichetelor RFID care se presupune că rămân active. Cu toate acestea, numai utilizarea siglelor nu va fi suficientă pentru a asigura prelucrarea corectă a informațiilor care necesită ca informațiile să fie furnizate persoanelor vizate în mod clar și ușor de înțeles. Utilizarea siglelor ar trebui să fie considerată ca o măsură de completare a furnizării de informații mai detaliate. |
| --- | --- |

45.

Utilizarea unor sigle poate fi potrivită ca măsură de a oferi informații. Siglele pot fi utilizate pentru a atenționa asupra prezenței cititorilor și a etichetelor RFID care se presupune că rămân active. Cu toate acestea, numai utilizarea siglelor nu va fi suficientă pentru a asigura prelucrarea corectă a informațiilor care necesită ca informațiile să fie furnizate persoanelor vizate în mod clar și ușor de înțeles. Utilizarea siglelor ar trebui să fie considerată ca o măsură de completare a furnizării de informații mai detaliate.

Piatra de temelie: Principiul consimțământului prealabil explicit („opt-in principle”)

| 46. | Pentru toate aplicațiile RFID relevante, soluțiile ar trebui să respecte și să pună în aplicare, ca o condiție necesară, principiul consimțământului prealabil explicit în momentul vânzării. Ar fi ilegal să se permită în continuare transmiterea de informații prin intermediul etichetelor RFID după momentul vânzării, cu excepția cazurilor în care controlorul de date are temei juridic adecvat. Temeiul juridic adecvat, în mod normal, ar fi: (a) consimțământul persoanei vizate sau (b) o solicitare specifică și liberă din partea persoanei vizate, dacă o asemenea dezvăluire este necesară pentru efectuarea unor servicii (18). Astfel ambele temeiuri juridice ar putea fi calificate ca respectând principiul consimțământului prealabil explicit. |
| --- | --- |

46.

Pentru toate aplicațiile RFID relevante, soluțiile ar trebui să respecte și să pună în aplicare, ca o condiție necesară, principiul consimțământului prealabil explicit în momentul vânzării. Ar fi ilegal să se permită în continuare transmiterea de informații prin intermediul etichetelor RFID după momentul vânzării, cu excepția cazurilor în care controlorul de date are temei juridic adecvat. Temeiul juridic adecvat, în mod normal, ar fi: (a) consimțământul persoanei vizate sau (b) o solicitare specifică și liberă din partea persoanei vizate, dacă o asemenea dezvăluire este necesară pentru efectuarea unor servicii (18). Astfel ambele temeiuri juridice ar putea fi calificate ca respectând principiul consimțământului prealabil explicit.

| 47. | În temeiul principiului consimțământului prealabil explicit, etichetele ar trebui dezactivate în momentul vânzării, cu excepția cazurilor în care persoana care a cumpărat obiectul la care este atașată eticheta dorește să o lase activată. Prin exercitarea dreptului de a o lăsa activată, persoana ar consimți la prelucrarea ulterioară a datelor sale, de exemplu, la transmiterea datelor către un cititor la vizita sa următoare la controlorul de date. |
| --- | --- |

47.

În temeiul principiului consimțământului prealabil explicit, etichetele ar trebui dezactivate în momentul vânzării, cu excepția cazurilor în care persoana care a cumpărat obiectul la care este atașată eticheta dorește să o lase activată. Prin exercitarea dreptului de a o lăsa activată, persoana ar consimți la prelucrarea ulterioară a datelor sale, de exemplu, la transmiterea datelor către un cititor la vizita sa următoare la controlorul de date.

| 48. | Pentru a face față creșterii diversității aplicațiilor RFID și pentru a facilita dezvoltarea unor modele inovatoare de afaceri, AEPD subliniază importanța unei abordări flexibile. Trebuie asigurată flexibilitate în ceea ce privește punerea în aplicare a principiului consimțământului prealabil explicit. |
| --- | --- |

48.

Pentru a face față creșterii diversității aplicațiilor RFID și pentru a facilita dezvoltarea unor modele inovatoare de afaceri, AEPD subliniază importanța unei abordări flexibile. Trebuie asigurată flexibilitate în ceea ce privește punerea în aplicare a principiului consimțământului prealabil explicit.

| 49. | Opțiunile de punere în aplicare a principiului consimțământului prealabil explicit sunt multiple. De exemplu, ca alternativă la îndepărtarea etichetei, s-ar putea prevedea blocarea etichetei, scoaterea ei temporară din uz sau, folosind un model al politicii de securitate numit modelul „învierea rățuștei” („resurrecting duckling model”) (19), blocată pentru folosirea numai de către un anumit utilizator. În cazul unei etichete cu un ciclu de viață scurt, adresa etichetei care trimite la informația stocată într-o bază de date ar putea fi, de asemenea, ștearsă din baza de date de referință, evitând continuarea prelucrării datelor suplimentare colectate prin etichetă. |
| --- | --- |

49.

Opțiunile de punere în aplicare a principiului consimțământului prealabil explicit sunt multiple. De exemplu, ca alternativă la îndepărtarea etichetei, s-ar putea prevedea blocarea etichetei, scoaterea ei temporară din uz sau, folosind un model al politicii de securitate numit modelul „învierea rățuștei” („resurrecting duckling model”) (19), blocată pentru folosirea numai de către un anumit utilizator. În cazul unei etichete cu un ciclu de viață scurt, adresa etichetei care trimite la informația stocată într-o bază de date ar putea fi, de asemenea, ștearsă din baza de date de referință, evitând continuarea prelucrării datelor suplimentare colectate prin etichetă.

| 50. | Ca o concluzie, deși AEPD susține că principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării este o obligație legală deja existentă în majoritatea situațiilor în temeiul directivei privind protecția datelor, există motive întemeiate de a preciza această obligație în instrumente de auto-reglementare, pentru a asigura, de asemenea, faptul că principiul va fi pus în aplicare în modul cel mai adecvat. Punerea în aplicare specifică este, în orice caz, necesară în cazul acelor aplicații RFID care nu intră în domeniul de aplicare al directivei privind protecția datelor. |
| --- | --- |

50.

Ca o concluzie, deși AEPD susține că principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării este o obligație legală deja existentă în majoritatea situațiilor în temeiul directivei privind protecția datelor, există motive întemeiate de a preciza această obligație în instrumente de auto-reglementare, pentru a asigura, de asemenea, faptul că principiul va fi pus în aplicare în modul cel mai adecvat. Punerea în aplicare specifică este, în orice caz, necesară în cazul acelor aplicații RFID care nu intră în domeniul de aplicare al directivei privind protecția datelor.

Necesitatea „confidențialității din concepție”

| 51. | Pentru a minimiza amenințările la adresa confidențialității și a protecției datelor, comunicarea Comisiei susține, la punctul 3.2, pagina 6, ideea precizării și adoptării unor criterii timpurii de concepție. AEPD salută această abordare. Într-adevăr, adoptarea unor specificații și a unor criterii de concepție, cunoscute în general sub numele de „cele mai bune tehnici disponibile” (CBTD), va contribui în mod eficient la reglementarea protecției datelor și la cerințele de securitate. Identificarea criteriilor organizaționale și tehnologice, cu condiția revizuirii frecvente, va întări modelul de simbioză al cerințelor de confidențialitate și de securitate pe care îl dezvoltă Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

51.

Pentru a minimiza amenințările la adresa confidențialității și a protecției datelor, comunicarea Comisiei susține, la punctul 3.2, pagina 6, ideea precizării și adoptării unor criterii timpurii de concepție. AEPD salută această abordare. Într-adevăr, adoptarea unor specificații și a unor criterii de concepție, cunoscute în general sub numele de „cele mai bune tehnici disponibile” (CBTD), va contribui în mod eficient la reglementarea protecției datelor și la cerințele de securitate. Identificarea criteriilor organizaționale și tehnologice, cu condiția revizuirii frecvente, va întări modelul de simbioză al cerințelor de confidențialitate și de securitate pe care îl dezvoltă Uniunea Europeană.

| 52. | Definirea propriu-zisă a CBTD privind confidențialitatea și securitatea pentru sistemele RFID va fi, de asemenea, decisivă pentru construirea unui mediu de încredere, care va întări acceptarea la scară largă de către utilizatorii finali, precum și pentru competitivitatea industriei europene. |
| --- | --- |

52.

Definirea propriu-zisă a CBTD privind confidențialitatea și securitatea pentru sistemele RFID va fi, de asemenea, decisivă pentru construirea unui mediu de încredere, care va întări acceptarea la scară largă de către utilizatorii finali, precum și pentru competitivitatea industriei europene.

| 53. | Procesul de selecționare a CBTD pentru sistemele RFID ar trebui să fie susținut de studii de impact asupra confidențialității și securității pentru care este încă necesar să se facă eforturi. AEPD consideră că Agenția europeană de securitate a rețelelor și a informațiilor (ENISA), împreună cu centrele comune de cercetare ale Comisiei Europene asociate cu părțile interesate relevante din industrie, poate contribui la identificarea celor mai bune practici și la elaborarea unor astfel de metodologii. Prin lansarea recentă a proiectului „orientări tehnice RFID”, Biroul federal german pentru securitatea informațiilor (BSI) a dat un exemplu ilustrativ adecvat (20) de CBTD care ar trebui dezvoltate acum la nivel european. |
| --- | --- |

53.

Procesul de selecționare a CBTD pentru sistemele RFID ar trebui să fie susținut de studii de impact asupra confidențialității și securității pentru care este încă necesar să se facă eforturi. AEPD consideră că Agenția europeană de securitate a rețelelor și a informațiilor (ENISA), împreună cu centrele comune de cercetare ale Comisiei Europene asociate cu părțile interesate relevante din industrie, poate contribui la identificarea celor mai bune practici și la elaborarea unor astfel de metodologii. Prin lansarea recentă a proiectului „orientări tehnice RFID”, Biroul federal german pentru securitatea informațiilor (BSI) a dat un exemplu ilustrativ adecvat (20) de CBTD care ar trebui dezvoltate acum la nivel european.

| 54. | Standardele pot, de asemenea, juca un rol decisiv în adoptarea timpurie a principiului „viață privată prin concepție”. Așadar, Comisia ar trebui să contribuie la adoptarea unor garanții de confidențialitate și de protecția datelor în dezvoltarea unor standarde RFID internaționale. În documentul său (21) privind RFID, Grupului de lucru „articolul 29” a ilustrat clar posibilitatea ca standardele să contribuie la dezvoltarea sistemelor RFID într-un mod care să respecte confidențialitatea. |
| --- | --- |

54.

Standardele pot, de asemenea, juca un rol decisiv în adoptarea timpurie a principiului „viață privată prin concepție”. Așadar, Comisia ar trebui să contribuie la adoptarea unor garanții de confidențialitate și de protecția datelor în dezvoltarea unor standarde RFID internaționale. În documentul său (21) privind RFID, Grupului de lucru „articolul 29” a ilustrat clar posibilitatea ca standardele să contribuie la dezvoltarea sistemelor RFID într-un mod care să respecte confidențialitatea.

| 55. | Mai mult, AEPD salută poziția adoptată de Comisie cu privire la cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor RFID și la necesitatea de a reduce riscurile la adresa confidențialității. Într-adevăr, principiul „confidențialitate din concepție” trebuie să fie introdus din cea mai timpurie etapă a dezvoltării tehnologiilor care vor contribui mai bine la respectarea cadrului juridic în materie de protecția datelor. Așa cum a prezentat pe scurt în raportul său anual pe 2006, AEPD se va alătura acestui efort prin avizele și consultanța pe care le asigură, de la caz la caz, proiectelor din cel de-al șaptelea Program-cadru (2007-2013). |
| --- | --- |

55.

Mai mult, AEPD salută poziția adoptată de Comisie cu privire la cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor RFID și la necesitatea de a reduce riscurile la adresa confidențialității. Într-adevăr, principiul „confidențialitate din concepție” trebuie să fie introdus din cea mai timpurie etapă a dezvoltării tehnologiilor care vor contribui mai bine la respectarea cadrului juridic în materie de protecția datelor. Așa cum a prezentat pe scurt în raportul său anual pe 2006, AEPD se va alătura acestui efort prin avizele și consultanța pe care le asigură, de la caz la caz, proiectelor din cel de-al șaptelea Program-cadru (2007-2013).

V.   SUNT NECESARE MĂSURI LEGISLATIVE SPECIFICE?

| 56. | Este posibil ca autoreglementarea să nu fie suficientă ca mijloc de punere în aplicare deplină a cadrului existent în materie de protecția datelor și confidențialitate. Chiar dacă autoreglementarea îndeplinește cerințele menționate anterior, aplicarea sa este facultativă, iar nerespectarea acesteia nu poate fi întotdeauna sancționată eficient. În plus, este posibil să fie încă necesare măsuri legislative cu caracter obligatoriu, pentru a asigura protecția drepturilor persoanelor la confidențialitate și la protecția datelor. Acestea sunt cu atât mai necesare în cazul eșecului abordării prin autoreglementare. |
| --- | --- |

56.

Este posibil ca autoreglementarea să nu fie suficientă ca mijloc de punere în aplicare deplină a cadrului existent în materie de protecția datelor și confidențialitate. Chiar dacă autoreglementarea îndeplinește cerințele menționate anterior, aplicarea sa este facultativă, iar nerespectarea acesteia nu poate fi întotdeauna sancționată eficient. În plus, este posibil să fie încă necesare măsuri legislative cu caracter obligatoriu, pentru a asigura protecția drepturilor persoanelor la confidențialitate și la protecția datelor. Acestea sunt cu atât mai necesare în cazul eșecului abordării prin autoreglementare.

| 57. | O chestiune cheie este stabilirea instrumentelor juridice necesare pentru a se asigura faptul că aplicațiile RFID sunt instalate eficient utilizând soluțiile tehnice necesare pentru a preveni sau minimiza riscurile cu privire la protecția datelor și confidențialitate și că controlorii responsabili iau măsurile adecvate de respectare a obligațiilor care le revin în temeiul cadrelor juridice existente. Aceasta ridică câteva întrebări suplimentare:






  — | sunt necesare norme specifice? |
| --- | --- | --- |

57.

O chestiune cheie este stabilirea instrumentelor juridice necesare pentru a se asigura faptul că aplicațiile RFID sunt instalate eficient utilizând soluțiile tehnice necesare pentru a preveni sau minimiza riscurile cu privire la protecția datelor și confidențialitate și că controlorii responsabili iau măsurile adecvate de respectare a obligațiilor care le revin în temeiul cadrelor juridice existente. Aceasta ridică câteva întrebări suplimentare:

—

sunt necesare norme specifice?

| — | în cazul unei răspuns afirmativ, pot aceste norme fi adoptate în cadrul juridic existent, de exemplu utilizând procedurile de comitologie existente? |
| --- | --- |

—

în cazul unei răspuns afirmativ, pot aceste norme fi adoptate în cadrul juridic existent, de exemplu utilizând procedurile de comitologie existente?

| — | sau este necesar un nou instrument legislativ pentru a asigura instalarea eficientă a aplicațiilor RFID utilizând tehnologii încorporate de protecție a confidențialității? |
| --- | --- |

—

sau este necesar un nou instrument legislativ pentru a asigura instalarea eficientă a aplicațiilor RFID utilizând tehnologii încorporate de protecție a confidențialității?

| 58. | Acest capitol va aborda posibilitățile de a formula măsuri legislative cu caracter obligatoriu în cadrul juridic existent, în timp ce capitolul VI va discuta necesitatea unui nou instrument legislativ, deoarece aceasta este o chestiune diferită. |
| --- | --- |

58.

Acest capitol va aborda posibilitățile de a formula măsuri legislative cu caracter obligatoriu în cadrul juridic existent, în timp ce capitolul VI va discuta necesitatea unui nou instrument legislativ, deoarece aceasta este o chestiune diferită.

| 59. | În primul rând, ar trebui acordată o atenție deosebită dispozițiilor articolului 17 din Directiva 95/46/CE, articolului 14 alineatul (3) din Directiva 2002/58/CE și articolului 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE. Articolul 14 alineatul (3) permite statelor membre adoptarea de măsuri care să asigure faptul că echipamentele terminale sunt construite într-un mod care să le facă compatibile cu dreptul utilizatorilor de a proteja și de a controla folosirea datelor lor personale, în conformitate cu Directiva 1999/5/CE (22). La articolul 3 alineatul (3) litera (c), Directiva 1999/5/CE prevede că Comisia poate decide — prin procedura de comitologie — că aparatele din anumite clase de echipamente, sau aparatele de anumite tipuri sunt construite astfel încât să prezinte garanții pentru asigurarea protecției datelor cu caracter personal și a confidențialității utilizatorilor și a abonaților. Articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE nu a fost până acum utilizat. |
| --- | --- |

59.

În primul rând, ar trebui acordată o atenție deosebită dispozițiilor articolului 17 din Directiva 95/46/CE, articolului 14 alineatul (3) din Directiva 2002/58/CE și articolului 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE. Articolul 14 alineatul (3) permite statelor membre adoptarea de măsuri care să asigure faptul că echipamentele terminale sunt construite într-un mod care să le facă compatibile cu dreptul utilizatorilor de a proteja și de a controla folosirea datelor lor personale, în conformitate cu Directiva 1999/5/CE (22). La articolul 3 alineatul (3) litera (c), Directiva 1999/5/CE prevede că Comisia poate decide — prin procedura de comitologie — că aparatele din anumite clase de echipamente, sau aparatele de anumite tipuri sunt construite astfel încât să prezinte garanții pentru asigurarea protecției datelor cu caracter personal și a confidențialității utilizatorilor și a abonaților. Articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE nu a fost până acum utilizat.

| 60. | Aceste dispoziții dau legiuitorului — la nivel național și comunitar — puterea de a prevedea faptul că garanțiile de confidențialitate și de protecția datelor trebuie să fie incluse în procesul de fabricație a sistemelor RFID, concept care este cunoscut drept „confidențialitate din concepție” (23). Aceasta necesită, de asemenea, utilizarea celor mai bune tehnici disponibile. |
| --- | --- |

60.

Aceste dispoziții dau legiuitorului — la nivel național și comunitar — puterea de a prevedea faptul că garanțiile de confidențialitate și de protecția datelor trebuie să fie incluse în procesul de fabricație a sistemelor RFID, concept care este cunoscut drept „confidențialitate din concepție” (23). Aceasta necesită, de asemenea, utilizarea celor mai bune tehnici disponibile.

| 61. | Pentru a face obligatoriu conceptul de „confidențialitate din concepție”, AEPD recomandă Comisiei să utilizeze mecanismul de la articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE, în consultare cu grupul de experți RFID. |
| --- | --- |

61.

Pentru a face obligatoriu conceptul de „confidențialitate din concepție”, AEPD recomandă Comisiei să utilizeze mecanismul de la articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE, în consultare cu grupul de experți RFID.

| 62. | În al doilea rând, este posibilă specificarea aplicării cadrului juridic existent la RFID, prin modificări ale directivelor însele. După cum s-a spus deja, Comisia tocmai a prezentat o propunere de modificare a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic care conține o dispoziție din această perspectivă. AEPD salută această primă confirmare a aplicabilității directivei la aplicațiile RFID. AEPD se va ocupa de aceste probleme specifice ridicate de relația dintre directiva privind confidențialitatea în mediul electronic și RFID în avizul său privind propunerea de modificare, care va fi dat la începutul anului 2008. |
| --- | --- |

62.

În al doilea rând, este posibilă specificarea aplicării cadrului juridic existent la RFID, prin modificări ale directivelor însele. După cum s-a spus deja, Comisia tocmai a prezentat o propunere de modificare a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic care conține o dispoziție din această perspectivă. AEPD salută această primă confirmare a aplicabilității directivei la aplicațiile RFID. AEPD se va ocupa de aceste probleme specifice ridicate de relația dintre directiva privind confidențialitatea în mediul electronic și RFID în avizul său privind propunerea de modificare, care va fi dat la începutul anului 2008.

| 63. | Luând în considerare faptul că Comisia nu prevede nicio modificare la directiva privind protecția datelor în viitorul apropiat (24), posibilitățile de specificare cu privire la aplicarea cadrului juridic existent la RFID sunt limitate. |
| --- | --- |

63.

Luând în considerare faptul că Comisia nu prevede nicio modificare la directiva privind protecția datelor în viitorul apropiat (24), posibilitățile de specificare cu privire la aplicarea cadrului juridic existent la RFID sunt limitate.

VI.   ESTE NECESAR UN CADRU JURIDIC SPECIFIC PRIVIND RFID?

Intențiile Comisiei

| 64. | Comisia (25) subliniază importanța securității și a confidențialității din concepție. Aceasta necesită, de asemenea, implicarea tuturor părților interesate. Principalul rezultat al activităților Comisiei va fi „o recomandare prin care vor stabili principiile pe care autoritățile publice și alte părți interesate ar trebui să le aplice în materie de utilizare a RFID”. Recomandarea va fi probabil adoptată în primăvara anului 2008. Ambițiile legislative menționate în comunicare conțin două etape. Comisia:






  — | va lua în considerare dispozițiile privind RFID în apropiata propunere de modificare a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic. După cum s-a menționat anterior, în noiembrie 2007, Comisia a propus o astfel de modificare a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic, care să confirme aplicabilitatea directivei la aplicațiile RFID (26), dar fără să propună lărgirea domeniului de aplicație a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic la rețelele private, |
| --- | --- | --- |

64.

Comisia (25) subliniază importanța securității și a confidențialității din concepție. Aceasta necesită, de asemenea, implicarea tuturor părților interesate. Principalul rezultat al activităților Comisiei va fi „o recomandare prin care vor stabili principiile pe care autoritățile publice și alte părți interesate ar trebui să le aplice în materie de utilizare a RFID”. Recomandarea va fi probabil adoptată în primăvara anului 2008. Ambițiile legislative menționate în comunicare conțin două etape. Comisia:

—

va lua în considerare dispozițiile privind RFID în apropiata propunere de modificare a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic. După cum s-a menționat anterior, în noiembrie 2007, Comisia a propus o astfel de modificare a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic, care să confirme aplicabilitatea directivei la aplicațiile RFID (26), dar fără să propună lărgirea domeniului de aplicație a directivei privind confidențialitatea în mediul electronic la rețelele private,

| — | va evalua necesitatea unor etape legislative suplimentare pentru a garanta protecția datelor și confidențialitatea. |
| --- | --- |

—

va evalua necesitatea unor etape legislative suplimentare pentru a garanta protecția datelor și confidențialitatea.

| 65. | Aplicând această politică, se poate preconiza că Comisia nu are în plan — cel puțin pe termen scurt — propunerea unei noi legislații specifice pentru garantarea protecției datelor și a confidențialității în domeniul RFID. |
| --- | --- |

65.

Aplicând această politică, se poate preconiza că Comisia nu are în plan — cel puțin pe termen scurt — propunerea unei noi legislații specifice pentru garantarea protecției datelor și a confidențialității în domeniul RFID.

Parametri pentru legiuitor

| 66. | În avizul său cu privire la comunicarea privind directiva privind protecția datelor, AEPD a enumerat unele planuri de acțiuni legislative cu privire la prelucrarea datelor personale, care pot fi pot fi prezentate pe scurt după cum urmează:






  — | în primul rând, principiile de bază de protecția datelor ar trebui păstrate: „Nu sunt necesare noi principii, dar este clar că sunt necesare alte aranjamente administrative care, pe de o parte, sunt eficiente și adecvate unei societăți interconectate și care, pe de altă parte, minimizează costurile administrative” (27), |
| --- | --- | --- |

66.

În avizul său cu privire la comunicarea privind directiva privind protecția datelor, AEPD a enumerat unele planuri de acțiuni legislative cu privire la prelucrarea datelor personale, care pot fi pot fi prezentate pe scurt după cum urmează:

—

în primul rând, principiile de bază de protecția datelor ar trebui păstrate: „Nu sunt necesare noi principii, dar este clar că sunt necesare alte aranjamente administrative care, pe de o parte, sunt eficiente și adecvate unei societăți interconectate și care, pe de altă parte, minimizează costurile administrative” (27),

| — | în al doilea rând, propunerile legislative ar trebui înaintate numai dacă necesitatea și proporționalitatea sunt demonstrate suficient. Din acest motiv, pe termen scurt cadrul juridic general pentru protecția datelor nu ar trebui schimbat, |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, propunerile legislative ar trebui înaintate numai dacă necesitatea și proporționalitatea sunt demonstrate suficient. Din acest motiv, pe termen scurt cadrul juridic general pentru protecția datelor nu ar trebui schimbat,

| — | în al treilea rând, evoluțiile în schimbare din societate pot duce la cadre juridice specifice, pentru a adapta principiile directivei privind protecția datelor la probleme ridicate de tehnologii specifice, cum ar fi RFID. Este clar că, în acest context, condițiile de necesitate și proporționalitate necesită, de asemenea, să fie îndeplinite. |
| --- | --- |

—

în al treilea rând, evoluțiile în schimbare din societate pot duce la cadre juridice specifice, pentru a adapta principiile directivei privind protecția datelor la probleme ridicate de tehnologii specifice, cum ar fi RFID. Este clar că, în acest context, condițiile de necesitate și proporționalitate necesită, de asemenea, să fie îndeplinite.

| 67. | Ca etapă următoare, este utilă specificarea așteptărilor cărora trebuie să le facă față legiuitorului în domeniul RFID:






  — | legislația trebuie să fie flexibilă și să lase loc inovațiilor și dezvoltării tehnologice. Aceasta ar trebui să conducă la legislație suficient de neutră din punct de vedere tehnologic, |
| --- | --- | --- |

67.

Ca etapă următoare, este utilă specificarea așteptărilor cărora trebuie să le facă față legiuitorului în domeniul RFID:

—

legislația trebuie să fie flexibilă și să lase loc inovațiilor și dezvoltării tehnologice. Aceasta ar trebui să conducă la legislație suficient de neutră din punct de vedere tehnologic,

| — | în al doilea rând, legislația trebuie să asigure certitudine juridică. Aceasta ar trebui să conducă la legislație suficient de specifică. Părțile interesate trebuie să știe precis cum le este reglementat comportamentul, |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, legislația trebuie să asigure certitudine juridică. Aceasta ar trebui să conducă la legislație suficient de specifică. Părțile interesate trebuie să știe precis cum le este reglementat comportamentul,

| — | în al treilea rând, legislația trebuie să protejeze în mod eficient toate interesele justificate aflate în joc. Aceasta necesită, în orice caz, aplicarea legislației și definirea clară a responsabilităților: care parte este responsabilă pentru un anumit comportament (28)? Aceste cerințe sunt și mai importante în cazul în care sunt în joc confidențialitatea și protecția datelor, drepturile fundamentale ale persoanei în temeiul Convenției europene de apărare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și al Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii. |
| --- | --- |

—

în al treilea rând, legislația trebuie să protejeze în mod eficient toate interesele justificate aflate în joc. Aceasta necesită, în orice caz, aplicarea legislației și definirea clară a responsabilităților: care parte este responsabilă pentru un anumit comportament (28)? Aceste cerințe sunt și mai importante în cazul în care sunt în joc confidențialitatea și protecția datelor, drepturile fundamentale ale persoanei în temeiul Convenției europene de apărare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și al Cartei Drepturilor Fundamentale a Uniunii.

Punctul de vedere al AEPD

| 68. | Pentru AEPD, este clar că nu toate evoluțiile tehnologice ar trebui să conducă la reacții ale legiuitorului european. Dezvoltarea tehnologică poate fi rapidă, în timp ce adoptarea și intrarea în vigoare a legislației ia și ar trebui să ia timp. Legislația ar trebui să fie rezultatul echilibrării tuturor intereselor aflate în joc. Atunci când este aleasă directiva ca instrument, este necesar chiar mai mult timp, de vreme ce directivele trebuie puse în aplicare integral în sistemele juridice ale statelor membre. |
| --- | --- |

68.

Pentru AEPD, este clar că nu toate evoluțiile tehnologice ar trebui să conducă la reacții ale legiuitorului european. Dezvoltarea tehnologică poate fi rapidă, în timp ce adoptarea și intrarea în vigoare a legislației ia și ar trebui să ia timp. Legislația ar trebui să fie rezultatul echilibrării tuturor intereselor aflate în joc. Atunci când este aleasă directiva ca instrument, este necesar chiar mai mult timp, de vreme ce directivele trebuie puse în aplicare integral în sistemele juridice ale statelor membre.

| 69. | Cu toate acestea, RFID nu este doar o altă evoluție tehnologică, cum s-a subliniat în câteva părți ale prezentului aviz. Comunicarea se referă la RFID ca la o portă către o nouă fază de dezvoltare a societății informaționale, deseori menționată ca „internetul obiectelor”, iar etichetele RFID vor constitui elemente-cheie ale mediilor „ambiante inteligente”. Aceste medii constituie, de asemenea, etape în dezvoltarea a ceea ce este deseori denumită „societatea de supraveghere” (29). În acest context, acțiunea legislativă în domeniul RFID poate fi justificată. Este posibil ca RFID să producă o schimbare calitativă. |
| --- | --- |

69.

Cu toate acestea, RFID nu este doar o altă evoluție tehnologică, cum s-a subliniat în câteva părți ale prezentului aviz. Comunicarea se referă la RFID ca la o portă către o nouă fază de dezvoltare a societății informaționale, deseori menționată ca „internetul obiectelor”, iar etichetele RFID vor constitui elemente-cheie ale mediilor „ambiante inteligente”. Aceste medii constituie, de asemenea, etape în dezvoltarea a ceea ce este deseori denumită „societatea de supraveghere” (29). În acest context, acțiunea legislativă în domeniul RFID poate fi justificată. Este posibil ca RFID să producă o schimbare calitativă.

| 70. | Din această perspectivă, AEPD recomandă luarea în considerare a adoptării (unei propuneri de) legislație comunitară care să reglementeze principalele probleme ale utilizării RFID în sectoarele relevante, în cazul în care punerea în aplicare propriu-zisă a cadrului juridic existent eșuează. După intrarea sa în vigoare, o astfel de măsură legislativă trebuie să fie considerată ca o „lex specialis” în ceea ce privește cadrul general în materie de protecția datelor. |
| --- | --- |

70.

Din această perspectivă, AEPD recomandă luarea în considerare a adoptării (unei propuneri de) legislație comunitară care să reglementeze principalele probleme ale utilizării RFID în sectoarele relevante, în cazul în care punerea în aplicare propriu-zisă a cadrului juridic existent eșuează. După intrarea sa în vigoare, o astfel de măsură legislativă trebuie să fie considerată ca o „lex specialis” în ceea ce privește cadrul general în materie de protecția datelor.

| 71. | Adoptarea unui astfel de instrument juridic ar avea următoarele avantaje:






  — | instrumentul ar stabili parametrii esențiali pentru mecanismele de autoreglementare, |
| --- | --- | --- |

71.

Adoptarea unui astfel de instrument juridic ar avea următoarele avantaje:

—

instrumentul ar stabili parametrii esențiali pentru mecanismele de autoreglementare,

| — | perspectiva adoptării unui instrument legislativ ar putea să se dovedească a fi un stimulent eficient pentru părțile interesate de stabilire a unor mecanisme de autoreglementare care să ofere o protecție precisă. |
| --- | --- |

—

perspectiva adoptării unui instrument legislativ ar putea să se dovedească a fi un stimulent eficient pentru părțile interesate de stabilire a unor mecanisme de autoreglementare care să ofere o protecție precisă.

| 72. | Pentru a face lucrurile mai practice, Comisiei i s-ar putea solicita să pregătească un document consultativ privind avantajele și dezavantajele unei legislații specifice și ale principalelor elemente ale unei astfel de legislații. Bineînțeles, părților interesate li s-ar putea solicita să-și aducă contribuția la această consultare. În mod similar, ar putea fi implicat Grupul de lucru „articolul 29”. |
| --- | --- |

72.

Pentru a face lucrurile mai practice, Comisiei i s-ar putea solicita să pregătească un document consultativ privind avantajele și dezavantajele unei legislații specifice și ale principalelor elemente ale unei astfel de legislații. Bineînțeles, părților interesate li s-ar putea solicita să-și aducă contribuția la această consultare. În mod similar, ar putea fi implicat Grupul de lucru „articolul 29”.

Modalități posibile

| 73. | Intervenția legiuitorului ar putea asigura un cadru legal adaptat, care să constea dintr-un amestec de instrumente de reglementare care specifică și completează cadrul juridic existent. Acest cadru legal adaptat ar trebui să se bazeze pe principiile cunoscute ale protecției datelor și ar trebui să se concentreze asupra diviziunii responsabilității și asupra eficienței mecanismelor de control. |
| --- | --- |

73.

Intervenția legiuitorului ar putea asigura un cadru legal adaptat, care să constea dintr-un amestec de instrumente de reglementare care specifică și completează cadrul juridic existent. Acest cadru legal adaptat ar trebui să se bazeze pe principiile cunoscute ale protecției datelor și ar trebui să se concentreze asupra diviziunii responsabilității și asupra eficienței mecanismelor de control.

| 74. | Motivul specific pentru care o astfel de legislație adaptată ar putea fi necesară este legat de faptul că nu toate aplicațiile RFID aduc după sine prelucrarea de date personale. Cu alte cuvinte, dacă aplicațiile RFID nu aduc după sine prelucrarea de date personale, părțile implicate în fabricarea și vânzarea produselor bazate pe RFID nu sunt obligate din punct de vedere legal să pună în aplicare nicio măsură tehnologică care ar preveni interceptarea sau instalarea de cititori fără să anunțe ca atare persoanele. Totuși, după cum s-a demonstrat, riscurile la adresa confidențialității derivate din posibila supraveghere a persoanelor există, de asemenea, în cazul unor astfel de aplicații RFID, astfel necesitând același tip de garanții de confidențialitate. Aceasta poate fi valabil întocmai în cazul etichetării obiectelor la produsele de larg consum înainte de momentul vânzării. Pe scurt, aplicațiile RFID care nu prelucrează datele personale pot încă să amenințe confidențialitatea persoanelor prin posibilitatea de supraveghere ascunsă și prin utilizarea informațiilor în scopuri inacceptabile. |
| --- | --- |

74.

Motivul specific pentru care o astfel de legislație adaptată ar putea fi necesară este legat de faptul că nu toate aplicațiile RFID aduc după sine prelucrarea de date personale. Cu alte cuvinte, dacă aplicațiile RFID nu aduc după sine prelucrarea de date personale, părțile implicate în fabricarea și vânzarea produselor bazate pe RFID nu sunt obligate din punct de vedere legal să pună în aplicare nicio măsură tehnologică care ar preveni interceptarea sau instalarea de cititori fără să anunțe ca atare persoanele. Totuși, după cum s-a demonstrat, riscurile la adresa confidențialității derivate din posibila supraveghere a persoanelor există, de asemenea, în cazul unor astfel de aplicații RFID, astfel necesitând același tip de garanții de confidențialitate. Aceasta poate fi valabil întocmai în cazul etichetării obiectelor la produsele de larg consum înainte de momentul vânzării. Pe scurt, aplicațiile RFID care nu prelucrează datele personale pot încă să amenințe confidențialitatea persoanelor prin posibilitatea de supraveghere ascunsă și prin utilizarea informațiilor în scopuri inacceptabile.

| 75. | AEPD consideră că acest rezultat nefericit ar trebui evitat. Deoarece legislația actuală parțial nu reușește — cel puțin în cazul aplicațiilor RFID care nu prelucrează date personale — să contracareze această amenințare la adresa confidențialității și luând în considerare neajunsurile soluțiilor reprezentate de instrumentele juridice fără caracter obligatoriu, pare necesară recurgerea la unele măsuri legislative obligatorii pentru a asigura un rezultat satisfăcător. |
| --- | --- |

75.

AEPD consideră că acest rezultat nefericit ar trebui evitat. Deoarece legislația actuală parțial nu reușește — cel puțin în cazul aplicațiilor RFID care nu prelucrează date personale — să contracareze această amenințare la adresa confidențialității și luând în considerare neajunsurile soluțiilor reprezentate de instrumentele juridice fără caracter obligatoriu, pare necesară recurgerea la unele măsuri legislative obligatorii pentru a asigura un rezultat satisfăcător.

| 76. | În orice caz aceste măsuri ar trebui:






  — | să stabilească principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării ca obligație precisă care nu poate fi negată și în cazul aplicațiilor RFID care nu intră în domeniul de aplicare al directivei privind protecția datelor (30), |
| --- | --- | --- |

76.

În orice caz aceste măsuri ar trebui:

—

să stabilească principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării ca obligație precisă care nu poate fi negată și în cazul aplicațiilor RFID care nu intră în domeniul de aplicare al directivei privind protecția datelor (30),

| — | să asigure instalarea obligatorie a aplicațiilor RFID având caracteristicile tehnice adecvate sau „confidențialitate din concepție”. |
| --- | --- |

—

să asigure instalarea obligatorie a aplicațiilor RFID având caracteristicile tehnice adecvate sau „confidențialitate din concepție”.

VII.   CHESTIUNEA GUVERNANȚEI

| 77. | Deși dimensiunea „inerent transfrontalieră” a sistemelor RFID este văzută în comunicare ca ținând numai de piața internă, AEPD consideră că această dimensiune trebuie abordată la nivel internațional. Într-un magazin sistemele RFID sunt deja „transfrontaliere”, de vreme ce activitatea unei etichete nu se oprește la momentul vânzării. La nivelul sistemului RFID global, aceste tehnologii devin, de asemenea, „transfrontaliere” atunci când ar putea avea loc transferul de date către o țară terță, în cazul în care producătorul obiectului etichetat care face parte din sistemul RFID are sediul în afara Uniunii Europene (31). |
| --- | --- |

77.

Deși dimensiunea „inerent transfrontalieră” a sistemelor RFID este văzută în comunicare ca ținând numai de piața internă, AEPD consideră că această dimensiune trebuie abordată la nivel internațional. Într-un magazin sistemele RFID sunt deja „transfrontaliere”, de vreme ce activitatea unei etichete nu se oprește la momentul vânzării. La nivelul sistemului RFID global, aceste tehnologii devin, de asemenea, „transfrontaliere” atunci când ar putea avea loc transferul de date către o țară terță, în cazul în care producătorul obiectului etichetat care face parte din sistemul RFID are sediul în afara Uniunii Europene (31).

| 78. | Din punct de vedere al perspectivei de viitor, guvernanța bazelor de date de referință a identității RFID reprezintă, de asemenea, o dimensiune critică pentru aplicarea adecvată a cadrului juridic european în materie de protecția datelor. AEPD îndeamnă să se găsească o soluție, deoarece degradarea în continuare a acestui cadru nu ar fi acceptabilă. |
| --- | --- |

78.

Din punct de vedere al perspectivei de viitor, guvernanța bazelor de date de referință a identității RFID reprezintă, de asemenea, o dimensiune critică pentru aplicarea adecvată a cadrului juridic european în materie de protecția datelor. AEPD îndeamnă să se găsească o soluție, deoarece degradarea în continuare a acestui cadru nu ar fi acceptabilă.

| 79. | AEPD prevede faptul că problema guvernanței RFID va deveni o provocare majoră care va necesita investiții considerabile. Vor trebui găsite forumul de negociere potrivit, precum și infrastructura de gestionare cea mai adecvată, pentru a asigura respectarea adecvată a drepturilor de protecție a datelor în aceste medii internaționale. |
| --- | --- |

79.

AEPD prevede faptul că problema guvernanței RFID va deveni o provocare majoră care va necesita investiții considerabile. Vor trebui găsite forumul de negociere potrivit, precum și infrastructura de gestionare cea mai adecvată, pentru a asigura respectarea adecvată a drepturilor de protecție a datelor în aceste medii internaționale.

| 80. | Din această perspectivă, AEPD invită Comisia să-și prezinte punctul de vedere cu privire la chestiunea guvernanței, posibil în consultare cu Grupul părților interesate de RFID. |
| --- | --- |

80.

Din această perspectivă, AEPD invită Comisia să-și prezinte punctul de vedere cu privire la chestiunea guvernanței, posibil în consultare cu Grupul părților interesate de RFID.

VIII.   CONCLUZII

| 81. | AEPD salută Comunicarea Comisiei privind RFID deoarece aceasta abordează principalele probleme care apar în contextul instalării tehnologiei RFID, fără a neglija problemele principale cu privire la confidențialitate și protecția datelor. AEPD este de acord cu punctul de vedere care consideră că sistemele RFID ar putea juca un rol-cheie în dezvoltarea societății informaționale, cunoscută, de obicei, drept „internetul obiectelor”. |
| --- | --- |

81.

AEPD salută Comunicarea Comisiei privind RFID deoarece aceasta abordează principalele probleme care apar în contextul instalării tehnologiei RFID, fără a neglija problemele principale cu privire la confidențialitate și protecția datelor. AEPD este de acord cu punctul de vedere care consideră că sistemele RFID ar putea juca un rol-cheie în dezvoltarea societății informaționale, cunoscută, de obicei, drept „internetul obiectelor”.

Clarificarea consecințelor

| 82. | Utilizarea pe scară largă a tehnologiei RFID este fundamental nouă și poate avea un impact fundamental asupra societății noastre și asupra protecției drepturilor fundamentale în societatea noastră, cum ar fi confidențialitatea și protecția datelor. Este posibil ca RFID să producă o schimbare calitativă. |
| --- | --- |

82.

Utilizarea pe scară largă a tehnologiei RFID este fundamental nouă și poate avea un impact fundamental asupra societății noastre și asupra protecției drepturilor fundamentale în societatea noastră, cum ar fi confidențialitatea și protecția datelor. Este posibil ca RFID să producă o schimbare calitativă.

| 83. | Se pot deosebi cinci aspecte de bază privind problemele de confidențialitate și securitate:






  — | identificarea persoanei vizate, |
| --- | --- | --- |

83.

Se pot deosebi cinci aspecte de bază privind problemele de confidențialitate și securitate:

—

identificarea persoanei vizate,

| — | identificarea controlorului(controlorilor) de date, |
| --- | --- |

—

identificarea controlorului(controlorilor) de date,

| — | reducerea diferenței tradiționale dintre sfera personală și cea publică, |
| --- | --- |

—

reducerea diferenței tradiționale dintre sfera personală și cea publică,

| — | consecințele mărimii și proprietăților fizice ale etichetelor RFID, |
| --- | --- |

—

consecințele mărimii și proprietăților fizice ale etichetelor RFID,

| — | lipsa de transparență a procesului. |
| --- | --- |

—

lipsa de transparență a procesului.

Specificarea consecințelor

| 84. | Cadrul juridic general pentru protecția datelor, astfel cum este prevăzut de Directiva 95/46/CE se aplică în cazul RFID, atât timp cât datele prelucrate de sistemele RFID intră sub incidența definiției datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

84.

Cadrul juridic general pentru protecția datelor, astfel cum este prevăzut de Directiva 95/46/CE se aplică în cazul RFID, atât timp cât datele prelucrate de sistemele RFID intră sub incidența definiției datelor cu caracter personal.

| 85. | În ceea ce privește directiva privind confidențialitatea în mediul electronic: Propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2007 de modificare a directivei conține o dispoziție care vizează precizarea faptului că directiva se aplică, într-adevăr, anumitor aplicații RFID. Cu toate acestea, este posibil ca alte aplicații RFID să nu fie cuprinse datorită limitării acestei directive la prelucrarea datelor cu caracter personal legate de furnizarea de servicii de comunicații electronice accesibile publicului prin intermediul rețelelor de comunicații publice. |
| --- | --- |

85.

În ceea ce privește directiva privind confidențialitatea în mediul electronic: Propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2007 de modificare a directivei conține o dispoziție care vizează precizarea faptului că directiva se aplică, într-adevăr, anumitor aplicații RFID. Cu toate acestea, este posibil ca alte aplicații RFID să nu fie cuprinse datorită limitării acestei directive la prelucrarea datelor cu caracter personal legate de furnizarea de servicii de comunicații electronice accesibile publicului prin intermediul rețelelor de comunicații publice.

| 86. | Protecția datelor cu caracter personal poate fi completată de o gamă de instrumente de autoreglementare (cadru nelegislativ). Este adecvat să se lase loc pentru autoreglementare, cu condiția ca:






  — | aceasta să asigure orientare concretă și practică privind tipurile specifice de aplicații RFID, |
| --- | --- | --- |

86.

Protecția datelor cu caracter personal poate fi completată de o gamă de instrumente de autoreglementare (cadru nelegislativ). Este adecvat să se lase loc pentru autoreglementare, cu condiția ca:

—

aceasta să asigure orientare concretă și practică privind tipurile specifice de aplicații RFID,

| — | aceasta să abordeze chestiunile și problemele specifice privind protecția datelor care se ivesc în contextul aplicațiilor RFID generale, |
| --- | --- |

—

aceasta să abordeze chestiunile și problemele specifice privind protecția datelor care se ivesc în contextul aplicațiilor RFID generale,

| — | aceasta să contribuie la aplicarea uniformă și armonioasă a directivei privind protecția datelor în UE, |
| --- | --- |

—

aceasta să contribuie la aplicarea uniformă și armonioasă a directivei privind protecția datelor în UE,

| — | aceasta să fie aplicată de toate părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

—

aceasta să fie aplicată de toate părțile interesate relevante.

| 87. | AEPD recomandă Comisiei ca în cooperare strânsă cu grupul de experți RFID, să elaboreze unul sau mai multe documente care să ofere orientări clare privind modul de aplicare a cadrului juridic existent la mediul RFID. |
| --- | --- |

87.

AEPD recomandă Comisiei ca în cooperare strânsă cu grupul de experți RFID, să elaboreze unul sau mai multe documente care să ofere orientări clare privind modul de aplicare a cadrului juridic existent la mediul RFID.

| 88. | Orientarea de stabilire a principiilor care se aplică cu privire la utilizarea RFID ar trebui să fie suficient de concentrată și să adopte o abordare specifică sectorului. Mai mult, orientările ar trebui să propună metode practice eficiente pentru dezvoltarea tehnicilor și standardelor care ar putea contribui la respectarea cadrului juridic în materie de protecția datelor de către sistemele RFID, fapt care va aduce după sine utilizarea tehnologiei „confidențialitate din concepție” („privacy by design”). |
| --- | --- |

88.

Orientarea de stabilire a principiilor care se aplică cu privire la utilizarea RFID ar trebui să fie suficient de concentrată și să adopte o abordare specifică sectorului. Mai mult, orientările ar trebui să propună metode practice eficiente pentru dezvoltarea tehnicilor și standardelor care ar putea contribui la respectarea cadrului juridic în materie de protecția datelor de către sistemele RFID, fapt care va aduce după sine utilizarea tehnologiei „confidențialitate din concepție” („privacy by design”).

| 89. | AEPD salută abordarea din comunicarea Comisiei de a susține ideea precizării și adoptării timpurii a unor criterii de concepție. |
| --- | --- |

89.

AEPD salută abordarea din comunicarea Comisiei de a susține ideea precizării și adoptării timpurii a unor criterii de concepție.

| 90. | Deși AEPD consideră că principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării este o obligație legală deja existentă în majoritatea situațiilor în temeiul directivei privind protecția datelor, această obligație ar trebui precizată în instrumente de autoreglementare. |
| --- | --- |

90.

Deși AEPD consideră că principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării este o obligație legală deja existentă în majoritatea situațiilor în temeiul directivei privind protecția datelor, această obligație ar trebui precizată în instrumente de autoreglementare.

Sunt necesare măsuri specifice?

| 91. | Pentru a face obligatoriu conceptul de „confidențialitate din concepție”, AEPD recomandă Comisiei să utilizeze mecanismul de la articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE, în consultare cu grupul de experți RFID. |
| --- | --- |

91.

Pentru a face obligatoriu conceptul de „confidențialitate din concepție”, AEPD recomandă Comisiei să utilizeze mecanismul de la articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE, în consultare cu grupul de experți RFID.

| 92. | Din această perspectivă, AEPD recomandă luarea în considerare a adoptării (unei propuneri de) legislație comunitară care să reglementeze principalele probleme ale utilizării RFID în sectoarele relevante, în cazul în care punerea în aplicare propriu-zisă a cadrului juridic existent ar eșua. După intrarea sa în vigoare, o astfel de măsură legislativă trebuie să fie considerată ca o „lex specialis” în ceea ce privește cadrul general în materie de protecția datelor. Această măsură legislativă ar trebui, de asemenea, să abordeze preocupările privind confidențialitate și protecția datelor care apar în cazul anumitor aplicații RFID, cum ar fi etichetarea obiectelor înainte de momentul vânzării, ceea ce este posibil să nu implice neapărat prelucrarea de date cu caracter personal. |
| --- | --- |

92.

Din această perspectivă, AEPD recomandă luarea în considerare a adoptării (unei propuneri de) legislație comunitară care să reglementeze principalele probleme ale utilizării RFID în sectoarele relevante, în cazul în care punerea în aplicare propriu-zisă a cadrului juridic existent ar eșua. După intrarea sa în vigoare, o astfel de măsură legislativă trebuie să fie considerată ca o „lex specialis” în ceea ce privește cadrul general în materie de protecția datelor. Această măsură legislativă ar trebui, de asemenea, să abordeze preocupările privind confidențialitate și protecția datelor care apar în cazul anumitor aplicații RFID, cum ar fi etichetarea obiectelor înainte de momentul vânzării, ceea ce este posibil să nu implice neapărat prelucrarea de date cu caracter personal.

| 93. | Comisia ar trebui să pregătească un document consultativ privind avantajele și dezavantajele unei legislații specifice și ale principalelor elemente ale unei astfel de legislații. |
| --- | --- |

93.

Comisia ar trebui să pregătească un document consultativ privind avantajele și dezavantajele unei legislații specifice și ale principalelor elemente ale unei astfel de legislații.

| 94. | Intervenția legiuitorului ar putea asigura un cadru legal adaptat, care să constea dintr-un amestec de instrumente de reglementare care specifică și completează cadrul juridic existent. În orice caz aceste măsuri ar trebui:






  — | să stabilească principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării ca obligație precisă care nu poate fi negată și în cazul aplicațiilor RFID care nu intră în domeniul de aplicare al directivei privind protecția datelor (32), |
| --- | --- | --- |

94.

Intervenția legiuitorului ar putea asigura un cadru legal adaptat, care să constea dintr-un amestec de instrumente de reglementare care specifică și completează cadrul juridic existent. În orice caz aceste măsuri ar trebui:

—

să stabilească principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării ca obligație precisă care nu poate fi negată și în cazul aplicațiilor RFID care nu intră în domeniul de aplicare al directivei privind protecția datelor (32),

| — | să asigure instalarea obligatorie a aplicațiilor RFID având caracteristicile tehnice adecvate sau „confidențialitate din concepție”. |
| --- | --- |

—

să asigure instalarea obligatorie a aplicațiilor RFID având caracteristicile tehnice adecvate sau „confidențialitate din concepție”.

Chestiunea guvernanței

| 95. | AEPD invită Comisia să-și prezinte punctul de vedere cu privire la chestiunea guvernanței, pe cât posibil în consultare cu Grupul părților interesate de RFID. |
| --- | --- |

95.

AEPD invită Comisia să-și prezinte punctul de vedere cu privire la chestiunea guvernanței, pe cât posibil în consultare cu Grupul părților interesate de RFID.

Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2007.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2007) 96 final.

1

(2)  Decizia nr. 467/2007/CE (JO L 176, 6.7.2007, p. 25).

2

(3)  JO C 68, 24.3.2007, p. 1.

3

(4)  Proiectul „RFID și gestionarea identității — Studii de caz din avangarda dezvoltării către o inteligență ambiantă”, comandat de Serviciul de evaluare științifică a opțiunii tehnologice (STOA) al Parlamentului European și realizat de către ETAG (Grupul european pentru evaluare tehnologică),

4

http://www.europarl.europa.eu/stoa/default_en.htm

(5)  Document WP 136, publicat pe site-ul internet al grupului de lucru.

5

(6)  Comunicarea din 7 martie 2007 a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu privire la continuarea programului de lucru pentru o mai bună punere în aplicare a directivei privind protecția datelor, COM(2007) 87 final.

6

(7)  JO C 255, 27.10.2007, p. 1. În continuare: „Avizul privind comunicarea cu privire la directiva privind protecția datelor”.

7

(8)  Propunere din 13 noiembrie 2007 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciile universale și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații, a Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului, COM(2007) 698 final. Directiva 2002/58/CE este denumită în continuare „directiva privind confidențialitatea în mediul electronic”.

8

(9)  http://www.rfidconsultation.eu/

9

(10)  Dr. Sarah Spiekermann, director al Centrului de cercetare privind economia internetului din Berlin, atelier pe tema RDIF și a calculării ubicue organizat de Dialogul transatlantic al consumatorilor, 13 martie 2007.

10

(11)  Dara J. Glasser, Kenneth W. Goodman and Norman G. Einspruch, „Chips, tags and scanners (Cipuri, etichete și scanere): Ethical challenges for radio frequency identification” (Provocările etice în identificarea prin radiofrecvență), Ethics and Information Technology, Volume 9, No 2/2007.

11

(12)  Eduard T. Hall, The Hidden Dimension (Dimensiunea ascunsă) (prima ediție), Doubleday, Garden City, N.Y, 1966 Doubleday.

12

(13)  Altman, I., The Environment and Social Behaviour (Mediul și comportamentul social), Brooks-Cole, Monterrey, 1975.

13

(14)  A se vedea comentariile AEPD din martie 2006 cu privire la comunicarea Comisiei privind interoperabilitatea bazelor de date europene, publicate pe site-ul internet al AEPD.

14

(15)  Punctul 59 al prezentului aviz discută relevanța unei a treia directive, și anume Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (JO L 91, 7.4.1999, p. 10).

15

(16)  A se vedea, inter alia, p. 10 din aviz, citată în nota de subsol 5.

16

inter alia

(17)  A se vedea mai în detaliu punctele 46-50 ale prezentului aviz.

17

(18)  În cazul unor aplicații RFID, alte temeiuri pot fi posibile, cum ar fi articolul 7 litera (f) (interesul legitim al controlorului, sub rezerva unor garanții adecvate).

18

(19)  Numele acestui model elaborat de Frank Stajano și Ross Anderson de la Universitatea din Cambridge s-a inspirat din „felul în care un pui de gâscă care iese din ou presupune că primul obiect în mișcare pe care îl vede trebuie să fie mama sa”.

19

(20)  http://www.bsi.bund.de/veranst/rfid/index.htm

20

(21)  Document de lucru (WP 105) privind chestiuni de protecția datelor conexe tehnologiei RFID, 19 ianuarie 2005.

21

(22)  Și în conformitate cu Decizia nr. 87/95/CEE a Consiliului din 22 decembrie 1986 privind standardizarea în domeniul tehnologiei informației și telecomunicațiilor (JO L 36, 7.2.1987, p. 31).

22

(23)  A se vedea capitolul IV.

23

(24)  AEPD susține această abordare, a se vedea punctul 64.

24

(25)  A se vedea punctul 4.1 din comunicare.

25

(26)  A se vedea noul articol 3 din Directiva 2002/58/CE.

26

(27)  Punctul 24 din Avizul cu privire la comunicarea privind directiva privind protecția datelor.

27

(28)  Introducerea terminologiei de protecție a datelor implică identificarea noțiunii de „controlor de date”.

28

(29)  Acest mesaj a fost repetat într-o declarație a autorităților europene de protecție a datelor adoptată la Londra la 2 noiembrie 2006, disponibilă pe site-ul internet al AEPD:

29

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/lang/en/pid/51

(30)  Capitolul IV susține că principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării este o obligație legală deja existentă în temeiul directivei privind protecția datelor.

30

(31)  Obligațiile care revin din transferul de date personale sunt prevăzute la articolele 25 și 26 din directiva privind protecția datelor.

31

(32)  Capitolul IV susține că principiul consimțământului prealabil explicit la momentul vânzării este o obligație legală deja existentă în temeiul directivei privind protecția datelor.

32

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/13

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2008/C 101/02)

| Data adoptării deciziei | 23.10.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 140/07 |
| Stat membru | Irlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds |
| Temei juridic | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare pentru angajamente privind bunăstarea animalelor |
| Forma ajutorului | Subvenții directe |
| Buget | Buget total: 235 milioane EUR |
| Intensitate | — |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Data adoptării deciziei

23.10.2007

Ajutor nr.

N 140/07

Stat membru

Irlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds

Temei juridic

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare pentru angajamente privind bunăstarea animalelor

Forma ajutorului

Subvenții directe

Buget

Buget total: 235 milioane EUR

Intensitate

—

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 363/07 |
| Stat membru | Lituania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje |
| Temei juridic | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis; |

Data adoptării deciziei

5.12.2007

Ajutor nr.

N 363/07

Stat membru

Lituania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Parama perkant naudotą įrangą linų sektoriuje

Temei juridic

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo (Žin., 2002, Nr. 72-3009) 19 straipsnio 2 dalis;

| — | Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas |
| --- | --- |

—

Paramos teikimo už perkamą iš ES padėvėtų linų sektoriaus techniką taisyklių projektas

Tipul măsurii

Ajutor pentru investiții în producția și prelucrarea produselor agricole

Obiectiv

Dezvoltare sectorială

Forma ajutorului

Finanțare directă, subvenționarea dobânzii, garanții de plată

Buget

Buget total: 20 000 000 LTL

Intensitate

40 %-50 % din costurile eligibile

Durată

Șase ani de la aprobarea de către Comisie

Sectoarele economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 526/07 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Piemonte |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo) |
| Temei juridic | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Fenomene meteorologice nefavorabile |
| Forma ajutorului | Subvenții |
| Buget | A se vedea dosarul NN 54/A/04 |
| Intensitate | Până la 100 % din costurile reale |
| Durată | Până la finalizarea plăților |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Data adoptării deciziei

29.10.2007

Ajutor nr.

N 526/07

Stat membru

Italia

Regiune

Piemonte

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Interventi nelle zone agricole colpite da avverse condizioni atmosferiche (piogge torrenziali dal 29 maggio 2007 al 5 giugno 2007 nelle province di Asti e Cuneo)

Temei juridic

Decreto legislativo n. 102/2004

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Fenomene meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenții

Buget

A se vedea dosarul NN 54/A/04

Intensitate

Până la 100 % din costurile reale

Durată

Până la finalizarea plăților

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministero delle Politiche agricole agroalimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Alte informații

Măsură de aplicare a sistemului aprobat de către Comisie în cadrul dosarului de ajutor de stat NN 54/A/04 [Scrisoarea Comisiei C(2005) 1622 final din 7 iunie 2005]

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 28.11.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 540/07 |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Indemnités compensatoires de contrainte environnementale |
| Temei juridic | Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma ajutorului | Subvenții |
| Buget | 42 000 000 EUR |
| Intensitate | Plăți în tranșe descrescătoare |
| Durată | 5 ani |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| Direction générale de la forêt et des affaires rurales |
| 78, rue de Varenne |
| F-75349 Paris 07 SP |

Data adoptării deciziei

28.11.2007

Ajutor nr.

N 540/07

Stat membru

Franța

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Indemnités compensatoires de contrainte environnementale

Temei juridic

Décret 2007-882 du 14 mai 2007 et décret 2007-1281 du 29 août 2007

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Protecția mediului

Forma ajutorului

Subvenții

Buget

42 000 000 EUR

Intensitate

Plăți în tranșe descrescătoare

Durată

5 ani

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction générale de la forêt et des affaires rurales

78, rue de Varenne

F-75349 Paris 07 SP

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 559/07 |
| Stat membru | Cipru |
| Regiune | Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας |
| Temei juridic | Decret |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Indemnizații pentru repararea pagubelor produse de incendiile survenite în regiunile vizate de sistemul de ajutoare |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 1 640 257 EUR |
| Intensitate | Până la 100 % din costurile pagubelor materiale suferite |
| Durată | 3 ani |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία |

Data adoptării deciziei

4.12.2007

Ajutor nr.

N 559/07

Stat membru

Cipru

Regiune

Municipalities of Amiantos, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Δήμοι Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου και Συκόπετρας

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Compensation programme for the damage caused by the fires that occurred in the regions of Amiantos, Saittas, Palentri, Moniatis and Sykopetra/Σχέδιο παραχώρησης αποζημιώσεων για τις ζημιές από τις πυρκαγιές που ξέσπασαν στις περιοχές Αμιάντου, Σαϊττά, Πελεντρίου, Μονιάτη και Συκόπετρας

Temei juridic

Decret

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Indemnizații pentru repararea pagubelor produse de incendiile survenite în regiunile vizate de sistemul de ajutoare

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

1 640 257 EUR

Intensitate

Până la 100 % din costurile pagubelor materiale suferite

Durată

3 ani

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Agriculture Section, Ministry of Agriculture, Natural Resources and the Environment/Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Leoforos Louki Akrita/Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Nicosia/CY-1412 Λευκωσία

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/17

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2008/C 101/03)

| Data adoptării deciziei | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 252/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Calabria |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria) |
| Temei juridic | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Compensarea pagubelor suferite de structurile agricole ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile |
| Forma ajutorului | — |
| Buget | Se face referire la regimul aprobat (NN 54/A/04) |
| Intensitate | Până la 100 % |
| Durată | Până la finalizarea plăților |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Data adoptării deciziei

24.1.2008

Ajutor nr.

N 252/06

Stat membru

Italia

Regiune

Calabria

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (piogge alluvionali dal 22 al 23 ottobre 2005 nella provincia di Reggio Calabria)

Temei juridic

Decreto legislativo n. 102/2004

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Compensarea pagubelor suferite de structurile agricole ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

—

Buget

Se face referire la regimul aprobat (NN 54/A/04)

Intensitate

Până la 100 %

Durată

Până la finalizarea plăților

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Alte informații

Măsură de aplicare a regimului aprobat de către Comisie în cadrul dosarului de ajutor de stat NN 54/A/04 [Scrisoare a Comisiei C(2005) 1622 final, 7 iunie 2005]

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 28.2.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 362/07 |
| Stat membru | Danemarca |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Støtte til juletræer og pyntegrønt |
| Temei juridic | Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Dezvoltarea sectorului brazilor de Crăciun și al plantelor decorative |
| Forma ajutorului | Subvenție |
| Buget | 7 000 000 DKK pe an (aproximativ 938 338 EUR) |
| Intensitate | Variabilă |
| Durată | Până la 31.12.2012 |
| Sectoare economice | Cod NACE A00112 — Cultivarea legumelor, a specialităților horticole și a produselor de pepinieră |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Data adoptării deciziei

28.2.2008

Ajutor nr.

N 362/07

Stat membru

Danemarca

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Støtte til juletræer og pyntegrønt

Temei juridic

Skovloven, lov nr. 383 af 7. juni 1989; Bekendtgørelse nr 317 af 28. april 2003 om produktionsafgift på juletræer og pyntegrønt

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Dezvoltarea sectorului brazilor de Crăciun și al plantelor decorative

Forma ajutorului

Subvenție

Buget

7 000 000 DKK pe an (aproximativ 938 338 EUR)

Intensitate

Variabilă

Durată

Până la 31.12.2012

Sectoare economice

Cod NACE A00112 — Cultivarea legumelor, a specialităților horticole și a produselor de pepinieră

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 15.1.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 529/07 |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiunea | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising |
| Temei juridic | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Ajutoare pentru publicitate și asistență tehnică |
| Forma ajutorului | Prestare de servicii în condiții preferențiale |
| Buget | 180 milioane GBP (257,58 milioane EUR) |
| Intensitate | Până la 100 % (impuneri parafiscale) |
| Durată | 1 aprilie 2008-31 martie 2014 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Data adoptării deciziei

15.1.2008

Ajutor nr.

N 529/07

Stat membru

Regatul Unit

Regiunea

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Agriculture and Horticulture Levy Board — Promotion and Advertising

Temei juridic

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Coional Dmmunities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regevelopment Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Ajutoare pentru publicitate și asistență tehnică

Forma ajutorului

Prestare de servicii în condiții preferențiale

Buget

180 milioane GBP (257,58 milioane EUR)

Intensitate

Până la 100 % (impuneri parafiscale)

Durată

1 aprilie 2008-31 martie 2014

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 693/07 |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds |
| Temei juridic | Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Obiectivul ajutorului este îmbunătățirea competitivității exploatațiilor agricole de creștere a animalelor |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 2 975 000 EUR |
| Intensitate | Suma per animal și per crescător de animale: de la 30 la 67 EUR |
| Durată | 7 ani |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage) |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| F-75607 Paris Cedex 12 |

Data adoptării deciziei

24.1.2008

Ajutor nr.

N 693/07

Stat membru

Franța

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Programme d'aides à la collecte et à l'allotement des poulains lourds

Temei juridic

Articles L 621-1 et suivants, articles R 621-1 et suivants du Code rural

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Obiectivul ajutorului este îmbunătățirea competitivității exploatațiilor agricole de creștere a animalelor

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

2 975 000 EUR

Intensitate

Suma per animal și per crescător de animale: de la 30 la 67 EUR

Durată

7 ani

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions (Office de l'Élevage)

80, avenue des Terroirs de France

F-75607 Paris Cedex 12

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/20

---

Inițierea procedurii

(Cazul COMP/M.4980 — ABF/GBI Business)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 101/04)

La 16 aprilie 2008, Comisia a decis să inițieze procedura în cazul menționat anterior după ce a constatat că există mari îndoieli cu privire la compatibilitatea cu piața comună a concentrării notificate în cauză. Inițierea procedurii marchează deschiderea celei de-a doua etape a investigației referitoare la concentrarea notificată și nu aduce atingere deciziei finale privind cazul. Decizia este luată în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte observațiile cu privire la concentrarea propusă.

Pentru a se putea lua în considerare în totalitate în cadrul procedurii, observațiile trebuie să fie primite de către Comisie cel târziu în termen de 15 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4980 — ABF/GBI Business, la următoarea adresă:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles

---

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/21

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5025 — SABMiller/Molson Coors/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 101/05)

La data 4 aprilie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5025. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5025. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/22

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 aprilie 2008

(2008/C 101/06)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,5931 |
| JPY | yen japonez | 164,43 |
| DKK | coroana daneză | 7,4619 |
| GBP | lira sterlină | 0,79980 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3605 |
| CHF | franc elvețian | 1,6065 |
| ISK | coroana islandeză | 118,33 |
| NOK | coroana norvegiană | 7,9230 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,055 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 251,73 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6974 |
| PLN | zlot polonez | 3,4148 |
| RON | leu românesc nou | 3,5570 |
| SKK | coroana slovacă | 32,341 |
| TRY | lira turcească | 2,0865 |
| AUD | dolar australian | 1,6851 |
| CAD | dolar canadian | 1,6039 |
| HKD | dolar Hong Kong | 12,4194 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9987 |
| SGD | dolar Singapore | 2,1529 |
| KRW | won sud-coreean | 1 591,91 |
| ZAR | rand sud-african | 12,2010 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 11,1353 |
| HRK | kuna croată | 7,2598 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 632,62 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9999 |
| PHP | peso Filipine | 66,512 |
| RUB | rubla rusească | 37,2240 |
| THB | baht thailandez | 50,103 |
| BRL | real brazilian | 2,6469 |
| MXN | peso mexican | 16,7691 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,5931

JPY

yen japonez

164,43

DKK

coroana daneză

7,4619

GBP

lira sterlină

0,79980

SEK

coroana suedeză

9,3605

CHF

franc elvețian

1,6065

ISK

coroana islandeză

118,33

NOK

coroana norvegiană

7,9230

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,055

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

251,73

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6974

PLN

zlot polonez

3,4148

RON

leu românesc nou

3,5570

SKK

coroana slovacă

32,341

TRY

lira turcească

2,0865

AUD

dolar australian

1,6851

CAD

dolar canadian

1,6039

HKD

dolar Hong Kong

12,4194

NZD

dolar neozeelandez

1,9987

SGD

dolar Singapore

2,1529

KRW

won sud-coreean

1 591,91

ZAR

rand sud-african

12,2010

CNY

yuan renminbi chinezesc

11,1353

HRK

kuna croată

7,2598

IDR

rupia indoneziană

14 632,62

MYR

ringgit Malaiezia

4,9999

PHP

peso Filipine

66,512

RUB

rubla rusească

37,2240

THB

baht thailandez

50,103

BRL

real brazilian

2,6469

MXN

peso mexican

16,7691

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/23

---

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul reuniunii din 19 noiembrie 2007 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

Raportor: Franța

(2008/C 101/07)

| 1. | Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare prin care întreprinderea Syniverse Technologies, Inc dobândește controlul asupra sectorului de aplicații fără fir al BSG constituie o concentrare în sensul articolului 1 alineatul (1) litera (b) din regulamentul privind concentrările economice și că Comisia a devenit competentă să reexamineze această concentrare în urma cererii motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare prin care întreprinderea Syniverse Technologies, Inc dobândește controlul asupra sectorului de aplicații fără fir al BSG constituie o concentrare în sensul articolului 1 alineatul (1) litera (b) din regulamentul privind concentrările economice și că Comisia a devenit competentă să reexamineze această concentrare în urma cererii motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din regulamentul privind concentrările economice.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord că există o piață relevantă de produse pentru servicii GSM de schimb de date roaming. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord că există o piață relevantă de produse pentru servicii GSM de schimb de date roaming.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord că în sensul prezentului caz rămâne de văzut dacă piața geografică relevantă se referă la dimensiunea SEE sau la o sferă de aplicare globală. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord că în sensul prezentului caz rămâne de văzut dacă piața geografică relevantă se referă la dimensiunea SEE sau la o sferă de aplicare globală.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare nu creează probleme în privința efectelor unilaterale. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare nu creează probleme în privința efectelor unilaterale.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare nu creează probleme în privința efectelor coordonate. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare nu creează probleme în privința efectelor coordonate.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare nu va împiedica în mod semnificativ concurența efectivă în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia și prin urmare concentrarea propusă poate fi declarată compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord că propusa concentrare nu va împiedica în mod semnificativ concurența efectivă în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia și prin urmare concentrarea propusă poate fi declarată compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE.

---

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/24

---

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(2008/C 101/08)

La 5 iunie 2007, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Syniverse Technologies, Inc (Syniverse), ar dobândi controlul asupra sectorului de aplicații fără fir al Billing Services Group Limited (BSG), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, prin achiziționare de acțiuni.

După o examinare preliminară a notificării, Comisia a constatat că operațiunea ridică îndoieli serioase privind compatibilitatea acesteia cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE. Prin urmare, la data de 10 iulie 2007, Comisia a decis să inițieze proceduri în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice.

Syniverse a avut acces la documente importante din dosar, în conformitate cu cele mai bune practici privind concentrările, prin intermediul versiunilor neconfidențiale ale răspunsurilor părților terțe la analiza de piață; acestea au fost puse la dispoziția sa la 17 iulie 2007.

În urma unei analize de piață detaliate, serviciile Comisiei au constat că operațiunea propusă nu va afecta în mod semnificativ concurența reală în cadrul pieței comune sau a unei părți importante a acesteia și că este, în consecință, compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE. Prin urmare, nicio comunicare a obiecțiilor nu a fost transmisă părții care a înaintat notificarea.

Consilierul-audiator nu a primit nicio cerere sau observație de la părți sau terți. Cazul nu necesită observații speciale în ceea ce privește dreptul la audiere.

Bruxelles, 29 noiembrie 2007.

Karen WILLIAMS

---

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/25

---

Rezumat al deciziei Comisiei

din 4 decembrie 2007

privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și funcționarea Acordului SEE

(Cazul COMP/M.4662 — Syniverse/BSG)

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 101/09)

La 4 decembrie 2007, Comisia a adoptat o decizie într-un caz de concentrare economică în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi
   (1)
  , în special articolul 8 alineatul (...). O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în limba originală a cazului pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   REZUMAT

| 1. | La data de 5 iunie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, prin care întreprinderea Syniverse Technologies, Inc („Syniverse”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, controlul asupra sectorului de aplicații fără fir al întreprinderii Billing Services Group Limited („BSG Target Business”, Bermuda) prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 5 iunie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, prin care întreprinderea Syniverse Technologies, Inc („Syniverse”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, controlul asupra sectorului de aplicații fără fir al întreprinderii Billing Services Group Limited („BSG Target Business”, Bermuda) prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Syniverse Technologies, Inc („Syniverse”, SUA) este o filială deținută în întregime de Syniverse Holdings, Inc, care este un furnizor mondial de servicii tehnologice către companiile de telecomunicații fără fir. Syniverse are clienți în peste 50 de țări din întreaga lume. |
| --- | --- |

2.

Syniverse Technologies, Inc („Syniverse”, SUA) este o filială deținută în întregime de Syniverse Holdings, Inc, care este un furnizor mondial de servicii tehnologice către companiile de telecomunicații fără fir. Syniverse are clienți în peste 50 de țări din întreaga lume.

| 3. | Grupul BSG este un furnizor mondial de soluții în materie de procesare a plăților, schimburi de date, reglementare financiară și gestionare a riscurilor pentru prestatorii de servicii de comunicații pentru linii fixe (cu fir), fără fir și Wi-Fi. BSG Group este divizat în filiale, respectiv o filială furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor fără fir și o filială furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor cu fir. Tranzacția propusă se referă doar la filiala furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor fără fir (filiala furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor fără fir, denumită în continuare: „BSG”). |
| --- | --- |

3.

Grupul BSG este un furnizor mondial de soluții în materie de procesare a plăților, schimburi de date, reglementare financiară și gestionare a riscurilor pentru prestatorii de servicii de comunicații pentru linii fixe (cu fir), fără fir și Wi-Fi. BSG Group este divizat în filiale, respectiv o filială furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor fără fir și o filială furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor cu fir. Tranzacția propusă se referă doar la filiala furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor fără fir (filiala furnizoare de servicii în domeniul comunicațiilor fără fir, denumită în continuare: „BSG”).

| 4. | Analiza de piață efectuată de serviciile Comisiei a arătat că propusa concentrare nu va genera niciun fel de probleme privind concurența, care să împiedice în mod semnificativ concurența reală pe piața comună sau pe un segment major al acesteia. |
| --- | --- |

4.

Analiza de piață efectuată de serviciile Comisiei a arătat că propusa concentrare nu va genera niciun fel de probleme privind concurența, care să împiedice în mod semnificativ concurența reală pe piața comună sau pe un segment major al acesteia.

I.1.   Piețele relevante ale produselor

| 5. | Această tranzacție se referă la o parte a serviciilor de facturare pentru operatorii de rețelele de telefonie mobilă („ORTM”), respectiv serviciile de schimb de date și de compensare financiară pentru roaming (2) GSM (3). Serviciile de schimb de date și serviciile de compensare financiară reprezintă un segment de nișă în sectorul serviciilor de facturare. Acestea permit procesarea datelor înregistrate privind numărul și durata apelurilor fără fir sau a transmisiilor de mesaje, permițând ORTM-urilor să își verifice reciproc cheltuielile și să își factureze abonații pentru utilizarea rețelei vizitate. |
| --- | --- |

5.

Această tranzacție se referă la o parte a serviciilor de facturare pentru operatorii de rețelele de telefonie mobilă („ORTM”), respectiv serviciile de schimb de date și de compensare financiară pentru roaming (2) GSM (3). Serviciile de schimb de date și serviciile de compensare financiară reprezintă un segment de nișă în sectorul serviciilor de facturare. Acestea permit procesarea datelor înregistrate privind numărul și durata apelurilor fără fir sau a transmisiilor de mesaje, permițând ORTM-urilor să își verifice reciproc cheltuielile și să își factureze abonații pentru utilizarea rețelei vizitate.

| 6. | Syniverse oferă servicii GSM de schimb de date roaming și BSG oferă ambele tipuri de servicii. Partea care a înaintat notificarea susține că în prezent Syniverse este singurul centru important de schimb de date care nu are capacitatea să asigure compensarea financiară, iar aceasta stare de fapt reprezintă un dezavantaj concurențial, deoarece numeroase ORTM-uri caută o soluție „unică” atunci când își externalizează activitățile din domeniul schimbului de date și al compensării financiare. Părțile consideră că preluarea serviciilor de compensare financiară ale BSG reprezintă un element esențial, care justifică, în consecință, operațiunea. |
| --- | --- |

6.

Syniverse oferă servicii GSM de schimb de date roaming și BSG oferă ambele tipuri de servicii. Partea care a înaintat notificarea susține că în prezent Syniverse este singurul centru important de schimb de date care nu are capacitatea să asigure compensarea financiară, iar aceasta stare de fapt reprezintă un dezavantaj concurențial, deoarece numeroase ORTM-uri caută o soluție „unică” atunci când își externalizează activitățile din domeniul schimbului de date și al compensării financiare. Părțile consideră că preluarea serviciilor de compensare financiară ale BSG reprezintă un element esențial, care justifică, în consecință, operațiunea.

| 7. | Serviciul de roaming permite abonaților să efectueze și să primească apeluri, să trimită și să primească date sau să aibă acces la alte servicii atunci când se află în afara rețelei din țara lor de origine. Clientul beneficiază de serviciul de roaming atunci când utilizează rețeaua vizitată. Pentru ca ORTM-urile să poată furniza servicii în diferite rețele și în diferite țări, ei încheie acorduri reciproce de roaming. Aceste acorduri sunt standard și întregul proces de roaming GSM este standardizat de către GSMA. |
| --- | --- |

7.

Serviciul de roaming permite abonaților să efectueze și să primească apeluri, să trimită și să primească date sau să aibă acces la alte servicii atunci când se află în afara rețelei din țara lor de origine. Clientul beneficiază de serviciul de roaming atunci când utilizează rețeaua vizitată. Pentru ca ORTM-urile să poată furniza servicii în diferite rețele și în diferite țări, ei încheie acorduri reciproce de roaming. Aceste acorduri sunt standard și întregul proces de roaming GSM este standardizat de către GSMA.

| 8. | Procesul de schimb de date este schimbul de informații între ORTM-uri — acționând atât ca rețea vizitată, cât și ca rețea din țara de origine — care conține informații ce permit identificarea abonatului, a numerelor de telefoane mobile implicate, a orei, a datei, a duratei apelului și a tuturor celorlalte date necesare calculării prețului pentru client. Un ORTM care ar efectua pe cont propriu schimbul de date, ar putea fi obligat să trimită un pachet de date tuturor partenerilor săi de roaming. O variantă alternativă ar fi aceea să transmită datele vizitatorilor săi către un centru de schimb de date, care, în acest caz, ar trata cu toți partenerii săi de roaming. În consecință, ORTM-urile trebuie să plătească costurile de utilizare a rețelei vizitate de către abonații lor: acesta este procesul de compensare financiară. |
| --- | --- |

8.

Procesul de schimb de date este schimbul de informații între ORTM-uri — acționând atât ca rețea vizitată, cât și ca rețea din țara de origine — care conține informații ce permit identificarea abonatului, a numerelor de telefoane mobile implicate, a orei, a datei, a duratei apelului și a tuturor celorlalte date necesare calculării prețului pentru client. Un ORTM care ar efectua pe cont propriu schimbul de date, ar putea fi obligat să trimită un pachet de date tuturor partenerilor săi de roaming. O variantă alternativă ar fi aceea să transmită datele vizitatorilor săi către un centru de schimb de date, care, în acest caz, ar trata cu toți partenerii săi de roaming. În consecință, ORTM-urile trebuie să plătească costurile de utilizare a rețelei vizitate de către abonații lor: acesta este procesul de compensare financiară.

| 9. | Până în prezent, Comisia nu a definit aceste piețe. Partea care a înaintat notificarea propune nepronunțarea asupra chestiunii dacă schimbul de date și compensarea financiară constituie piețe separate. |
| --- | --- |

9.

Până în prezent, Comisia nu a definit aceste piețe. Partea care a înaintat notificarea propune nepronunțarea asupra chestiunii dacă schimbul de date și compensarea financiară constituie piețe separate.

| 10. | Analiza de piața confirmă că există piețe separate pentru serviciile de schimb de date și pentru serviciile de compensare financiară. Marea majoritate a respondenților au considerat că acestea reprezintă piețe separate (4). Prin urmare, aceste două tipuri de servicii sunt considerate ca având finalități diferite și nu par a fi substituibile. Analiza de piață a evidențiat că ORTM-urile utilizează frecvent un furnizor pentru serviciul de schimb de date și un alt furnizor pentru serviciul de compensare financiară. Serviciile de compensare financiară sunt mult mai frecvent realizate intern decât serviciile de schimb de date, ORTM-urile având tendința să externalizeze serviciile de schimb de date (doar un singur ORTM important din SEE efectuează intern acest tip de servicii) (5). Contrar celor sugerate de către partea care a înaintat notificarea, clienții nu solicită ca un singur furnizor să asigure ambele servicii: schimb de date, respectiv compensare financiară (6). |
| --- | --- |

10.

Analiza de piața confirmă că există piețe separate pentru serviciile de schimb de date și pentru serviciile de compensare financiară. Marea majoritate a respondenților au considerat că acestea reprezintă piețe separate (4). Prin urmare, aceste două tipuri de servicii sunt considerate ca având finalități diferite și nu par a fi substituibile. Analiza de piață a evidențiat că ORTM-urile utilizează frecvent un furnizor pentru serviciul de schimb de date și un alt furnizor pentru serviciul de compensare financiară. Serviciile de compensare financiară sunt mult mai frecvent realizate intern decât serviciile de schimb de date, ORTM-urile având tendința să externalizeze serviciile de schimb de date (doar un singur ORTM important din SEE efectuează intern acest tip de servicii) (5). Contrar celor sugerate de către partea care a înaintat notificarea, clienții nu solicită ca un singur furnizor să asigure ambele servicii: schimb de date, respectiv compensare financiară (6).

| 11. | Prin urmare, serviciile de schimb de date și serviciile de compensare financiară trebuie considerate ca piețe distincte de produse. Deoarece activitățile părților nu se suprapun pe piața serviciilor de compensare financiară, decizia se aplică doar pentru piața serviciilor de schimb de date roaming GSM. |
| --- | --- |

11.

Prin urmare, serviciile de schimb de date și serviciile de compensare financiară trebuie considerate ca piețe distincte de produse. Deoarece activitățile părților nu se suprapun pe piața serviciilor de compensare financiară, decizia se aplică doar pentru piața serviciilor de schimb de date roaming GSM.

I.2.   Piețe geografice relevante

| 12. | Comisia nu a definit dimensiunea geografică a acestor piețe în cazurile anterioare. Partea care a înaintat notificarea sugerează că piața geografică pentru serviciile de schimb de date GSM este mondială. În primul rând, părțile susțin că datele roaming au, prin definiție, o dimensiune internațională și că acestea nu se limitează la frontierele naționale. În al doilea rând, părțile afirmă că schimbul de date roaming și compensarea financiară se efectuează în conformitate cu standarde mondiale (acestea sunt confirmate de către cercetarea de piață). În al treilea rând, partea care a înaintat notificarea susține că poziția geografică a clientului și a furnizorului de servicii nu este relevantă, deoarece acesta din urmă poate furniza servicii de oriunde din lume. Cu titlu de exemplu, partea care a înaintat notificarea descrie cum Syniverse furnizează servicii de schimb de date către toți clienții săi din întreaga lume (inclusiv către toți clienții săi din Europa) de la sediul său din Tampa, Florida. Analiza de piața a confirmat parțial punctul de vedere al părții care a înaintat notificarea, conform căruia piața geografică poate fi considerată ca fiind mondială. Ca răspuns la întrebarea generală privind dimensiunea pieței, majoritatea clienților au considerat piața pentru schimbul de date ca fiind mondială. Cu toate acestea, mai mulți respondenți au apreciat piața ca fiind de dimensiunea SEE (7). |
| --- | --- |

12.

Comisia nu a definit dimensiunea geografică a acestor piețe în cazurile anterioare. Partea care a înaintat notificarea sugerează că piața geografică pentru serviciile de schimb de date GSM este mondială. În primul rând, părțile susțin că datele roaming au, prin definiție, o dimensiune internațională și că acestea nu se limitează la frontierele naționale. În al doilea rând, părțile afirmă că schimbul de date roaming și compensarea financiară se efectuează în conformitate cu standarde mondiale (acestea sunt confirmate de către cercetarea de piață). În al treilea rând, partea care a înaintat notificarea susține că poziția geografică a clientului și a furnizorului de servicii nu este relevantă, deoarece acesta din urmă poate furniza servicii de oriunde din lume. Cu titlu de exemplu, partea care a înaintat notificarea descrie cum Syniverse furnizează servicii de schimb de date către toți clienții săi din întreaga lume (inclusiv către toți clienții săi din Europa) de la sediul său din Tampa, Florida. Analiza de piața a confirmat parțial punctul de vedere al părții care a înaintat notificarea, conform căruia piața geografică poate fi considerată ca fiind mondială. Ca răspuns la întrebarea generală privind dimensiunea pieței, majoritatea clienților au considerat piața pentru schimbul de date ca fiind mondială. Cu toate acestea, mai mulți respondenți au apreciat piața ca fiind de dimensiunea SEE (7).

| 13. | De asemenea, analiza de piața a adus câteva elemente care conduc la ideea că piața ar putea să se limiteze la SEE. Cererile de ofertă ale ORTM-urilor sunt lansate la scară internațională, dar dacă un furnizor de servicii dorește să câștige contracte pentru ORTM-uri din Europa, este recomandabil să aibă o prezență europeană. Jumătate dintre respondenți (inclusiv câțiva clienți importanți ai ORTM-urilor) acordă o mare însemnătate proximității geografice din motive de integritate a datelor și de servicii post-vânzare. În cadrul SEE toți concurenții din domeniul compensării financiare (MACH, Syniverse și BSG) au mai mult de un birou european. |
| --- | --- |

13.

De asemenea, analiza de piața a adus câteva elemente care conduc la ideea că piața ar putea să se limiteze la SEE. Cererile de ofertă ale ORTM-urilor sunt lansate la scară internațională, dar dacă un furnizor de servicii dorește să câștige contracte pentru ORTM-uri din Europa, este recomandabil să aibă o prezență europeană. Jumătate dintre respondenți (inclusiv câțiva clienți importanți ai ORTM-urilor) acordă o mare însemnătate proximității geografice din motive de integritate a datelor și de servicii post-vânzare. În cadrul SEE toți concurenții din domeniul compensării financiare (MACH, Syniverse și BSG) au mai mult de un birou european.

| 14. | Cu toate acestea, analiza de piață a evidențiat, de asemenea, că, deși o prezență europeană ar reprezenta un avantaj pentru asigurarea serviciilor către clienții SEE, costurile pentru deschiderea unei reprezentanțe europene sunt limitate și un concurent a explicat, de asemenea, că o astfel de prezență europeană nu ar fi absolut necesară, deoarece, în orice caz, serverul de procesare a datelor poate funcționa în afara Europei. |
| --- | --- |

14.

Cu toate acestea, analiza de piață a evidențiat, de asemenea, că, deși o prezență europeană ar reprezenta un avantaj pentru asigurarea serviciilor către clienții SEE, costurile pentru deschiderea unei reprezentanțe europene sunt limitate și un concurent a explicat, de asemenea, că o astfel de prezență europeană nu ar fi absolut necesară, deoarece, în orice caz, serverul de procesare a datelor poate funcționa în afara Europei.

| 15. | Analiza de piață a arătat că aspectele referitoare la fiabilitatea procesării datelor și la protecția datelor sunt foarte importante. Cu toate acestea, analiza de piața a evidențiat și că ORTM-urile trebuie să abordeze problema securității în același mod ca oricare altă companie din alte sectoare de activitate, care transferă datele personale în afara SEE și, în consecință, se poate concluziona că aspectele care țin de protecția datelor nu reprezintă un obstacol pentru procesarea datelor în afara SEE și, în sine, nu reprezintă un indiciu conform căruia piața se limitează exclusiv la SEE. |
| --- | --- |

15.

Analiza de piață a arătat că aspectele referitoare la fiabilitatea procesării datelor și la protecția datelor sunt foarte importante. Cu toate acestea, analiza de piața a evidențiat și că ORTM-urile trebuie să abordeze problema securității în același mod ca oricare altă companie din alte sectoare de activitate, care transferă datele personale în afara SEE și, în consecință, se poate concluziona că aspectele care țin de protecția datelor nu reprezintă un obstacol pentru procesarea datelor în afara SEE și, în sine, nu reprezintă un indiciu conform căruia piața se limitează exclusiv la SEE.

| 16. | Rămâne de văzut care este definiția exactă a pieței geografice relevante în sensul prezentului caz, deoarece tranzacția propusă nu împiedică în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă, chiar pe piața geografică în cel mai restrâns mod posibil (dimensiunea SEE). |
| --- | --- |

16.

Rămâne de văzut care este definiția exactă a pieței geografice relevante în sensul prezentului caz, deoarece tranzacția propusă nu împiedică în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă, chiar pe piața geografică în cel mai restrâns mod posibil (dimensiunea SEE).

I.3.   Evaluarea referitoare la concurență

I.3.1.   Structura pieței

| 17. | Serviciile de schimb de date au fost externalizate de la începutul anilor '90. Din 2004, pe piață au avut loc mai multe fuziuni. Liderul de piață, Mach, are sediul la Luxemburg și se ocupă de schimburile de date din anii '90. În întreaga lume, Mach asigură servicii în domeniul schimbului de date pentru peste 400 de clienți, în slujba cărora se află 700 de angajați în birourile din Statele Unite, America de Sud, India, Dubai, Singapore, Hong Kong și alte șase birouri în Europa (inclusiv Moscova și Londra). |
| --- | --- |

17.

Serviciile de schimb de date au fost externalizate de la începutul anilor '90. Din 2004, pe piață au avut loc mai multe fuziuni. Liderul de piață, Mach, are sediul la Luxemburg și se ocupă de schimburile de date din anii '90. În întreaga lume, Mach asigură servicii în domeniul schimbului de date pentru peste 400 de clienți, în slujba cărora se află 700 de angajați în birourile din Statele Unite, America de Sud, India, Dubai, Singapore, Hong Kong și alte șase birouri în Europa (inclusiv Moscova și Londra).

| 18. | BSG a fost creat în 2003 în urma unei fuziuni de întreprinderi realizată de către fondul de capital privat ABRY Partners. Syniverse a debutat în activitățile de schimb de date în SUA, în 1996, și a stabilit pentru prima dată o prezență europeană în schimbul de date în 2003, pe baza a ceea ce a calificat drept o investiție modestă. Mai există și alți competitori, precum: Comfone (Elveția), care vinde servicii legate de comunicațiile mobile și formare profesională către ORTM-urile din lumea întreagă și care, din 1998, oferă propriile sale soluții în domeniul schimbului de date și al compensării financiare. În 2003, acesta a încetat să-și vândă propriul produs în domeniul compensării financiare și a devenit revânzător al serviciilor BSG. Comisia consideră că, în viitorul apropiat, Comfone ar putea reveni pe piața compensării financiare GSM. |
| --- | --- |

18.

BSG a fost creat în 2003 în urma unei fuziuni de întreprinderi realizată de către fondul de capital privat ABRY Partners. Syniverse a debutat în activitățile de schimb de date în SUA, în 1996, și a stabilit pentru prima dată o prezență europeană în schimbul de date în 2003, pe baza a ceea ce a calificat drept o investiție modestă. Mai există și alți competitori, precum: Comfone (Elveția), care vinde servicii legate de comunicațiile mobile și formare profesională către ORTM-urile din lumea întreagă și care, din 1998, oferă propriile sale soluții în domeniul schimbului de date și al compensării financiare. În 2003, acesta a încetat să-și vândă propriul produs în domeniul compensării financiare și a devenit revânzător al serviciilor BSG. Comisia consideră că, în viitorul apropiat, Comfone ar putea reveni pe piața compensării financiare GSM.

| 19. | Emirates data Clearing House („EDCH”) a fost fondată în 1994, ca ramură a Etisalat, compania de telecomunicații a Emiratelor Arabe Unite. Aceasta și-a concentrat activitatea în Orientul Mijlociu, dar își oferă serviciile și în alte părți ale lumii (Extremul Orient și Africa). Cu toate că EDCH nu este activă în Europa, aceasta a participat la proceduri de licitație în SEE și Comisia consideră că ar putea fi interesată să intre pe piața SEE pentru schimbul de date GSM. |
| --- | --- |

19.

Emirates data Clearing House („EDCH”) a fost fondată în 1994, ca ramură a Etisalat, compania de telecomunicații a Emiratelor Arabe Unite. Aceasta și-a concentrat activitatea în Orientul Mijlociu, dar își oferă serviciile și în alte părți ale lumii (Extremul Orient și Africa). Cu toate că EDCH nu este activă în Europa, aceasta a participat la proceduri de licitație în SEE și Comisia consideră că ar putea fi interesată să intre pe piața SEE pentru schimbul de date GSM.

| 20. | VeriSign este o societate pe acțiuni cu sediul în SUA, care oferă o varietate de servicii internet și de telecomunicații. În prezent, aceasta nu furnizează servicii de schimb de date în Europa. Cu toate acestea, ea oferă servicii conexe clienților săi, prin intermediul birourilor sale europene. Pe baza analizei de piață, Comisia a considerat că, probabil, VeriSign fi interesată să intre pe piața SEE, în special dacă este finanțată de un ORTM. VeriSign are aproximativ [...] clienți pe continentele americane pentru schimbul de date. |
| --- | --- |

20.

VeriSign este o societate pe acțiuni cu sediul în SUA, care oferă o varietate de servicii internet și de telecomunicații. În prezent, aceasta nu furnizează servicii de schimb de date în Europa. Cu toate acestea, ea oferă servicii conexe clienților săi, prin intermediul birourilor sale europene. Pe baza analizei de piață, Comisia a considerat că, probabil, VeriSign fi interesată să intre pe piața SEE, în special dacă este finanțată de un ORTM. VeriSign are aproximativ [...] clienți pe continentele americane pentru schimbul de date.

| 21. | Un alt concurent care furnizează servicii în domeniul schimbului de date este ARCH, o filială a China Mobile cu birouri în Hong Kong și în Shenzhen (Republica Populară Chineză). ARCH furnizează servicii celui mai mare ORTM din lume, China Mobile, precum și altor ORTM-uri. ARCH nu este prezentă în Europa și, cu toate că în timpul desfășurării analizei de piață unii clienți au considerat ARCH ca fiind un ofertant credibil, Comisia nu consideră probabil ca aceasta să intre în viitorul apropiat pe piața SEE pentru schimbul de date. |
| --- | --- |

21.

Un alt concurent care furnizează servicii în domeniul schimbului de date este ARCH, o filială a China Mobile cu birouri în Hong Kong și în Shenzhen (Republica Populară Chineză). ARCH furnizează servicii celui mai mare ORTM din lume, China Mobile, precum și altor ORTM-uri. ARCH nu este prezentă în Europa și, cu toate că în timpul desfășurării analizei de piață unii clienți au considerat ARCH ca fiind un ofertant credibil, Comisia nu consideră probabil ca aceasta să intre în viitorul apropiat pe piața SEE pentru schimbul de date.

| 22. | Pe piața mondială, Mach ar deține o cotă de piață estimată la [50-60] %, în timp ce pe piața SEE ar atinge [55-65] %. Pentru Syniverse cotele de piață corespunzătoare sunt estimate la [15-25] % și [10-20] %, pentru BSG [10-20] % și [30-40] %, EDCH [0-10] % (pe piața mondială) și VeriSign [0-10] % (pe piața mondială). |
| --- | --- |

22.

Pe piața mondială, Mach ar deține o cotă de piață estimată la [50-60] %, în timp ce pe piața SEE ar atinge [55-65] %. Pentru Syniverse cotele de piață corespunzătoare sunt estimate la [15-25] % și [10-20] %, pentru BSG [10-20] % și [30-40] %, EDCH [0-10] % (pe piața mondială) și VeriSign [0-10] % (pe piața mondială).

| 23. | Ulterior fuziunii, pe piața mondială, March ar rămâne în continuare liderul detașat de piață [50-60] %, entitatea rezultată în urma fuziunii dintre Syniverse și BSG (care reprezintă în prezent al doilea, respectiv al treilea jucător) ar deveni al doilea jucător pe piață [30-40] %. Pe piața la nivelul întregului SEE, Mach ar continua să rămână lider în domeniul schimbului de date, cu o cotă de piață de [55-65] %. Entitatea rezultată în urma fuziunii dintre BSG & Syniverse (în prezent numărul doi, respectiv numărul trei pe piață) ar deveni numărul 2, cu o cotă de piață cumulată de [35-45] %. În consecință, pe o piață la nivelul întregului SEE, concentrarea ar reduce numărul concurenților de la trei la doi. |
| --- | --- |

23.

Ulterior fuziunii, pe piața mondială, March ar rămâne în continuare liderul detașat de piață [50-60] %, entitatea rezultată în urma fuziunii dintre Syniverse și BSG (care reprezintă în prezent al doilea, respectiv al treilea jucător) ar deveni al doilea jucător pe piață [30-40] %. Pe piața la nivelul întregului SEE, Mach ar continua să rămână lider în domeniul schimbului de date, cu o cotă de piață de [55-65] %. Entitatea rezultată în urma fuziunii dintre BSG & Syniverse (în prezent numărul doi, respectiv numărul trei pe piață) ar deveni numărul 2, cu o cotă de piață cumulată de [35-45] %. În consecință, pe o piață la nivelul întregului SEE, concentrarea ar reduce numărul concurenților de la trei la doi.

| 24. | Conform părților care au înaintat notificarea, există o soluție pentru ORTM-uri, și anume auto-furnizarea („self-supplying”), întrucât aceștia dispun de capacitatea și de cunoștințele interne necesare pentru a trece de la externalizarea serviciilor în domeniul schimbului de date, la asigurarea lor internă. Cu toate acestea, analiza de piață nu a confirmat această soluție. În primul rând, aceasta a evidențiat că nu există nici un exemplu recent de ORTM care a trecut de la externalizarea serviciilor în domeniul schimbului de date, la asigurarea lor internă. În al doilea rând, ORTM-urile care au răspuns la analiza de piață a Comisiei au arătat că, în viziunea lor, auto-furnizarea nu este o opțiune realistă. |
| --- | --- |

24.

Conform părților care au înaintat notificarea, există o soluție pentru ORTM-uri, și anume auto-furnizarea („self-supplying”), întrucât aceștia dispun de capacitatea și de cunoștințele interne necesare pentru a trece de la externalizarea serviciilor în domeniul schimbului de date, la asigurarea lor internă. Cu toate acestea, analiza de piață nu a confirmat această soluție. În primul rând, aceasta a evidențiat că nu există nici un exemplu recent de ORTM care a trecut de la externalizarea serviciilor în domeniul schimbului de date, la asigurarea lor internă. În al doilea rând, ORTM-urile care au răspuns la analiza de piață a Comisiei au arătat că, în viziunea lor, auto-furnizarea nu este o opțiune realistă.

| 25. | De obicei, ORTM-urile obțin serviciile de schimb de date în urma unei proceduri de licitație sau a unei proceduri de cerere de oferte. Negocierile se derulează adesea prin intermediul e-mailului. Analiza de piață a arătat că procedura de cerere de oferte este competitivă și se caracterizează, de asemenea, prin absența transparenței prețurilor. În general, prețurile depind de numărul de operațiuni de roaming procesate, dar se pot obține și venituri suplimentare substanțiale din furnizarea altor servicii. Cu toate acestea, consolidarea ORTM-urilor a avut drept efect net, conform părților, o spirală care a dus la scăderea istorică a prețurilor în sectorul schimbului de date și, în consecință, banalizarea acestui tip de serviciu. Această tendință a fost confirmată de analiza de piață care a mai arătat că extinderea capacității, necesară pentru asigurarea serviciilor către noi clienți, nu necesită costuri semnificative. Cheltuielile pentru procesarea volumului suplimentar de operațiuni pe care le implică un nou client ORTM depind mai ales de numărul de abonați vizitatori care sunt găzduiți, decât de numărul total de abonați ai ORTM-ului. |
| --- | --- |

25.

De obicei, ORTM-urile obțin serviciile de schimb de date în urma unei proceduri de licitație sau a unei proceduri de cerere de oferte. Negocierile se derulează adesea prin intermediul e-mailului. Analiza de piață a arătat că procedura de cerere de oferte este competitivă și se caracterizează, de asemenea, prin absența transparenței prețurilor. În general, prețurile depind de numărul de operațiuni de roaming procesate, dar se pot obține și venituri suplimentare substanțiale din furnizarea altor servicii. Cu toate acestea, consolidarea ORTM-urilor a avut drept efect net, conform părților, o spirală care a dus la scăderea istorică a prețurilor în sectorul schimbului de date și, în consecință, banalizarea acestui tip de serviciu. Această tendință a fost confirmată de analiza de piață care a mai arătat că extinderea capacității, necesară pentru asigurarea serviciilor către noi clienți, nu necesită costuri semnificative. Cheltuielile pentru procesarea volumului suplimentar de operațiuni pe care le implică un nou client ORTM depind mai ales de numărul de abonați vizitatori care sunt găzduiți, decât de numărul total de abonați ai ORTM-ului.

| 26. | Ancheta de piață a arătat că piețele respective sunt piețe de tehnologii care se dezvoltă rapid. În consecință, ele fac obiectul unor inovații tehnice continue. În următorii ani, piața serviciilor pentru schimbul de date va fi, probabil, diferită la nivelul serviciilor furnizate și chiar al jucătorilor implicați. Evoluțiile tehnologice continue, încurajate de GSMA, privesc tehnologia „schimbului de date roaming în timp real” (Near Real-Time Roaming Data Exchange — NRTRDE) — menită să depisteze fraudele, dar care ar putea să fie utilizată și pentru schimbul de date — și „conceptul de platforme” (hubs) — parte a așa-numitului „proiect al conectivității deschise” — care va permite platformelor să coordoneze stadiile de compensare între ORTM-uri, fără să fie necesar să încheie un contract cu fiecare dintre cele peste 700 ORTM-uri. |
| --- | --- |

26.

Ancheta de piață a arătat că piețele respective sunt piețe de tehnologii care se dezvoltă rapid. În consecință, ele fac obiectul unor inovații tehnice continue. În următorii ani, piața serviciilor pentru schimbul de date va fi, probabil, diferită la nivelul serviciilor furnizate și chiar al jucătorilor implicați. Evoluțiile tehnologice continue, încurajate de GSMA, privesc tehnologia „schimbului de date roaming în timp real” (Near Real-Time Roaming Data Exchange — NRTRDE) — menită să depisteze fraudele, dar care ar putea să fie utilizată și pentru schimbul de date — și „conceptul de platforme” (hubs) — parte a așa-numitului „proiect al conectivității deschise” — care va permite platformelor să coordoneze stadiile de compensare între ORTM-uri, fără să fie necesar să încheie un contract cu fiecare dintre cele peste 700 ORTM-uri.

I.3.2.   Efecte unilaterale

| 27. | Analiza efectelor unilaterale potențiale a fost efectuată pe baza unei piețe de dimensiunea SEE, în calitate de cea mai redusă dimensiune geografică a pieței care poate fi concepută. Analiza datelor cu privire la procedurile de licitație și a schimbării furnizorilor a arătat că Syniverse și BSG nu își impun reciproc constrângeri concurențiale speciale și că MACH a exercitat o presiune concurențială mai puternică asupra Syniverse și asupra BSG. În plus, caracteristicile pieței pentru serviciile de schimb de date îi determină pe furnizori să concureze în mod agresiv pentru reînnoirea fiecărui contract. Datele privind participarea la cererile de oferte ale părților și ale clienților au indicat că BSG și Syniverse au fost confruntate cu o concurență puternică din partea MACH. În aproape jumătate din cazuri au fost doar doi ofertanți, dar BSG și Syniverse nu au fost niciodată singurii doi ofertanți într-o licitație. Aceasta înseamnă că ORTM-urile considerau că procedura de licitație a fost suficient de competitivă cu doi ofertați, și anume MACH și BSG sau MACH și Syniverse. Analiza datelor clasamentului a arătat că Syniverse și BSG au fost foarte rar numărul unu și numărul doi în aceeași licitație. |
| --- | --- |

27.

Analiza efectelor unilaterale potențiale a fost efectuată pe baza unei piețe de dimensiunea SEE, în calitate de cea mai redusă dimensiune geografică a pieței care poate fi concepută. Analiza datelor cu privire la procedurile de licitație și a schimbării furnizorilor a arătat că Syniverse și BSG nu își impun reciproc constrângeri concurențiale speciale și că MACH a exercitat o presiune concurențială mai puternică asupra Syniverse și asupra BSG. În plus, caracteristicile pieței pentru serviciile de schimb de date îi determină pe furnizori să concureze în mod agresiv pentru reînnoirea fiecărui contract. Datele privind participarea la cererile de oferte ale părților și ale clienților au indicat că BSG și Syniverse au fost confruntate cu o concurență puternică din partea MACH. În aproape jumătate din cazuri au fost doar doi ofertanți, dar BSG și Syniverse nu au fost niciodată singurii doi ofertanți într-o licitație. Aceasta înseamnă că ORTM-urile considerau că procedura de licitație a fost suficient de competitivă cu doi ofertați, și anume MACH și BSG sau MACH și Syniverse. Analiza datelor clasamentului a arătat că Syniverse și BSG au fost foarte rar numărul unu și numărul doi în aceeași licitație.

| 28. | Rezultatele analizei indică faptul că prețurile oferite de către BSG nu variază în funcție de participarea sau neparticiparea Syniverse la o licitație, ceea ce implică și faptul că Syniverse nu exercită o puternică presiune concurențială asupra prețurilor BSG. |
| --- | --- |

28.

Rezultatele analizei indică faptul că prețurile oferite de către BSG nu variază în funcție de participarea sau neparticiparea Syniverse la o licitație, ceea ce implică și faptul că Syniverse nu exercită o puternică presiune concurențială asupra prețurilor BSG.

| 29. | Indiferent de costurile și de eforturile necesare pentru schimbarea furnizorilor, analiza de piață a confirmat că trecerea de la un furnizor de servicii de schimb de date la altul este posibilă și că există multe exemple de ORTM care au procedat astfel. Costurile pe care le implică o asemenea schimbare pot fi compensate tocmai prin economiile realizate ca urmare a efectuării acestui transfer. Comisia a găsit mai multe cazuri de schimbări de furnizori în Europa, între 2004 și 2007. Analiza de piață a evidențiat, de asemenea, că foarte rar transferul se produce de la BSG către Syniverse (sau invers). |
| --- | --- |

29.

Indiferent de costurile și de eforturile necesare pentru schimbarea furnizorilor, analiza de piață a confirmat că trecerea de la un furnizor de servicii de schimb de date la altul este posibilă și că există multe exemple de ORTM care au procedat astfel. Costurile pe care le implică o asemenea schimbare pot fi compensate tocmai prin economiile realizate ca urmare a efectuării acestui transfer. Comisia a găsit mai multe cazuri de schimbări de furnizori în Europa, între 2004 și 2007. Analiza de piață a evidențiat, de asemenea, că foarte rar transferul se produce de la BSG către Syniverse (sau invers).

| 30. | Caracteristicile pieței pentru serviciile de schimb de date îi determină pe furnizori să concureze în mod intensiv, ceea ce face improbabilă creșterea unilaterală a prețurilor de către entitatea rezultată în urma fuziunii. În primul rând, nu există constrângeri legate de capacitate. În al doilea rând, serviciile de schimb de date se caracterizează prin costuri marginale reduse pentru furnizorii care asigură aceste servicii folosind propriului lor echipament. În consecință, furnizorii au o motivație puternică să concureze în mod agresiv pentru fiecare contract. În cele din urmă, centrele de schimb de date pot obține venituri auxiliare importante din furnizarea de alte servicii. |
| --- | --- |

30.

Caracteristicile pieței pentru serviciile de schimb de date îi determină pe furnizori să concureze în mod intensiv, ceea ce face improbabilă creșterea unilaterală a prețurilor de către entitatea rezultată în urma fuziunii. În primul rând, nu există constrângeri legate de capacitate. În al doilea rând, serviciile de schimb de date se caracterizează prin costuri marginale reduse pentru furnizorii care asigură aceste servicii folosind propriului lor echipament. În consecință, furnizorii au o motivație puternică să concureze în mod agresiv pentru fiecare contract. În cele din urmă, centrele de schimb de date pot obține venituri auxiliare importante din furnizarea de alte servicii.

| 31. | Astfel cum s-a menționat anterior, centrele existente de schimb de date care operează la scară mondială au arătat că au capacitatea și motivația să intre pe piața europeană a serviciilor în domeniul schimbului de date. În acest sens, analiza de piață a arătat că mai multe ORTM-uri ar considera în mod clar ARCH, EDCH, VeriSign și Comfone ca fiind ofertanți credibili. |
| --- | --- |

31.

Astfel cum s-a menționat anterior, centrele existente de schimb de date care operează la scară mondială au arătat că au capacitatea și motivația să intre pe piața europeană a serviciilor în domeniul schimbului de date. În acest sens, analiza de piață a arătat că mai multe ORTM-uri ar considera în mod clar ARCH, EDCH, VeriSign și Comfone ca fiind ofertanți credibili.

| 32. | Recenta consolidare lor, precum și o procedură de cerere de oferte mai complexă au conferit putere compensatorie ORTM-urilor. În special, aceștia pot avea o poziție de negociere solidă, datorită dimensiunii lor financiare relative și a anvergurii operațiunilor lor. În consecință, din analiza precedentă se poate concluziona că operațiunea propusă nu creează probleme în privința efectelor unilaterale. |
| --- | --- |

32.

Recenta consolidare lor, precum și o procedură de cerere de oferte mai complexă au conferit putere compensatorie ORTM-urilor. În special, aceștia pot avea o poziție de negociere solidă, datorită dimensiunii lor financiare relative și a anvergurii operațiunilor lor. În consecință, din analiza precedentă se poate concluziona că operațiunea propusă nu creează probleme în privința efectelor unilaterale.

I.3.3.   Efecte coordonate

| 33. | Luând în considerare cotele de piață, în sectorul schimbului de date, fuziunea ar conduce la o cotă de piață estimată de [80-90] % pentru cei doi concurenți principali pe piața mondială, respectiv de [90-100] % pe o piață de dimensiunea întregului SEE. Date fiind cotele de piață ale Mach și ale entității rezultate în urma fuziunii, a fost important să se examineze dacă tranzacția propusă fie ar facilita creșterea prețurilor, fie ar permite MACH și părților care au fuzionat să își coordoneze prețurile. |
| --- | --- |

33.

Luând în considerare cotele de piață, în sectorul schimbului de date, fuziunea ar conduce la o cotă de piață estimată de [80-90] % pentru cei doi concurenți principali pe piața mondială, respectiv de [90-100] % pe o piață de dimensiunea întregului SEE. Date fiind cotele de piață ale Mach și ale entității rezultate în urma fuziunii, a fost important să se examineze dacă tranzacția propusă fie ar facilita creșterea prețurilor, fie ar permite MACH și părților care au fuzionat să își coordoneze prețurile.

| 34. | Luând în calcul caracteristicile pieței pentru serviciile de schimb de date, se poate concluziona că operațiunea propusă nu creează probleme în privința efectelor coordonate. O înțelegere comună asupra prețurilor nu pare realizabilă și, dată fiind natura dinamică a pieței și lipsa de stabilitate a dimensiunilor respective ale clienților, o împărțire a clienților ar fi dificilă și ar necesita o revizuire regulată. |
| --- | --- |

34.

Luând în calcul caracteristicile pieței pentru serviciile de schimb de date, se poate concluziona că operațiunea propusă nu creează probleme în privința efectelor coordonate. O înțelegere comună asupra prețurilor nu pare realizabilă și, dată fiind natura dinamică a pieței și lipsa de stabilitate a dimensiunilor respective ale clienților, o împărțire a clienților ar fi dificilă și ar necesita o revizuire regulată.

| 35. | Cu toate că orice abatere poate fi detectată ușor ulterior încheierii unei licitații, ofertanții nu ar fi în măsură să depisteze abaterea în timpul licitației. Singura măsură de represalii posibilă ar fi licitarea foarte agresivă pentru următoarele contracte. Întrucât cererile de oferte pentru noile contracte sunt puțin frecvente — durata și volumul contractelor variază considerabil de la un ORTM la altul — o asemenea strategie nu reprezintă un mecanism de descurajare credibil. În cele din urmă, o înțelegere efectivă nu pare realizabilă, dat fiind că, foarte probabil, terții ar pune în pericol rezultatele unei astfel de coordonări. În consecință, ca rezultat, se poate concluziona că operațiunea propusă nu creează probleme în privința efectelor coordonate. |
| --- | --- |

35.

Cu toate că orice abatere poate fi detectată ușor ulterior încheierii unei licitații, ofertanții nu ar fi în măsură să depisteze abaterea în timpul licitației. Singura măsură de represalii posibilă ar fi licitarea foarte agresivă pentru următoarele contracte. Întrucât cererile de oferte pentru noile contracte sunt puțin frecvente — durata și volumul contractelor variază considerabil de la un ORTM la altul — o asemenea strategie nu reprezintă un mecanism de descurajare credibil. În cele din urmă, o înțelegere efectivă nu pare realizabilă, dat fiind că, foarte probabil, terții ar pune în pericol rezultatele unei astfel de coordonări. În consecință, ca rezultat, se poate concluziona că operațiunea propusă nu creează probleme în privința efectelor coordonate.

I.4.   Concluzii

| 36. | Comisia concluzionează în proiectul de decizie că propusa concentrare nu va genera niciun fel de probleme privind concurența, care să împiedice în mod semnificativ concurența reală pe piața comună sau pe un segment major al acesteia. În consecință, Comisia intenționează să declare concentrarea ca fiind compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) Regulamentul privind concentrările și cu articolul 57 din Acordul SEE. |
| --- | --- |

36.

Comisia concluzionează în proiectul de decizie că propusa concentrare nu va genera niciun fel de probleme privind concurența, care să împiedice în mod semnificativ concurența reală pe piața comună sau pe un segment major al acesteia. În consecință, Comisia intenționează să declare concentrarea ca fiind compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) Regulamentul privind concentrările și cu articolul 57 din Acordul SEE.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  Roaming-ul permite clientului unui ORTM să utilizeze dispozitivul mobil în rețele fără fir, altele decât cele la care este abonat. Un dispozitiv mobil poate fi un telefon mobil, un PDA (personal digital assistant) sau un calculator portabil.

(3)  GSM („Global System for Mobile Communications”) este principalul standard la nivel mondial pentru comunicațiile mobile și este definit de către Asociația GSM („GSMA”).

(4)  30 clienți din 34 au definit serviciul de schimb de date și serviciul de compensare financiară ca piețe de produse separate.

(5)  Doar un singur ORTM din 38 a răspuns că realizează intern schimbul de date. Cinci alți operatori au răspuns că au externalizat 70-95 % din necesitățile în domeniul schimbului de date. 32 de ORTM-uri au externalizat în întregime acest serviciu.

(6)  Doar 10 % dintre ORTM-urile care au răspuns au indicat că solicită ambele servicii aceluiași furnizor. Restul de 90 % au răspuns foarte clar că nu au formulat o asemenea solicitare.

(7)  30 de respondenți au indicat că piața geografică este mondială, iar 5 au sugerat că aceasta are dimensiunea SEE.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/30

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

(2008/C 101/10)

Ajutor nr.: XA 333/07

Stat membru: Danemarca

Regiunea: —

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Produktionsregnskaber. Støttemodtager er Det Danske Fjerkræråd

Temeiul juridic: Lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. (Bemyndigelsesloven), jf. lovbekendtgørelse nr. 297 af 28. april 2004

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 1 406 000 DKK

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 100 %

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 30 septembrie 2008

Obiectivul ajutorului: Obiectivul sistemului de ajutoare pentru menținerea registrelor de producție a puilor de carne și a ouălor pentru consum, precum și pentru monitorizarea productivității este să furnizeze producătorilor individuali informații de încredere, care să le permită monitorizarea evoluției propriei producții într-un context economic mai larg. Se urmărește, de asemenea, asigurarea unei informări complete a sectorului în ceea ce privește aspectele productivității și situația economică a diferitelor ramuri de producție implicate.

Beneficiarii finali sunt fermierii care produc ouă pentru consum și pui de carne. Sistemul se aplică exclusiv întreprinderilor mici și mijlocii.

Sistemul este în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) litera (c) și se referă la cheltuielile aferente serviciilor de consultanță

Sectorul (sectoarele) în cauză: Avicultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Fjerkræafgiftsfonden |
| --- |
| Axeltorv 3 |
| DK-1609 København V |

Fjerkræafgiftsfonden

Axeltorv 3

DK-1609 København V

Adresa web: www.fa-fonden.dk

Alte informații: —

Ajutor nr.: XA 395/07

Stat membru: Cipru

Regiunea: Ajutorul este acordat de către autoritățile centrale

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Δικαίωμα συμμετοχής στο σχέδιο έχει ο επίσημα αναγνωρισμένος Κυπριακός Σύνδεσμος Εκτροφέων Βοοειδών της φυλής Holstein-Friesian

Temeiul juridic:

| α) | Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών. |
| --- | --- |

α)

Προϋπολογισμός 2007. Τμήμα Γεωργίας. Άρθρο 120229.04207 — Άλλες Γεωργοκτηνοτροφικές Επιχορηγήσεις με το τίτλο: Προώθηση δημιουργίας και λειτουργίας Συνδέσμων Εκτροφέων Βοοειδών.

| β) | Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007 |
| --- | --- |

β)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου Αρ. 64.742, ημερ. 12.12.2006 και Ενημέρωση του Υπουργικού Συμβουλίου για την τροποποίηση της ενίσχυσης με ενημερωτικό σημείωμα το οποίο κατατέθηκε στις 7.11.2007

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Buget anual de 42 105 EUR (24 000 CYP)

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

| (a) | 3 000 CYP pentru a acoperi o parte a cheltuielilor administrative efectuate în vederea întocmirii și menținerii registrului genealogic pentru animalele în cauză; |
| --- | --- |

(a)

3 000 CYP pentru a acoperi o parte a cheltuielilor administrative efectuate în vederea întocmirii și menținerii registrului genealogic pentru animalele în cauză;

| (b) | 21 000 CYP pentru a acoperi până la 70 % din cheltuielile efectuate de către sau în numele terților în scopul determinării calității genetice sau randamentului genetic al șeptelului |
| --- | --- |

(b)

21 000 CYP pentru a acoperi până la 70 % din cheltuielile efectuate de către sau în numele terților în scopul determinării calității genetice sau randamentului genetic al șeptelului

Data punerii în aplicare: Decembrie 2007

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual:

Obiectivul ajutorului: Obiectivul ajutorului este acordarea de asistență financiară Asociației crescătorilor de șeptel Holstein-Friesian din Cipru pentru a-i permite acesteia să își îndeplinească obligațiile. Activitățile eligibile pentru care se vor primi ajutoare de stat sunt următoarele:

Planul se întemeiază pe articolul 16 literele (a) și (b) (intitulat „Sprijin pentru sectorul creșterii animalelor”) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006

Sectorul (sectoarele) în cauză: Creșterea vacilor

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας |
| --- |
| Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| Λευκωσία, Κύπρος |
| Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25 |
| e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy |

Τμήμα Γεωργίας, Υπουργείο Γεωργίας

Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λευκωσία, Κύπρος

Τel. 22 40 85 19, fax 22 78 14 25

e-mail: doagrg@da.moa.gov.cy

Adresa web: www.moa.gov.cy/da

Alte informații: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Ajutor nr.: XA 396/07

Stat membru: Cipru

Regiunea: Ajutorul se acordă de către guvern

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Οικονομική Ενίσχυση στους Συνδέσμους Προστασίας Φυτών

Temeiul juridic: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Bugetul anual este de 100 000 CYP

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Ajutorul poate atinge 50 % din valoarea de piață a substanțelor fitofarmaceutice și a altor moduri de protecție a plantelor, în cazul asociațiilor pentru protecția măslinilor și până la 30 % în cazul altor asociații pentru protecția plantelor. Ajutoare de 30 % din cheltuielile legate de forța de muncă, transport și controale se acordă tuturor asociațiilor pentru protecția plantelor

Data punerii în aplicare: Decembrie 2007

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Scopul ajutorului este de a sprijini financiar asociațiile pentru protecția plantelor în scopul achiziționării de către aceștia a unor servicii și mijloace necesare protecției plantelor pentru producătorii membri ai asociațiilor.

Ajutorul se acordă în temeiul articolului 10 din Regulamentul de exceptare (CE) nr. 1857/2006 și este destinat exclusiv întreprinderilor mici și mijlocii, după cum prevede Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003, care pot fi persoane fizice sau juridice implicate în activități de producție primară de produse agricole (fermieri).

Subvenția acoperă următoarele aspecte:

Sectorul (sectoarele) în cauză: Producție vegetală

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Τμήμα Γεωργίας του Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Adresa web: www.moa.gov.cy/da

Alte informații: —

Christodoulos FOTIOU

Deputy Director

Department of Agriculture

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

---

| 23.4.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/32

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

(2008/C 101/11)

Ajutor nr.: XA 245/07

Stat membru: Republica Slovenia

Regiunea: Območje občine Polzela

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Temeiul juridic: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v občini Polzela za programsko obdobje 2007–2013

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| | 2007: 23 994 EUR |
| --- | --- |

2007: 23 994 EUR

| | 2008: 24 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 24 700 EUR

| | 2009: 25 400 EUR |
| --- | --- |

2009: 25 400 EUR

| | 2010: 26 150 EUR |
| --- | --- |

2010: 26 150 EUR

| | 2011: 26 950 EUR |
| --- | --- |

2011: 26 950 EUR

| | 2012: 27 750 EUR |
| --- | --- |

2012: 27 750 EUR

| | 2013: 28 600 EUR |
| --- | --- |

2013: 28 600 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

1.   Investiții în exploatații agricole pentru producția primară:

| — | până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate, |
| --- | --- |

—

până la 50 % din costurile eligibile în zonele defavorizate,

| — | până la 40 % din costurile eligibile în alte zone, |
| --- | --- |

—

până la 40 % din costurile eligibile în alte zone,

| — | până la 60 % din costurile eligibile în zonele defavorizate și până la 50 % din costurile eligibile în alte zone, în cazul în care investițiile sunt realizate de tineri fermieri în termen de cinci ani de la data instalării lor. |
| --- | --- |

—

până la 60 % din costurile eligibile în zonele defavorizate și până la 50 % din costurile eligibile în alte zone, în cazul în care investițiile sunt realizate de tineri fermieri în termen de cinci ani de la data instalării lor.

Ajutoarele se acordă pentru investiții în reabilitarea instalațiilor exploatației și achiziționarea de echipamente folosite în producția agricolă, precum și pentru investiții în culturi permanente, îmbunătățirea terenurilor agricole și administrarea pășunilor.

2.   Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale:

| — | până la 100 % din costurile reale aferente investițiilor în elemente neproductive de patrimoniu, |
| --- | --- |

—

până la 100 % din costurile reale aferente investițiilor în elemente neproductive de patrimoniu,

| — | până la 60 %, respectiv până la 75 % în zonele defavorizate, din costurile reale aferente investițiilor în elemente productive de patrimoniu, cu condiția ca investițiile să nu atragă după sine o creștere a capacității de producție a exploatației, |
| --- | --- |

—

până la 60 %, respectiv până la 75 % în zonele defavorizate, din costurile reale aferente investițiilor în elemente productive de patrimoniu, cu condiția ca investițiile să nu atragă după sine o creștere a capacității de producție a exploatației,

| — | se poate acorda un ajutor suplimentar de până la 100 % pentru a acoperi costurile suplimentare rezultate ca urmare a utilizării de materiale tradiționale necesare pentru păstrarea autenticității istorice a clădirilor. |
| --- | --- |

—

se poate acorda un ajutor suplimentar de până la 100 % pentru a acoperi costurile suplimentare rezultate ca urmare a utilizării de materiale tradiționale necesare pentru păstrarea autenticității istorice a clădirilor.

3.   Transferul clădirilor agricole în interes public:

| — | până la 100 % din costurile reale, cu condiția ca transferul să implice numai demontarea, îndepărtarea și reconstrucția clădirilor existente, |
| --- | --- |

—

până la 100 % din costurile reale, cu condiția ca transferul să implice numai demontarea, îndepărtarea și reconstrucția clădirilor existente,

| — | în cazul în care transferul are drept rezultat faptul că fermierul beneficiază de instalații mai moderne, acesta trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din creșterea valorii instalațiilor în cauză după transfer. În cazul în care beneficiarul este un fermier tânăr, această contribuție este de cel puțin 55 %, respectiv 45 %, |
| --- | --- |

—

în cazul în care transferul are drept rezultat faptul că fermierul beneficiază de instalații mai moderne, acesta trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din creșterea valorii instalațiilor în cauză după transfer. În cazul în care beneficiarul este un fermier tânăr, această contribuție este de cel puțin 55 %, respectiv 45 %,

| — | în cazul în care transferul are ca efect o creștere a capacității de producție, fermierul trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din cheltuielile legate de respectiva creștere. În cazul în care beneficiarul este un fermier tânăr, această contribuție este de cel puțin 55 %, respectiv 45 %. |
| --- | --- |

—

în cazul în care transferul are ca efect o creștere a capacității de producție, fermierul trebuie să contribuie cu cel puțin 60 % sau, în zonele defavorizate, cu cel puțin 50 % din cheltuielile legate de respectiva creștere. În cazul în care beneficiarul este un fermier tânăr, această contribuție este de cel puțin 55 %, respectiv 45 %.

4.   Ajutoare pentru plata primelor de asigurare:

| — | valoarea cofinanțării municipale reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul național, în limita a 50 % din cheltuielile eligibile pentru asigurarea culturilor și produselor, precum și pentru asigurarea șeptelului împotriva bolilor. |
| --- | --- |

—

valoarea cofinanțării municipale reprezintă diferența dintre valoarea cofinanțării primelor de asigurare din bugetul național, în limita a 50 % din cheltuielile eligibile pentru asigurarea culturilor și produselor, precum și pentru asigurarea șeptelului împotriva bolilor.

5.   Ajutoare pentru comasarea terenurilor:

| — | până la 100 % din costurile reale suportate, reprezentând cheltuieli administrative și juridice. |
| --- | --- |

—

până la 100 % din costurile reale suportate, reprezentând cheltuieli administrative și juridice.

6.   Ajutoare destinate încurajării producției de produse agricole de calitate:

| — | până la 100 % din costurile reale suportate; ajutorul se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători. |
| --- | --- |

—

până la 100 % din costurile reale suportate; ajutorul se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători.

7.   Acordarea de asistență tehnică:

| — | până la 100 % din costurile pentru educare și formare, pentru servicii de consultanță prestate de terți, pentru organizarea de forumuri, competiții, expoziții și târguri, pentru publicații și site-uri internet. Ajutorul se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători |
| --- | --- |

—

până la 100 % din costurile pentru educare și formare, pentru servicii de consultanță prestate de terți, pentru organizarea de forumuri, competiții, expoziții și târguri, pentru publicații și site-uri internet. Ajutorul se acordă sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători

Data punerii în aplicare: Cu începere din septembrie 2007 (sau la data intrării în vigoare a normelor)

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Sprijinirea IMM-urilor

Trimiteri la articolele din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 și costuri eligibile: Capitolul II din proiectul de Norme de acordare a ajutoarelor pentru conservarea și dezvoltarea agriculturii și zonelor rurale în comuna Polzela pentru perioada de programare 2007-2013 include măsuri constituind ajutoare de stat în conformitate cu următoarele articole din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3):

articolul 4: Investiții în exploatațiile agricole,

articolul 5: Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale,

articolul 6: Transferul clădirilor agricole în interes public,

articolul 12: Ajutoare pentru plata primelor de asigurare,

articolul 13: Ajutoare pentru comasarea terenurilor,

articolul 14: Ajutoare destinate încurajării producției de produse agricole de calitate,

articolul 15: Acordarea de asistență tehnică în sectorul agricol

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Občina Polzela |
| --- |
| Polzela 8 |
| SLO-3313 Polzela |

Občina Polzela

Polzela 8

SLO-3313 Polzela

Adresa web: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200781&dhid=91480

Alte informații: Măsura privind plata primelor de asigurare a culturilor și produselor acoperă următoarele fenomene meteorologice nefavorabile care pot fi asimilate dezastrelor naturale: înghețul de primăvară, grindina, trăsnetul, incendiile provocate de trăsnet, furtunile și inundațiile.

Normele autorității locale respectă cerințele Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 în ceea ce privește măsurile care urmează să fie adoptate de autoritatea locală și dispozițiile generale aplicabile (etape premergătoare acordării ajutoarelor, cumulul ajutoarelor, transparența și monitorizarea acestora

Ljubo ŽNIDAR

Primar

Ajutor nr.: XA 246/07

Stat membru: Țările de Jos

Regiunea: Provincie Gelderland

Denumirea sistemului de ajutoare: Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007, onderdelen: Losse Kavelruil, Investeringen in landbouwbedrijven (bedrijfsmodernisering), Bedrijfsadvisering

Temeiul juridic: Artikel 11, derde lid, van de Wet Inrichting landelijk gebied.

Subsidieregeling vitaal Gelderland 2007 en het Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 Gelderland (PMJP), deel 3: het subsidiekader

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare: Maximum 1 500 000 EUR pe an în perioada 2007-2013

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Procentul/suma ajutorului acordat fiecărei părți din Provinciaal Meerjarenprogramma 2007-2013 (Programul provincial multianual 2007-2013) în favoarea exploatațiilor agricole mici și mijlocii cu condiția ca acestea să intre sub incidența prezentei exceptări de la obligația de notificare:

PMJP, articolul 2.2.2.1: Investiții ale exploatațiilor agricole mici și mijlocii în domeniul inovației și al mediului

Costurile eligibile se referă la construirea, achiziționarea, îmbunătățirea sau echiparea bunurilor imobile, achiziționarea de mașini și echipamente noi, inclusiv de software, și la costuri generale, precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți.

Sunt eligibile pentru ajutoare doar exploatațiile agricole mici și mijlocii specializate în agricultura primară care sunt viabile din punct de vedere economic.

PMJP, articolul 2.1.1.1: Schimb voluntar de parcele

Ajutorul se ridică la 100 % din costurile notariale și cadastrale reale înregistrate în legătură cu terenurile/parcelele supuse schimbului de parcele. Costurile sunt suportate de către organismele și autoritățile de implementare, prin urmare acestora le revine ajutorul. Agricultorul beneficiază indirect de acest ajutor, întrucât în fiecare schimb este implicat un teren aparținând exploatațiilor mici și mijlocii specializate în agricultura primară.

PMJP, articolul 2.2.2.2: Servicii de consultanță în sectorul agricol pentru exploatațiile agricole mici și mijlocii

Sunt eligibile pentru ajutoare doar exploatațiile agricole mici și mijlocii specializate în agricultura primară. Ajutorul se acordă direct serviciului de consultanță respectiv, prin plată în natură. Nicio plată nu se va acorda direct producătorului primar. Exploatațiile sunt alese pe baza unor criterii obiective, niciun ajutor neputând fi acordat pentru servicii de consultanță care constituie o activitate periodică sau continuă legată de cheltuielile obișnuite de exploatare ale întreprinderii

Data punerii în aplicare: Punerea în aplicare va avea loc după publicarea informației în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Obiectivul general al PMJP, secțiunea agricultură, este acela de a garanta un sector agricol vital, care presupune:

o agricultură competitivă, orientată spre viitor, funcționând ca un motor economic în zonele rurale,

o agricultură durabilă care utilizează solul, apa, aerul și alte resurse naturale în mod durabil și care este viabilă din punct de vedere economic.

Obiectivul din fiecare articol poate fi descris mai precis după cum urmează:

Articolul 2.1.1.1: Schimb voluntar de parcele

Amenajarea terenului servește la îmbunătățirea amenajării zonelor rurale în funcție de rolurile care îi sunt atribuite, așa cum sunt ele definite în cadrul amenajării teritoriale regionale. Acest lucru se realizează în special prin schimbul de parcele, lucru posibil datorită prezentului articol.

Articolul 2.2.2.1: Investiții în exploatațiile agricole

Acest articol are drept scop stimularea investițiilor destinate lucrărilor de îmbunătățire și de renovare a exploatației în vederea creșterii eficacității producției, a încurajării producției de produse noi sau de mai bună calitate și/sau a îmbunătățirii calității și a durabilității proceselor de producție și a produselor. Aceasta va contribui la dezvoltarea unei agriculturi mai competitive, durabile și vitale: cu alte cuvinte, o agricultură care să asigure exploatației un venit corect, condiții decente de muncă și care să răspundă la așteptările societății [cum ar fi așteptările privind mediul, bunăstarea și sănătatea animalelor, cerințele în materie de igienă și biodiversitatea (agricolă)].

Articolul 2.2.2.2: Servicii de consultanță în sectorul agricol

Acest articol își propune să ofere agricultorilor posibilitatea de a obține servicii de consultanță orientată spre viitor privind felul în care exploatația poate fi dezvoltată în mod durabil

Sectorul (sectoarele) în cauză: Sistemul se aplică exploatațiilor agricole mici și mijlocii (specializate atât în creșterea animalelor, cât și în producția vegetală). Este vorba doar de exploatațiile care își desfășoară activitatea în producția primară

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| Dienst REW/EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Nederland |

Provincie Gelderland

Dienst REW/EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Nederland

Adresa web: www.gelderland.nl

projecten> projectprogramma's> platteland (ILG)> deel 3 PMJP, subsidiekaders 2e herziening

Alte informații: Ajutorul se acordă exploatațiilor mici și mijlocii în baza următoarelor articole din PMJP, partea a treia:

Articolul 2.1.1.1 Schimb voluntar de parcele

Articolul 2.2.2.1 Investiții în exploatațiile agricole (modernizarea fermelor)

Articolul 2.2.2.2 Servicii de consultanță în sectorul agricol

Cererile pentru obținerea ajutorului pot fi depuse de către exploatațiile mici și mijlocii care întrunesc cerințele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, articolul 4, articolul 13 sau articolul 15 alineatul (2) litera (c).

În măsura în care articolele menționate mai sus permit și altor exploatații și/sau entități să depună o cerere pentru obținerea ajutorului, acestea sunt comunicate/notificate separat Comisiei în conformitate cu normele aplicabile [cum ar fi Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de minimis, Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat pentru cercetare și dezvoltare, precum și Regulamentul (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare]

Ajutor nr.: XA 247/07

Stat membru: Republica Slovenia

Regiunea: Območje občine Preddvor

Denumirea sistemului de ajutoare sau a întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Preddvor 2007–2013

Temeiul juridic: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini (II. Poglavje)

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii:

| | 2007: 8 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 8 700 EUR

| | 2008: 8 874 EUR |
| --- | --- |

2008: 8 874 EUR

| | 2009: 9 052 EUR |
| --- | --- |

2009: 9 052 EUR

| | 2010: 9 233 EUR |
| --- | --- |

2010: 9 233 EUR

| | 2011: 9 417 EUR |
| --- | --- |

2011: 9 417 EUR

| | 2012: 9 606 EUR |
| --- | --- |

2012: 9 606 EUR

| | 2013: 9 798 EUR |
| --- | --- |

2013: 9 798 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor:

1.   Investiții în agricultură pentru producția primară:

| — | până la 50 % din costurile eligibile pentru investiții în zonele defavorizate și până la 40 % din costurile eligibile în alte zone. |
| --- | --- |

—

până la 50 % din costurile eligibile pentru investiții în zonele defavorizate și până la 40 % din costurile eligibile în alte zone.

Ajutoarele sunt destinate investițiilor în renovarea elementelor exploatațiilor agricole și achiziționarea de echipamente pentru producția agricolă, precum și investițiilor în culturile permanente, îmbunătățirea terenurilor și gestionarea pășunilor.

2.   Pentru conservarea clădirilor tradiționale:

| — | până la 100 % din costurile eligibile pentru elementele neproductive, |
| --- | --- |

—

până la 100 % din costurile eligibile pentru elementele neproductive,

| — | până la 75 % din costurile eligibile pentru investițiile în instalații de producție în zone defavorizate și 60 % în alte zone, cu condiția ca investiția să nu implice o creștere a capacității de producție a exploatațiilor agricole din alte zone. |
| --- | --- |

—

până la 75 % din costurile eligibile pentru investițiile în instalații de producție în zone defavorizate și 60 % în alte zone, cu condiția ca investiția să nu implice o creștere a capacității de producție a exploatațiilor agricole din alte zone.

3.   Plata primelor de asigurare:

| — | valoarea cofinanțării din partea municipalității vine în completarea cofinanțării primelor de asigurare de la bugetul statului până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și produselor, precum și asigurarea animalelor împotriva riscurilor de îmbolnăvire. |
| --- | --- |

—

valoarea cofinanțării din partea municipalității vine în completarea cofinanțării primelor de asigurare de la bugetul statului până la 50 % din costurile eligibile pentru asigurarea culturilor și produselor, precum și asigurarea animalelor împotriva riscurilor de îmbolnăvire.

4.   Ajutoare pentru comasarea terenurilor:

| — | până la 50 % din cheltuielile efective pentru procedurile legale și administrative. |
| --- | --- |

—

până la 50 % din cheltuielile efective pentru procedurile legale și administrative.

5.   Asistență tehnică în sectorul agricol:

| — | până la 100 % din cheltuielile pentru instruirea și formarea agricultorilor, pentru serviciile de consultanță și organizarea de forumuri, concursuri, expoziții și târguri, editarea de publicații și cataloage, precum și pentru site-uri web și costul serviciilor de înlocuire. Ajutoarele trebuie acordate sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători |
| --- | --- |

—

până la 100 % din cheltuielile pentru instruirea și formarea agricultorilor, pentru serviciile de consultanță și organizarea de forumuri, concursuri, expoziții și târguri, editarea de publicații și cataloage, precum și pentru site-uri web și costul serviciilor de înlocuire. Ajutoarele trebuie acordate sub formă de servicii subvenționate și nu trebuie să implice plăți directe în numerar către producători

Data punerii în aplicare: Septembrie 2007 (sau la data intrării în vigoare a normelor)

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Sprijin acordat IMM-urilor

Trimitere la articolele din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 și costurile eligibile: Capitolul al doilea din proiectul de norme privind acordarea de ajutoarei pentru conservarea și dezvoltarea agriculturii, silviculturii și zonelor rurale din comuna Preddvor cuprinde măsuri care constituie ajutor de stat în conformitate cu următoarele articole din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 (JO L 358, 16.12.2006, p. 3):

articolul 4: Investiții în exploatațiile agricole,

articolul 5: Conservarea peisajelor și a clădirilor tradiționale,

articolul 12: Plata primelor de asigurare,

articolul 13: Ajutor pentru comasarea terenurilor,

articolul 15: Asistență tehnică în sectorul agricol

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Občina Preddvor |
| --- |
| Dvorski trg 10 |
| SLO-4205 Preddvor |

Občina Preddvor

Dvorski trg 10

SLO-4205 Preddvor

Adresa web: http://www.preddvor.si/uradno_glasilo/objave2007/052007.pdf

Alte informații: Măsurile cu privire la plata primelor de asigurare pentru recolte și produse cuprind următoarele condiții meteorologice nefavorabile, care pot fi asimilate dezastrelor naturale: înghețul de primăvară, grindina, fulgerul, incendiile provocate de fulger, furtunile și inundațiile.

Normele municipalității respectă prevederile Regulamentului (CE) nr. 1857/2006 în ceea ce privește măsurile care trebuie adoptate de către municipalități și dispozițiile generale de punere în aplicare (procedura de alocare a ajutorului, cumularea, transparența și monitorizarea ajutorului)

Miran ZADNIKAR

Primarul comunei Preddvor

Ajutor nr.: XA 290/07

Stat membru: Regatul Unit

Regiunea: Wales

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Light Lamb Welfare Disposal Scheme

Temeiul juridic: Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 and sections 70 and 71 of the Government of Wales Act 2006

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Anul: octombrie 2007-ianuarie 2008

Cheltuieli: sub 10 000 000 GBP

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Ajutorul se va limita la pierderile provocate de boli recunoscute oficial drept epidemii de către autoritățile publice și nu va depăși 100 % din costurile aferente cerințelor sistemului.

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Sistemul se va desfășura pe parcursul a zece săptămâni și se va încheia la 4 ianuarie 2008

Obiectivul ajutorului: Sistemul „Light Lamb Welfare Disposal Scheme” va fi accesibil pentru agricultorii din Țara Galilor care se confruntă cu probleme privind bunăstarea animalelor rezultate în urma restricțiilor la export impuse ca urmare a epidemiei de febră aftoasă din Regatul Unit. Producătorii vor fi responsabili cu transportarea animalelor eligibile la centrele de colectare (și anume, miei neîngrășați cu o greutate a animalului viu mai mică sau egală cu 25 kg). Operatorii vor plăti 15 GBP pe cap de animal eligibil. Animalele nu vor fi introduse în lanțul alimentar uman. După sacrificare, carcasele vor fi transportate pentru a fi eliminate ulterior. Va fi lansat un concurs de oferte privind furnizarea acestor servicii în numele Welsh Assembly Government. Acest lucru este în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 care prevede faptul că acordarea ajutorului trebuie să se limiteze la pierderile provocate de boli recunoscute oficial drept epidemii de către autoritățile publice

Costuri eligibile: În cadrul sistemului „Light Lamb Welfare Disposal Scheme”, operatorii de la centrele de colectare vor fi remunerați cu o sumă totală de 15 GBP pe cap de animal eligibil. Mai mult, operatorii vor fi remunerați pentru serviciile care implică colectarea, sacrificarea, transportul, ecarisajul și incinerarea animalelor; aceste costuri vor fi determinate printr-un concurs de oferte. Acest lucru este în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 care prevede faptul că intensitatea brută a ajutorului nu trebuie să depășească 100 % și că ajutorul va consta în compensații acordate pentru pierderile de venit cauzate de obligațiile care decurg din instituirea carantinei

Sectorul (sectoarele) în cauză: Sistemul se aplică sectorului privind mieii neîngrășați din sectorul agricol din Țara Galilor

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Welsh Assembly Government |
| --- |
| Cathays Park |
| Cardiff CF10 3NQ |
| United Kingdom |

Welsh Assembly Government

Cathays Park

Cardiff CF10 3NQ

United Kingdom

Persoană de contact: Rory O'Sullivan

Tel. (44) 292 80 13 32

e-mail: rory.o'sullivan@wales.gsi.gov.uk

Adresa web: Detalii privind sistemul de ajutoare pot fi găsite la:

http://new.wales.gov.uk/topics/environmentcountryside/countryside_policy/farming/light_lamb_disp_scheme/?lang=en

Semnat și datat în numele Department for Environment, Food and Rural Affairs (autoritatea competentă din Regatul Unit)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Ajutor nr.: XA 291/07

Statul membru: Regatul Unit

Regiunea: England

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Foot and Mouth Disease Hill Farm Scheme

Temeiul juridic: Section 8 (Miscellaneous Provisions) Agriculture Act 1963

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Anul: 23 octombrie 2007-31 martie 2008

Cheltuieli: 10 000 000 GBP

Intensitatea maximă a ajutoarelor: În cadrul sistemului se poate asigura o intensitate maximă a ajutoarelor de 100 %. Ajutoarele vor fi limitate la daunele provocate de bolile care au fost recunoscute de autoritățile publice ca epidemice, în special la daunele provocate de obligația de carantină

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutor sau a ajutorului individual: Sistemul asigură o plată unică agricultorilor eligibili din zona de deal. Plățile se calculează și se completează până la 31 martie 2008

Obiectivul ajutorului: Sprijinirea agricultorilor englezi din zonele de deal, care dețin exploatații zootehnice mici și mijlocii, în sistem extensiv, pentru ovine și bovine și care au fost dezavantajați în mod special de restricțiile de deplasare și export impuse la nivel național ca urmare a febrei aftoase. În această perioadă a anului, acești agricultori se bazează în principal pe deplasarea ovinelor pentru vânzările de toamnă și pe exporturi pentru a genera o proporție semnificativă a veniturilor lor anuale, iar fluxul lor de lichidități a fost serios afectat.

Acest obiectiv respectă articolul 10 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, conform căruia ajutorul se plătește pentru pierderi de venituri datorate obligațiilor de carantină în cazul bolilor care au fost recunoscute oficial de autoritățile publice ca epidemice

Costuri eligibile: În prezent, cele mai exacte estimări ale noastre privind costurile economice ale febrei aftoase pentru sectorul zootehnic începând cu 3 august se ridică la 103 milioane GBP și este de așteptat ca această sumă să crească în continuare. Bugetul total pentru acest sistem este de 10 milioane GBP, iar plățile individuale către agricultorii eligibili se calculează direct proporțional cu dimensiunea exploatației pe care aceștia o dețin.

Obiectivele sistemului respectă articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, care prevede că intensitatea brută a ajutorului nu trebuie să depășească 100 % și că ajutoarele trebuie folosite pentru pierderile de venituri provocate de obligația de carantină

Sectorul sau sectoarele economice vizate: Sistemul se aplică IMM-urilor din sectorul zootehnic din zonele de deal ale Angliei, care au primit o plată în 2007 în conformitate cu sistemul England's Less Favoured Areas (zonele defavorizate din Anglia), cu denumirea „Hill Farm Allowance 2007”

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| --- |
| Nobel House |
| 17 Smith Square |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Adresa web: http://www.defra.gov.uk/animalh/diseases/fmd/movements/hillfarmers.htm

Semnat și datat în numele Department for Environment, Food and Rural Affairs (autoritatea competentă din Regatul Unit)

Neil MARR

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8D, 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---