# Úřední věstník C 73/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 73 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5119. března 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 73

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5119. března 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2008/C 073/01 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 073/02 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2007–2011 | 6 |
| 2008/C 073/03 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k programu stability Kypru na období 2007–2011 | 10 |
| 2008/C 073/04 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2007–2011 | 14 |
| 2008/C 073/05 | Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2007–2010 | 18 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2008/C 073/01

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období 2007–2010

1

2008/C 073/02

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2007–2011

6

2008/C 073/03

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k programu stability Kypru na období 2007–2011

10

2008/C 073/04

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2007–2011

14

2008/C 073/05

Stanovisko Rady ze dne 4. března 2008 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2007–2010

18

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2008/C 073/06 | Rozhodnutí Rady ze dne 17. března 2008 kterým se jmenuje jeden člen správní rady Evropské agentury pro chemické látky | 23 |
| | Komise |
| 2008/C 073/07 | Směnné kurzy vůči euru | 24 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2008/C 073/06

Rozhodnutí Rady ze dne 17. března 2008 kterým se jmenuje jeden člen správní rady Evropské agentury pro chemické látky

23

Komise

2008/C 073/07

Směnné kurzy vůči euru

24

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 073/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2008/C 073/09 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 26 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 073/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

JINÉ AKTY

Komise

2008/C 073/09

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období 2007–2010

(2008/C 73/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Bulharska na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Bulharska na období 2007–2010.

| (2) | Růst reálného HDP je od roku 2003 vysoký a přesahuje 6 % ročně, zatímco došlo k akumulaci rozsáhlých vnějších schodků. Celkové saldo veřejných financí proto z pozice blížící se nule vystoupalo k přebytku přesahujícímu 3 % HDP v roce 2006 a orientace fiskální politiky byla od roku 2003 proticyklická či do značné míry neutrální. Měnové podmínky se zároveň v režimu pevných měnových kurzů přizpůsobují. Silný hospodářský růst doprovázely známky přehřátí ekonomiky a rostoucí makroekonomická nerovnováha se odrazila ve zvyšujícím se vnějším deficitu, opětovnému zrychlení růstu objemu bankovních úvěrů a zvyšující se inflaci.
  Rostoucí vnější schodky však do značné míry odrážejí investiční boom poháněný velkými toky přímých zahraničních investic. Inflace byla způsobena zejména nárůsty cen potravin a energií v důsledku vnějších vlivů. S prudkým poklesem nezaměstnanosti však došlo ke zostření podmínek na trhu práce a v roce 2007 se také podstatně zrychlil růst mezd, přičemž převyšoval růst produktivity, a to poprvé za několik let. Kdyby měl tento vývoj pokračovat, mohlo by dojít k narušení konkurenceschopnosti a ke zpochybnění udržitelnosti vysokého tempa růstu, i když díky mírnému nárůstu reálných mezd do roku 2006 a zvyšování produktivity od roku 1998 byla konkurenceschopnost v oblasti nákladů z velké části zachována. Do budoucna se bude Bulharsko muset zabývat problémem této nerovnováhy a zároveň posilovat podmínky pro trvalé dohánění vyspělých ekonomik tím, že bude uplatňovat obezřetnou fiskální politiku, usilovat o zmírnění růstu mezd, zvyšovat kvalitu veřejných financí, zajišťovat stabilitu finančního sektoru a upevňovat strukturální reformy. |
| --- | --- |

(2)

Růst reálného HDP je od roku 2003 vysoký a přesahuje 6 % ročně, zatímco došlo k akumulaci rozsáhlých vnějších schodků. Celkové saldo veřejných financí proto z pozice blížící se nule vystoupalo k přebytku přesahujícímu 3 % HDP v roce 2006 a orientace fiskální politiky byla od roku 2003 proticyklická či do značné míry neutrální. Měnové podmínky se zároveň v režimu pevných měnových kurzů přizpůsobují. Silný hospodářský růst doprovázely známky přehřátí ekonomiky a rostoucí makroekonomická nerovnováha se odrazila ve zvyšujícím se vnějším deficitu, opětovnému zrychlení růstu objemu bankovních úvěrů a zvyšující se inflaci.

Rostoucí vnější schodky však do značné míry odrážejí investiční boom poháněný velkými toky přímých zahraničních investic. Inflace byla způsobena zejména nárůsty cen potravin a energií v důsledku vnějších vlivů. S prudkým poklesem nezaměstnanosti však došlo ke zostření podmínek na trhu práce a v roce 2007 se také podstatně zrychlil růst mezd, přičemž převyšoval růst produktivity, a to poprvé za několik let. Kdyby měl tento vývoj pokračovat, mohlo by dojít k narušení konkurenceschopnosti a ke zpochybnění udržitelnosti vysokého tempa růstu, i když díky mírnému nárůstu reálných mezd do roku 2006 a zvyšování produktivity od roku 1998 byla konkurenceschopnost v oblasti nákladů z velké části zachována. Do budoucna se bude Bulharsko muset zabývat problémem této nerovnováhy a zároveň posilovat podmínky pro trvalé dohánění vyspělých ekonomik tím, že bude uplatňovat obezřetnou fiskální politiku, usilovat o zmírnění růstu mezd, zvyšovat kvalitu veřejných financí, zajišťovat stabilitu finančního sektoru a upevňovat strukturální reformy.

| (3) | Scénář makroekonomického vývoje, ze kterého program vychází, předpokládá zrychlení růstu reálného HDP ze 6,4 % v roce 2007 na průměrných 6,7 % až do konce programového období. Hodnoceno podle v současnosti dostupných informací (2) se tento scénář zdá být založen na obecně reálných předpokladech růstu, i když je mírně optimistický, zejména co se týče konce programového období, kdy se růst domácí poptávky, a především investic, zdá být spíš vyšší. Na pozadí vysokého reálného růstu HDP předpokládá program pouze mírný pokrok směrem k nominální konvergenci a stále relativně vysokou inflaci. Míra inflace se navíc vzhledem k očekávanému přetrvávajícímu tlaku na růst mezd a plánovanému zvýšení spotřebních daní na tabák zdá být pro roky 2009 a 2010 spíš u spodní hranice odhadu. I když se očekává, že se skladba růstu poněkud vyrovná díky vysokému růstu vývozu, vnější deficit se zřejmě dále prohloubí a předpokládá se, že svého maxima dosáhne v roce 2008 na úrovni 20,75 % HDP, což se vzhledem k nedávnému vývoji jeví jako realistický předpoklad. |
| --- | --- |

(3)

Scénář makroekonomického vývoje, ze kterého program vychází, předpokládá zrychlení růstu reálného HDP ze 6,4 % v roce 2007 na průměrných 6,7 % až do konce programového období. Hodnoceno podle v současnosti dostupných informací (2) se tento scénář zdá být založen na obecně reálných předpokladech růstu, i když je mírně optimistický, zejména co se týče konce programového období, kdy se růst domácí poptávky, a především investic, zdá být spíš vyšší. Na pozadí vysokého reálného růstu HDP předpokládá program pouze mírný pokrok směrem k nominální konvergenci a stále relativně vysokou inflaci. Míra inflace se navíc vzhledem k očekávanému přetrvávajícímu tlaku na růst mezd a plánovanému zvýšení spotřebních daní na tabák zdá být pro roky 2009 a 2010 spíš u spodní hranice odhadu. I když se očekává, že se skladba růstu poněkud vyrovná díky vysokému růstu vývozu, vnější deficit se zřejmě dále prohloubí a předpokládá se, že svého maxima dosáhne v roce 2008 na úrovni 20,75 % HDP, což se vzhledem k nedávnému vývoji jeví jako realistický předpoklad.

| (4) | Přebytek veřejných financí za rok 2007 se v nejnovější aktualizaci programu odhaduje na 3,1 % HDP, oproti cíli 0,8 % HDP uvedenému v konvergenčním programu z ledna 2007. Lepší výsledky rozpočtu jsou v plné míře důsledkem vyšších příjmů, než jaké byly očekávány; kontrolu nad výdaji se však nepodařilo zcela udržet. Původně předpokládaných úspor, ve výši 10 % neúrokových běžných rozpočtových výdajů, nebylo dosaženo a v prosinci 2007 byl přijat další výdajový program, především na infrastrukturu, ve výši zhruba 2,25 % HDP. V roce 2007 byly rovněž dvakrát zvýšeny důchody o 10 %, tedy o více než 8,5 % předpokládaných v platném vzorci indexace. Tlaky na růst mezd se navíc začaly přesouvat i do veřejného sektoru a ve druhé polovině roku došlo ke zjevnému zrychlení růstu mezd v této oblasti. Celkově lze však vyšší než plánovaný rozpočtový přebytek dosažený v roce 2007považovat za skutečnost, jenž je v souladu s výzvou, kterou uvedla Rada ve svém stanovisku ze dne 27. března 2007 ke konvergenčnímu programu z ledna 2007 (3). Vzhledem k pokračujícímu silnému růstu příjmů by mohl být rozpočtový přebytek za rok 2007 ještě vyšší, než se v programu očekávalo. |
| --- | --- |

(4)

Přebytek veřejných financí za rok 2007 se v nejnovější aktualizaci programu odhaduje na 3,1 % HDP, oproti cíli 0,8 % HDP uvedenému v konvergenčním programu z ledna 2007. Lepší výsledky rozpočtu jsou v plné míře důsledkem vyšších příjmů, než jaké byly očekávány; kontrolu nad výdaji se však nepodařilo zcela udržet. Původně předpokládaných úspor, ve výši 10 % neúrokových běžných rozpočtových výdajů, nebylo dosaženo a v prosinci 2007 byl přijat další výdajový program, především na infrastrukturu, ve výši zhruba 2,25 % HDP. V roce 2007 byly rovněž dvakrát zvýšeny důchody o 10 %, tedy o více než 8,5 % předpokládaných v platném vzorci indexace. Tlaky na růst mezd se navíc začaly přesouvat i do veřejného sektoru a ve druhé polovině roku došlo ke zjevnému zrychlení růstu mezd v této oblasti. Celkově lze však vyšší než plánovaný rozpočtový přebytek dosažený v roce 2007považovat za skutečnost, jenž je v souladu s výzvou, kterou uvedla Rada ve svém stanovisku ze dne 27. března 2007 ke konvergenčnímu programu z ledna 2007 (3). Vzhledem k pokračujícímu silnému růstu příjmů by mohl být rozpočtový přebytek za rok 2007 ještě vyšší, než se v programu očekávalo.

| (5) | Střednědobá rozpočtová strategie programu usiluje o udržení neutrální orientace fiskální politiky po celé programové období. Střednědobý rozpočtový cíl prezentovaný v programu byl upraven z vyrovnané pozice ve strukturálním vyjádření (t.j. cyklicky očištěné hodnoty bez jednorázových a jiných přechodných opatření) na přebytek ve výši 1,5 % HDP, který má být dodržován po celou dobu trvání programu. Přestože byl střednědobý cíl potvrzený ve stanovisku Rady přísnější než cíl požadovaný v Paktu, jeho značná úprava směrem nahoru v rámci programu odpovídá rostoucí vnější nerovnováze, zrychlující se inflaci a předpokládanému vlivu stárnutí populace. Očekává se, že celkové saldo veřejných financí a primární saldo budou po celé programové období stabilní a zůstanou zhruba na úrovni 3 %, respektive 4 % HDP. V programu se očekává, že se poměr příjmů a výdajů vůči HDP během programového období zvýší zhruba o 1,75 procentního bodu, přičemž k největším změnám dojde v roce 2008. Na straně příjmů se v rámci programu předpokládá zvýšení „jiných příjmů“ o 2,25 % HDP, které bude odrážet především zvýšení transferů z EU v průběhu programového období.
  Pro rok 2008 se očekává zvýšení daňových příjmů o 1,25 % HDP, a to v důsledku zvyšování sazeb některých spotřebních daní, zlepšení daňové morálky a zkvalitnění skladby růstu. Očekává se, že zavedení rovné daně z příjmů fyzických osob bude zcela financováno z dalšího odkrývání šedé ekonomiky a z rušení některých daňových úlev. V letech 2009 a 2010 by měly mírně poklesnout daňové příjmy a příjmy z odvodů na sociální zabezpečení. Objem odvodů na sociální zabezpečení by měl poklesnout také v roce 2008, a to o 1 % HDP díky snížení sazby příspěvků; to však bude z velké míry vyváženo zvýšením základu, z nějž se odvody vypočítávají. Pokud jde o výdaje, očekává program během programového období zásadní restrukturalizaci a zvýšení kapitálových výdajů o zhruba 2 % HDP, které budou ve stále větší míře financovány z transferů z EU, a „dalších výdajů“ o zhruba 1,5 % HDP. Toto zvýšení bude do jisté míry kompenzováno nižšími úrokovými výdaji, nižšími sociálními transfery a snížením mzdových výdajů vlády vzhledem k plánovanému snížení počtu pracovníků ve veřejném sektoru. Stávající rozpočtové cíle, opírající se o vyšší než očekávaný přebytek za rok 2007 jsou mnohem ambicióznější než v programu z ledna 2007, a to i v důsledku mírně lepší perspektivy hospodářského vývoje. |
| --- | --- |

(5)

Střednědobá rozpočtová strategie programu usiluje o udržení neutrální orientace fiskální politiky po celé programové období. Střednědobý rozpočtový cíl prezentovaný v programu byl upraven z vyrovnané pozice ve strukturálním vyjádření (t.j. cyklicky očištěné hodnoty bez jednorázových a jiných přechodných opatření) na přebytek ve výši 1,5 % HDP, který má být dodržován po celou dobu trvání programu. Přestože byl střednědobý cíl potvrzený ve stanovisku Rady přísnější než cíl požadovaný v Paktu, jeho značná úprava směrem nahoru v rámci programu odpovídá rostoucí vnější nerovnováze, zrychlující se inflaci a předpokládanému vlivu stárnutí populace. Očekává se, že celkové saldo veřejných financí a primární saldo budou po celé programové období stabilní a zůstanou zhruba na úrovni 3 %, respektive 4 % HDP. V programu se očekává, že se poměr příjmů a výdajů vůči HDP během programového období zvýší zhruba o 1,75 procentního bodu, přičemž k největším změnám dojde v roce 2008. Na straně příjmů se v rámci programu předpokládá zvýšení „jiných příjmů“ o 2,25 % HDP, které bude odrážet především zvýšení transferů z EU v průběhu programového období.

Pro rok 2008 se očekává zvýšení daňových příjmů o 1,25 % HDP, a to v důsledku zvyšování sazeb některých spotřebních daní, zlepšení daňové morálky a zkvalitnění skladby růstu. Očekává se, že zavedení rovné daně z příjmů fyzických osob bude zcela financováno z dalšího odkrývání šedé ekonomiky a z rušení některých daňových úlev. V letech 2009 a 2010 by měly mírně poklesnout daňové příjmy a příjmy z odvodů na sociální zabezpečení. Objem odvodů na sociální zabezpečení by měl poklesnout také v roce 2008, a to o 1 % HDP díky snížení sazby příspěvků; to však bude z velké míry vyváženo zvýšením základu, z nějž se odvody vypočítávají. Pokud jde o výdaje, očekává program během programového období zásadní restrukturalizaci a zvýšení kapitálových výdajů o zhruba 2 % HDP, které budou ve stále větší míře financovány z transferů z EU, a „dalších výdajů“ o zhruba 1,5 % HDP. Toto zvýšení bude do jisté míry kompenzováno nižšími úrokovými výdaji, nižšími sociálními transfery a snížením mzdových výdajů vlády vzhledem k plánovanému snížení počtu pracovníků ve veřejném sektoru. Stávající rozpočtové cíle, opírající se o vyšší než očekávaný přebytek za rok 2007 jsou mnohem ambicióznější než v programu z ledna 2007, a to i v důsledku mírně lepší perspektivy hospodářského vývoje.

| (6) | Rizika ohrožující projekce rozpočtového hospodaření se zdají být obecně vyvážená. Především vzhledem k rostoucí vnější i vnitřní nerovnováze bude scénář makroekonomického vývoje vystaven jistým rizikům. Prognózy na rok 2008 jsou navíc doprovázeny určitou nejistotou související se zavedením rovné daně z příjmů fyzických osob. Tato rizika by však měla být vyvážena silnou tradicí plnění rozpočtových cílů a manévrovacím prostorem na straně výdajů díky vytvoření rozpočtové rezervy. Propad daňových příjmů očekávaný v letech 2009 a 2010 navíc plně neodpovídá růstovému scénáři a daňové příjmy by tudíž mohly být vyšší, než se předpokládá. |
| --- | --- |

(6)

Rizika ohrožující projekce rozpočtového hospodaření se zdají být obecně vyvážená. Především vzhledem k rostoucí vnější i vnitřní nerovnováze bude scénář makroekonomického vývoje vystaven jistým rizikům. Prognózy na rok 2008 jsou navíc doprovázeny určitou nejistotou související se zavedením rovné daně z příjmů fyzických osob. Tato rizika by však měla být vyvážena silnou tradicí plnění rozpočtových cílů a manévrovacím prostorem na straně výdajů díky vytvoření rozpočtové rezervy. Propad daňových příjmů očekávaný v letech 2009 a 2010 navíc plně neodpovídá růstovému scénáři a daňové příjmy by tudíž mohly být vyšší, než se předpokládá.

| (7) | Vzhledem k hodnocení rizik naznačují projekce vývoje rozpočtu obsažené v programu, že střednědobé cíle budou po celé programové období plněny s velkou rezervou. Orientace fiskální politiky popsaná v programu odpovídá po celé programové období Paktu o stabilitě a růstu. Předpokládaná fiskální orientace by znamenala, že stávající domácí i vnější makroekonomická nerovnováha by nebyla dále prohlubována. Vzhledem k omezeným možnostem měnové politiky v rámci režimu pevných směnných kurzů by k snížení domácí i vnější nerovnováhy mohla přispět úspora jakýchkoli neplánovaných příjmů. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k hodnocení rizik naznačují projekce vývoje rozpočtu obsažené v programu, že střednědobé cíle budou po celé programové období plněny s velkou rezervou. Orientace fiskální politiky popsaná v programu odpovídá po celé programové období Paktu o stabilitě a růstu. Předpokládaná fiskální orientace by znamenala, že stávající domácí i vnější makroekonomická nerovnováha by nebyla dále prohlubována. Vzhledem k omezeným možnostem měnové politiky v rámci režimu pevných směnných kurzů by k snížení domácí i vnější nerovnováhy mohla přispět úspora jakýchkoli neplánovaných příjmů.

| (8) | Při absenci dlouhodobých projekcí výdajů souvisejících se stárnutím populace na základě společných makroekonomických předpokladů vypracovaných Výborem pro hospodářskou politiku a Komisí není možné provést srovnatelné a solidní hodnocení dopadu stárnutí obyvatelstva v Bulharsku, které se v současné době provádí u 25 členských států, kde tyto projekce k dispozici. I když vzhledem k současné demografické struktuře nelze vyloučit značný vliv stárnutí populace na výdaje, přispívá rozpočtová situace v roce 2007, kdy byl vytvořen vysoký strukturální přebytek, značnou měrou ke snižování již tak nízké míry zadlužení. Udržení vysokého primárního přebytku ve střednědobém horizontu by přispělo k omezení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Při absenci dlouhodobých projekcí výdajů souvisejících se stárnutím populace na základě společných makroekonomických předpokladů vypracovaných Výborem pro hospodářskou politiku a Komisí není možné provést srovnatelné a solidní hodnocení dopadu stárnutí obyvatelstva v Bulharsku, které se v současné době provádí u 25 členských států, kde tyto projekce k dispozici. I když vzhledem k současné demografické struktuře nelze vyloučit značný vliv stárnutí populace na výdaje, přispívá rozpočtová situace v roce 2007, kdy byl vytvořen vysoký strukturální přebytek, značnou měrou ke snižování již tak nízké míry zadlužení. Udržení vysokého primárního přebytku ve střednědobém horizontu by přispělo k omezení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Konvergenční program se obecně zdá být v souladu s národním programem reforem z března roku 2007 a se zprávou o provádění z října roku 2007. Především rozpočtová strategie a opatření plánovaná k podpoření kvality veřejných výdajů, mimo jiné pokračováním v programovém rozpočtování, jsou plně v souladu s prioritami stanovenými v národním programu reforem. Plánuje se jen málo konkrétních opatření na zlepšení efektivity a kvality veřejných výdajů v oblasti zdravotnictví. Zdá se, že aktualizace odráží dopady reforem plánovaných v národním programu reforem na oblast veřejných financí. To se týká především plánovaného zvýšení investic do infrastruktury. Aktualizace však poskytuje relativně málo informací o přímých rozpočtových nákladech klíčových opatření, například spojených s posilováním administrativních kapacit nebo s aktivní politikou na trhu práce. |
| --- | --- |

(9)

Konvergenční program se obecně zdá být v souladu s národním programem reforem z března roku 2007 a se zprávou o provádění z října roku 2007. Především rozpočtová strategie a opatření plánovaná k podpoření kvality veřejných výdajů, mimo jiné pokračováním v programovém rozpočtování, jsou plně v souladu s prioritami stanovenými v národním programu reforem. Plánuje se jen málo konkrétních opatření na zlepšení efektivity a kvality veřejných výdajů v oblasti zdravotnictví. Zdá se, že aktualizace odráží dopady reforem plánovaných v národním programu reforem na oblast veřejných financí. To se týká především plánovaného zvýšení investic do infrastruktury. Aktualizace však poskytuje relativně málo informací o přímých rozpočtových nákladech klíčových opatření, například spojených s posilováním administrativních kapacit nebo s aktivní politikou na trhu práce.

| (10) | Pokud jde o požadavky na informace uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program téměř všechny povinné údaje i většinu nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o požadavky na informace uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program téměř všechny povinné údaje i většinu nepovinných údajů (4).

Celkový závěr je takový, že program usiluje o udržení zdravé rozpočtové situace po celé období a předpokládá, že i nadále bude vytvářen vysoký celkový přebytek veřejných financí. Rozpočtové cíle se zdají být reálné. Program navrhuje výraznou úpravu střednědobého cíle směrem nahoru od vyrovnaného rozpočtového stavu k přebytku ve výši 1,5 % HDP, čehož lze po celé programové období pohodlně dosáhnout. Zachování makroekonomické stability a udržení tempa dohánění vyspělých ekonomik v kontextu prohlubující se vnější nerovnováhy a vysoké inflace vyžaduje pokračování v přísné fiskální politice, další zvýšení kvality veřejných výdajů, včetně výdajů ve zdravotnictví, a fiskálních institucí a mzdovou politiku ve veřejném sektoru, která bude přispívat k celkové umírněnosti v růstu mezd, tak aby odpovídal růstu produktivity.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci se Bulharsko vyzývá, aby:

| i) | se i nadále vyhýbalo procyklické orientaci fiskální politiky s cílem lépe zvládat stávající vnější nerovnováhu, především zachováním všech lepších než očekávaných rozpočtových výsledků a omezováním růstu výdajů, |
| --- | --- |

i)

se i nadále vyhýbalo procyklické orientaci fiskální politiky s cílem lépe zvládat stávající vnější nerovnováhu, především zachováním všech lepších než očekávaných rozpočtových výsledků a omezováním růstu výdajů,

| ii) | posílilo opatření na zvládnutí inflačních tlaků, mimo jiné umírněnou mzdovou politiku ve veřejném sektoru, která přispěje k omezení růstu mezd, |
| --- | --- |

ii)

posílilo opatření na zvládnutí inflačních tlaků, mimo jiné umírněnou mzdovou politiku ve veřejném sektoru, která přispěje k omezení růstu mezd,

| iii) | dále posílilo efektivitu veřejných výdajů, především pomocí plnění rozpočtů nastíněných v programu, posílením administrativních kapacit a provedením reforem na trhu práce, v oblasti vzdělávání a zdravotnictví. |
| --- | --- |

iii)

dále posílilo efektivitu veřejných výdajů, především pomocí plnění rozpočtů nastíněných v programu, posílením administrativních kapacit a provedením reforem na trhu práce, v oblasti vzdělávání a zdravotnictví.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2007 | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| KOM list. 2007 | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | neuv. |
| KP led. 2007 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2007 | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| KOM list. 2007 | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | neuv. |
| KP led. 2007 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2007 | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM list. 2007 (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | neuv. |
| KP led. 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| KOM list. 2007 | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | neuv. |
| KP led. 2007 | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM list. 2007 | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | neuv. |
| KP led. 2007 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM list. 2007 | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | neuv. |
| KP led. 2007 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | KP pros. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM list. 2007 | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | neuv. |
| KP led. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | KP pros. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM list. 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | neuv. |
| KP led. 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | KP pros. 2007 | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| KOM list. 2007 | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | neuv. |
| KP led. 2007 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2007

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

KOM list. 2007

6,1

6,3

6,0

6,2

neuv.

KP led. 2007

5,9

5,9

6,2

6,1

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2007

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

KOM list. 2007

7,4

7,1

7,3

5,8

neuv.

KP led. 2007

7,4

4,0

3,0

3,0

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2007

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

KOM list. 2007 (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

neuv.

KP led. 2007

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP pros. 2007

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

KOM list. 2007

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

neuv.

KP led. 2007

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

neuv.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP pros. 2007

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

KOM list. 2007

3,2

3,0

3,1

3,1

neuv.

KP led. 2007

3,2

0,8

1,5

1,5

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP pros. 2007

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

KOM list. 2007

4,6

4,1

4,1

4,0

neuv.

KP led. 2007

4,6

2,2

2,8

2,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

KP pros. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM list. 2007

2,9

2,8

3,1

3,3

neuv.

KP led. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

KP pros. 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM list. 2007

2,9

2,9

3,1

3,3

neuv.

KP led. 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

KP pros. 2007

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

KOM list. 2007

22,8

19,3

15,9

12,9

neuv.

KP led. 2007

25,3

22,7

22,3

21,1

neuv.

Konvergenční program (KP), hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení vychází především z podzimní prognózy útvarů Komise a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října 2007 provedeného Komisí.

(3)  Úř. věst. C 89, 24.4.2007, s. 11.

(4)  Nebyly poskytnuty žádné údaje o jednorázových opatřeních provedených v roce 2007 a některé údaje o dlouhodobé udržitelnosti.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů, přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech. Cyklicky očištěné saldo bylo v podzimních prognózách útvarů Komise přepočteno na základě revize rozpočtové citlivosti pro Bulharsko.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 6,2 %, 6,7 %, 6,8 % a 6,8 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Nejnovější program neposkytuje žádné informace o jednorázových a dalších dočasných opatřeních; podle podzimních prognóz útvarů Komise představovaly v roce 2007 0,1 % HDP (snižující přebytek). Strukturální saldo bylo v podzimních prognózách útvarů Komise přepočteno na základě revize rozpočtové citlivosti pro Bulharsko.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/6

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2007–2011

(2008/C 73/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Portugalska na období 2007 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný program stability Portugalska na období 2007 až 2011.

| (2) | Z fáze výrazného hospodářského růstu ve druhé polovině 90. let se portugalské hospodářství dostalo po roce 2000 do situace stagnujícího růstu HDP, spojeného s rostoucí nezaměstnaností, což všechno přispělo k nestabilitě státního rozpočtu. Tato výrazná změna hospodářského výkonu pramenila z akumulace velkých vnějších schodků a rozpočtových schodků a z procyklické fiskální politiky, která posiluje nerovnováhu soukromého sektoru a prohlubuje nejistotu.
  Na začátku tohoto desetiletí značně zeslábla soukromá domácí poptávka, což byl odraz úpravy výdajů směrem k úrovním, které jsou ve větším souladu s příjmovými modely. Současně musely vzhledem k předchozímu neudržitelnému vývoji zpomalit primární veřejné výdaje, přičemž konkurenční postavení je stále zranitelné a odráží trvající nesoulad mezi růstem mezd a růstem produktivity. Zatímco nedávný hospodářský růst byl tažen vývozem, jenž byl doprovázen značnou restrukturalizací některých odvětví čelících větší zahraniční konkurenci, trvalému zlepšení hospodářského výkonu stojí v cestě nedostatky spíše strukturální povahy. Zejména je nízká celková produktivita, a to hlavně z důvodu relativně nízké úrovně lidského kapitálu, a zvláštní pozornost vyžaduje účinnost a efektivita veřejného sektoru. V posledních letech bylo dosaženo výrazného pokroku směřujícího k překonání této situace, zejména v oblasti omezování nerovnováhy veřejných financí. Obecně vzato, v úsilí o návrat portugalského hospodářství na udržitelnou a dynamickou cestu dohánění vyspělejších ekonomik zůstávají hlavními úkoly pokračující fiskální konsolidace, zlepšení kvality veřejných financí a pokračování strukturálních reforem s cílem zlepšit potenciální růst HDP. |
| --- | --- |

(2)

Z fáze výrazného hospodářského růstu ve druhé polovině 90. let se portugalské hospodářství dostalo po roce 2000 do situace stagnujícího růstu HDP, spojeného s rostoucí nezaměstnaností, což všechno přispělo k nestabilitě státního rozpočtu. Tato výrazná změna hospodářského výkonu pramenila z akumulace velkých vnějších schodků a rozpočtových schodků a z procyklické fiskální politiky, která posiluje nerovnováhu soukromého sektoru a prohlubuje nejistotu.

Na začátku tohoto desetiletí značně zeslábla soukromá domácí poptávka, což byl odraz úpravy výdajů směrem k úrovním, které jsou ve větším souladu s příjmovými modely. Současně musely vzhledem k předchozímu neudržitelnému vývoji zpomalit primární veřejné výdaje, přičemž konkurenční postavení je stále zranitelné a odráží trvající nesoulad mezi růstem mezd a růstem produktivity. Zatímco nedávný hospodářský růst byl tažen vývozem, jenž byl doprovázen značnou restrukturalizací některých odvětví čelících větší zahraniční konkurenci, trvalému zlepšení hospodářského výkonu stojí v cestě nedostatky spíše strukturální povahy. Zejména je nízká celková produktivita, a to hlavně z důvodu relativně nízké úrovně lidského kapitálu, a zvláštní pozornost vyžaduje účinnost a efektivita veřejného sektoru. V posledních letech bylo dosaženo výrazného pokroku směřujícího k překonání této situace, zejména v oblasti omezování nerovnováhy veřejných financí. Obecně vzato, v úsilí o návrat portugalského hospodářství na udržitelnou a dynamickou cestu dohánění vyspělejších ekonomik zůstávají hlavními úkoly pokračující fiskální konsolidace, zlepšení kvality veřejných financí a pokračování strukturálních reforem s cílem zlepšit potenciální růst HDP.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá pokračující vzestup hospodářské činnosti a růst reálného HDP z 1,8 % v roce 2007 na 2,2 % v roce 2008 a dále na 2,8 % v roce 2009 a na 3 % v letech 2010 a 2011. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že ekonomická prognóza na období po roku 2008 vychází z příznivých předpokladů růstu. Zdá se zejména, že spíše vysoký je růst složek soukromé poptávky, především u investic.
  Podle očekávání programu se má po celé programové období trh práce zlepšovat postupně, ale vyhlídky ohledně zaměstnanosti se jeví jako optimistické. Předpovědi inflace spotřebitelských cen budou vzhledem k nedávnému prudkému vzestupu cen potravin a ropy na světových trzích zřejmě spíše nízké. Očekává se, že se konkurenceschopnost hospodářství v nadcházejících letech zlepší a že jednotkové náklady práce porostou pomaleji než u většiny obchodních partnerů Portugalska. Program předpokládá výrazný pokles velkého vnějšího schodku z 8,8 % HDP v roce 2006 a z odhadovaných 7 % HDP v roce 2007 na 4,7 % HDP v roce 2011. Na základě aktuálních informací by však mohlo být obtížné dosáhnout vlastního zlepšení schodku v bilanci běžných transferů a prvotních důchodů předpokládaného v aktualizaci programu. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá pokračující vzestup hospodářské činnosti a růst reálného HDP z 1,8 % v roce 2007 na 2,2 % v roce 2008 a dále na 2,8 % v roce 2009 a na 3 % v letech 2010 a 2011. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že ekonomická prognóza na období po roku 2008 vychází z příznivých předpokladů růstu. Zdá se zejména, že spíše vysoký je růst složek soukromé poptávky, především u investic.

Podle očekávání programu se má po celé programové období trh práce zlepšovat postupně, ale vyhlídky ohledně zaměstnanosti se jeví jako optimistické. Předpovědi inflace spotřebitelských cen budou vzhledem k nedávnému prudkému vzestupu cen potravin a ropy na světových trzích zřejmě spíše nízké. Očekává se, že se konkurenceschopnost hospodářství v nadcházejících letech zlepší a že jednotkové náklady práce porostou pomaleji než u většiny obchodních partnerů Portugalska. Program předpokládá výrazný pokles velkého vnějšího schodku z 8,8 % HDP v roce 2006 a z odhadovaných 7 % HDP v roce 2007 na 4,7 % HDP v roce 2011. Na základě aktuálních informací by však mohlo být obtížné dosáhnout vlastního zlepšení schodku v bilanci běžných transferů a prvotních důchodů předpokládaného v aktualizaci programu.

| (4) | Aktualizovaný program a prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 odhadují, že v roce 2007 dosáhne schodek veřejných financí 3 % HDP v porovnání s cílem ve výši 3,7 % HDP vyplývajícím z předchozí aktualizace programu stability. Novější a předběžné údaje o plnění rozpočtu naznačují, že výsledný schodek za rok 2007 bude pravděpodobně nižší než 3 % HDP. Tento vývoj odpovídá výzvě ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu, aby Portugalsko provedlo opatření tak, aby do roku 2008 napravilo nadměrný schodek (3), a dokonce jde nad její rámec. Rada konstatuje, že je to rovněž ve shodě se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007, jelikož výsledek z roku 2006, který byl lepší, než se očekávalo, byl využit k plnění ambicióznějšího cíle v roce 2007. |
| --- | --- |

(4)

Aktualizovaný program a prognózy útvarů Komise z podzimu 2007 odhadují, že v roce 2007 dosáhne schodek veřejných financí 3 % HDP v porovnání s cílem ve výši 3,7 % HDP vyplývajícím z předchozí aktualizace programu stability. Novější a předběžné údaje o plnění rozpočtu naznačují, že výsledný schodek za rok 2007 bude pravděpodobně nižší než 3 % HDP. Tento vývoj odpovídá výzvě ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu, aby Portugalsko provedlo opatření tak, aby do roku 2008 napravilo nadměrný schodek (3), a dokonce jde nad její rámec. Rada konstatuje, že je to rovněž ve shodě se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007, jelikož výsledek z roku 2006, který byl lepší, než se očekávalo, byl využit k plnění ambicióznějšího cíle v roce 2007.

| (5) | Aktualizace programu stability se zaměřuje na další fiskální konsolidaci ve střednědobém horizontu, konkrétně na dosažení střednědobého cíle strukturálního schodku, tj. cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši 0,5 % HDP do roku 2010. Celkový schodek veřejných financí má postupně klesnout ze 3 % HDP v roce 2007 na 2,4 % HDP v roce 2008, 1,5 % v roce 2009, 0,4 % v roce 2010 a konečně na 0,2 % HDP v roce 2011. Vývoj primárního salda má být podobný a má se vylepšit z mírného schodku na přebytek ve výši 2,5 % HDP v roce 2011. Strukturální schodek vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky se má podle prognóz do roku 2010 snižovat v průměru zhruba o 0,5 procentního bodu HDP ročně a v roce 2011 se má víceméně ustálit ve výši asi 0,5 % HDP. Plánované fiskální konsolidace se má dosáhnout pokračujícím snižováním výdajů v důsledku nápravných opatření, která mají udržovat v patřičných mezích náklady na zaměstnanost ve veřejném sektoru (v širším kontextu reformy veřejné správy) a v menší míře i na sociální transfery. Očekává se, že k fiskální konsolidaci přispěje i zvýšení podílu příjmů. Na základě výsledného schodku v letech 2006 a 2007, který byl lepší, než se počítalo, program do značné míry potvrzuje plánovanou cestu strukturálních změn nastíněnou v aktualizaci programu stability z prosince roku 2006 s mírně změněným makroekonomickým scénářem. Předpokládá se, že hrubý veřejný dluh, který podle odhadů činí v roce 2007 64,4 % HDP, zrychlí svůj pokles, což by v daném období představovalo téměř 8 procentních bodů HDP a v roce 2010 pokles pod referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(5)

Aktualizace programu stability se zaměřuje na další fiskální konsolidaci ve střednědobém horizontu, konkrétně na dosažení střednědobého cíle strukturálního schodku, tj. cyklicky očištěného schodku bez jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši 0,5 % HDP do roku 2010. Celkový schodek veřejných financí má postupně klesnout ze 3 % HDP v roce 2007 na 2,4 % HDP v roce 2008, 1,5 % v roce 2009, 0,4 % v roce 2010 a konečně na 0,2 % HDP v roce 2011. Vývoj primárního salda má být podobný a má se vylepšit z mírného schodku na přebytek ve výši 2,5 % HDP v roce 2011. Strukturální schodek vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky se má podle prognóz do roku 2010 snižovat v průměru zhruba o 0,5 procentního bodu HDP ročně a v roce 2011 se má víceméně ustálit ve výši asi 0,5 % HDP. Plánované fiskální konsolidace se má dosáhnout pokračujícím snižováním výdajů v důsledku nápravných opatření, která mají udržovat v patřičných mezích náklady na zaměstnanost ve veřejném sektoru (v širším kontextu reformy veřejné správy) a v menší míře i na sociální transfery. Očekává se, že k fiskální konsolidaci přispěje i zvýšení podílu příjmů. Na základě výsledného schodku v letech 2006 a 2007, který byl lepší, než se počítalo, program do značné míry potvrzuje plánovanou cestu strukturálních změn nastíněnou v aktualizaci programu stability z prosince roku 2006 s mírně změněným makroekonomickým scénářem. Předpokládá se, že hrubý veřejný dluh, který podle odhadů činí v roce 2007 64,4 % HDP, zrychlí svůj pokles, což by v daném období představovalo téměř 8 procentních bodů HDP a v roce 2010 pokles pod referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.

| (6) | Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá aktualizace programu. Jak bylo zmíněno výše, zdá se zejména, že makroekonomický scénář vychází z příznivých předpokladů růstu HDP v letech na konci programového období. S určitou mírou nejistoty jsou spojeny i úspory výdajů, kterých lze dosáhnout ve střednědobém horizontu díky nedávno realizovaným opatřením. Některá z těchto rizik by mohla však být částečně kompenzována, pokud bude potvrzen lepší výsledek, než se očekávalo, za rok 2007, což by vytvořilo příznivou výchozí pozici pro rok 2008. Vzhledem k negativním rizikům pro rozpočtové cíle by i vývoj míry zadlužení mohl být pravděpodobně méně příznivý, než jak očekává program. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá aktualizace programu. Jak bylo zmíněno výše, zdá se zejména, že makroekonomický scénář vychází z příznivých předpokladů růstu HDP v letech na konci programového období. S určitou mírou nejistoty jsou spojeny i úspory výdajů, kterých lze dosáhnout ve střednědobém horizontu díky nedávno realizovaným opatřením. Některá z těchto rizik by mohla však být částečně kompenzována, pokud bude potvrzen lepší výsledek, než se očekávalo, za rok 2007, což by vytvořilo příznivou výchozí pozici pro rok 2008. Vzhledem k negativním rizikům pro rozpočtové cíle by i vývoj míry zadlužení mohl být pravděpodobně méně příznivý, než jak očekává program.

| (7) | S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je v souladu s doporučením Rady týkajícím se trvalé nápravy nadměrného schodku nejpozději do roku 2008. Po snižování schodku v roce 2006 a 2007 je cílem aktualizace programu snížit strukturální schodek o 0,5 procentního bodu HDP v roce 2008. Rada konstatuje, že je to v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007. Podle programu by bylo při běžných makroekonomických výkyvech dosaženo dostatečně vysoké rezervy proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2009. Vzhledem k rizikům pro rozpočtové cíle, je možné, že do roku 2010 tato rezerva nebude zajištěna. Navíc nebude orientace rozpočtové politiky uvedená v programu asi stačit pro zajištění toho, aby do roku 2010 bylo, jak předpokládá program, dosaženo střednědobého cíle. I když je plánovaná rychlost konsolidace za účelem splnění střednědobého cíle v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, bude úprava vzhledem k výše uvedeným rizikům nejspíš vyžadovat další úsilí. A konečně vzhledem k rizikům týkajícím se odhadu zadlužení zdůrazněným již dříve může podíl dluhu dostatečně klesnout k referenční hodnotě až na konci programového období. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je v souladu s doporučením Rady týkajícím se trvalé nápravy nadměrného schodku nejpozději do roku 2008. Po snižování schodku v roce 2006 a 2007 je cílem aktualizace programu snížit strukturální schodek o 0,5 procentního bodu HDP v roce 2008. Rada konstatuje, že je to v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007. Podle programu by bylo při běžných makroekonomických výkyvech dosaženo dostatečně vysoké rezervy proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2009. Vzhledem k rizikům pro rozpočtové cíle, je možné, že do roku 2010 tato rezerva nebude zajištěna. Navíc nebude orientace rozpočtové politiky uvedená v programu asi stačit pro zajištění toho, aby do roku 2010 bylo, jak předpokládá program, dosaženo střednědobého cíle. I když je plánovaná rychlost konsolidace za účelem splnění střednědobého cíle v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, bude úprava vzhledem k výše uvedeným rizikům nejspíš vyžadovat další úsilí. A konečně vzhledem k rizikům týkajícím se odhadu zadlužení zdůrazněným již dříve může podíl dluhu dostatečně klesnout k referenční hodnotě až na konci programového období.

| (8) | Reforma důchodového systému, kterou Portugalsko přijalo v letech 2006 a 2007, výrazně přispívá ke zpomalení nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a umožňuje zlepšení hodnocení rizik pro udržitelnost veřejných financí z vysokého na střední riziko, čímž přibližuje dlouhodobý rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva v Portugalsku průměru EU. Současná výše hrubého dluhu přesto převyšuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Zároveň podle odhadu programu představuje stav rozpočtu v roce 2007 – i když je zřetelně lepší v porovnání s výchozím stavem v předchozí aktualizaci – stále riziko pro udržitelné veřejné finance, a to i před zahrnutím dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Další rozpočtová konsolidace tak, jak je naplánována v programu, by přispěla ke snížení rizik pro udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Reforma důchodového systému, kterou Portugalsko přijalo v letech 2006 a 2007, výrazně přispívá ke zpomalení nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a umožňuje zlepšení hodnocení rizik pro udržitelnost veřejných financí z vysokého na střední riziko, čímž přibližuje dlouhodobý rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva v Portugalsku průměru EU. Současná výše hrubého dluhu přesto převyšuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Zároveň podle odhadu programu představuje stav rozpočtu v roce 2007 – i když je zřetelně lepší v porovnání s výchozím stavem v předchozí aktualizaci – stále riziko pro udržitelné veřejné finance, a to i před zahrnutím dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Další rozpočtová konsolidace tak, jak je naplánována v programu, by přispěla ke snížení rizik pro udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Program stability je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Do národního programu reforem byly začleněny zejména střednědobé plány fiskální konsolidace, podle nichž je rozpočtová konsolidace společně se zlepšením udržitelnosti veřejných financí klíčovou prioritou. Souběžně s tím rozvíjí program stability pokrok dosažený při provádění některých opatření národního programu reforem, jejich dopad na veřejné finance a širší hospodářskou prognózu. Oba programy poskytují vzájemně se doplňující a ucelené informace o společných politických opatřeních. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Do národního programu reforem byly začleněny zejména střednědobé plány fiskální konsolidace, podle nichž je rozpočtová konsolidace společně se zlepšením udržitelnosti veřejných financí klíčovou prioritou. Souběžně s tím rozvíjí program stability pokrok dosažený při provádění některých opatření národního programu reforem, jejich dopad na veřejné finance a širší hospodářskou prognózu. Oba programy poskytují vzájemně se doplňující a ucelené informace o společných politických opatřeních.

| (10) | Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Portugalsko, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie popsaná v programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Portugalsko, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií.

| (11) | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (4).

Závěrem lze konstatovat, že program je v souladu s nápravou nadměrného schodku nejpozději do roku 2008. Pokud se potvrdí lepší než očekávané plnění rozpočtu, výsledný schodek bude pod úrovní 3 % HDP již v roce 2007. Program se zaměřuje na další fiskální konsolidaci ve střednědobém horizontu, včetně dosažení střednědobého cíle do roku 2010, a předpokládá pokles míry veřejného dluhu během celého programového období. Dosažení těchto cílů je však závislé na účinném provádění opatření oznámených v programu a může vyžadovat další úsilí, konkrétně s ohledem na riziko nižšího hospodářského růstu, než se předpokládalo.

Další pokrok ve fiskální konsolidaci by podle plánu po důležité reformě důchodového systému mohl pomoci i při řešení vnější nerovnováhy a zlepšit vyhlídky na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která je pro Portugalsko považována za středně rizikovou. Předpokládané zlepšení kvality a účinnosti veřejných výdajů, včetně veřejné správy a rozpočtového rámce, může mít v neposlední řadě přínos pro potenciální růst HDP, a tím může pomoci obnovit proces dohánění vyspělejších ekonomik.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a rovněž s ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 ze dne 20. září 2005 se Portugalsko vyzývá, aby:

| i) | s odhodláním provedlo fiskální konsolidaci uvedenou v programu tak, aby byla zajištěna náprava nadměrného schodku, |
| --- | --- |

i)

s odhodláním provedlo fiskální konsolidaci uvedenou v programu tak, aby byla zajištěna náprava nadměrného schodku,

| ii) | provedlo plánovanou úpravu směřující k dosažení střednědobého cíle, kterou by případně podpořila posílená opatření, a aby rovněž s ohledem na rizika pro udržitelnost veřejných financí zajistilo rychlé snížení poměru zadlužení k HDP, zejména neustálým vynakládáním všech prostředků z rozpočtu, které budou vyšší, než se očekávalo, na snížení schodku, |
| --- | --- |

ii)

provedlo plánovanou úpravu směřující k dosažení střednědobého cíle, kterou by případně podpořila posílená opatření, a aby rovněž s ohledem na rizika pro udržitelnost veřejných financí zajistilo rychlé snížení poměru zadlužení k HDP, zejména neustálým vynakládáním všech prostředků z rozpočtu, které budou vyšší, než se očekávalo, na snížení schodku,

| iii) | pokračovalo v trvalém omezování výdajů a zvýšilo kvalitu veřejných výdajů, mimo jiné prováděním pokračující reformy veřejné správy a dalším zlepšováním rozpočtového rámce, jak je vytyčeno v programu. |
| --- | --- |

iii)

pokračovalo v trvalém omezování výdajů a zvýšilo kvalitu veřejných výdajů, mimo jiné prováděním pokračující reformy veřejné správy a dalším zlepšováním rozpočtového rámce, jak je vytyčeno v programu.

Rada rovněž připomíná, že takové akce by byly v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS. pros. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| KOM list. 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | neuv. |
| Inflace HISC (8)

  (%) | PS. pros. 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| KOM list. 2007 | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS. pros. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| KOM list. 2007 (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS. pros. 2007 | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| KOM list. 2007 | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS. pros. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM list. 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS. pros. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| KOM list. 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | PS. pros. 2007 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM list. 2007 | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | PS. pros. 2007 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM list. 2007 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS. pros. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| KOM list. 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | neuv. | neuv. |
| PS. pros. 2006 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS. pros. 2007

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

KOM list. 2007

1,3

1,8

2,0

2,1

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

neuv.

Inflace HISC (8)

(%)

PS. pros. 2007

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

KOM list. 2007

3,0

2,4

2,4

2,3

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS. pros. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

KOM list. 2007 (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS. pros. 2007

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

KOM list. 2007

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS. pros. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

KOM list. 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS. pros. 2007

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

KOM list. 2007

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

PS. pros. 2007

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM list. 2007

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

PS. pros. 2007

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM list. 2007

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS. pros. 2007

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

KOM list. 2007

64,8

64,4

64,7

64,5

neuv.

neuv.

PS. pros. 2006

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

neuv.

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení bere v úvahu zejména prognózy útvarů Komise z podzimu a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007 provedené Komisí.

(3)  Úř. věst. C 71, 28.3.2007, s. 5.

(4)  Nebyly poskytnuty především údaje o deflátorech pro veřejnou spotřebu a pro investice.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 1,5 %, 1,5 %, 1,6 % a 1,6 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření snižují podle posledního programu a podzimní prognózy útvarů Komise schodek o 0,1 % HDP v roce 2007.

(8)  Deflátor soukromé spotřeby pro aktualizaci programu stability z prosince roku 2006.

Zdroj:

Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/10

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k programu stability Kypru na období 2007–2011

(2008/C 73/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada první program stability Kypru na období 2007 až 2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada první program stability Kypru na období 2007 až 2011 (2).

| (2) | Kypr vykazoval během posledních deseti let stabilní hospodářský růst, byť s určitými fluktuacemi v některých letech, jež odrážejí citlivost malé otevřené ekonomiky vůči vnějším šokům.
  Fiskální politika nevyužívala vždy výhodných cyklických podmínek pro dosažení cíle téměř vyrovnaného či přebytkového rozpočtu, jenž by poskytl dostatečnou rezervu při běžných výkyvech a umožnil plný účinek automatických stabilizátorů ve fázích hospodářského poklesu. Toto opět ukazuje nutnost zdržet se procyklické politiky v příznivých obdobích. Kyperské orgány během posledních čtyřech let úspěšně usilovaly o konsolidaci rozpočtu, jež byla založená převážně na příjmové straně a měla za následek snížení schodku veřejných financí z 6,5 % HDP v roce 2003 na 1,2 % v roce 2006. Díky pravděpodobně přechodné struktuře růstu spojené s vysokými daňovými příjmy, jež znamenala mimořádně vysoké příjmy státní pokladny, dosáhl rozpočet v roce 2007 podle současných odhadů přebytku ve výši 1,5 % HDP. Dále se snížila výše dluhu z 69 % HDP v roce 2003 na cca 60 % v roce 2007. Limitované omezení běžných primárních výdajů a pravděpodobně přechodný charakter účinků struktury nedávného zvýšení daňových příjmů zdůrazňují potřebu dalšího zlepšení kontroly výdajů. To by napomohlo stabilizaci hospodářství v novém kontextu po vstupu do eurozóny. Ke kontrole primárních výdajů a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí by rovněž přispěla reforma důchodového systému a včasné provádění přijatých reforem systému zdravotní péče. |
| --- | --- |

(2)

Kypr vykazoval během posledních deseti let stabilní hospodářský růst, byť s určitými fluktuacemi v některých letech, jež odrážejí citlivost malé otevřené ekonomiky vůči vnějším šokům.

Fiskální politika nevyužívala vždy výhodných cyklických podmínek pro dosažení cíle téměř vyrovnaného či přebytkového rozpočtu, jenž by poskytl dostatečnou rezervu při běžných výkyvech a umožnil plný účinek automatických stabilizátorů ve fázích hospodářského poklesu. Toto opět ukazuje nutnost zdržet se procyklické politiky v příznivých obdobích. Kyperské orgány během posledních čtyřech let úspěšně usilovaly o konsolidaci rozpočtu, jež byla založená převážně na příjmové straně a měla za následek snížení schodku veřejných financí z 6,5 % HDP v roce 2003 na 1,2 % v roce 2006. Díky pravděpodobně přechodné struktuře růstu spojené s vysokými daňovými příjmy, jež znamenala mimořádně vysoké příjmy státní pokladny, dosáhl rozpočet v roce 2007 podle současných odhadů přebytku ve výši 1,5 % HDP. Dále se snížila výše dluhu z 69 % HDP v roce 2003 na cca 60 % v roce 2007. Limitované omezení běžných primárních výdajů a pravděpodobně přechodný charakter účinků struktury nedávného zvýšení daňových příjmů zdůrazňují potřebu dalšího zlepšení kontroly výdajů. To by napomohlo stabilizaci hospodářství v novém kontextu po vstupu do eurozóny. Ke kontrole primárních výdajů a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí by rovněž přispěla reforma důchodového systému a včasné provádění přijatých reforem systému zdravotní péče.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se mírně sníží z 4,2 % v roce 2007 na průměrně 4 % v průběhu zbývající části programového období. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že tento scénář je do roku 2009 založen na realistických předpokladech růstu, pro další roky se předpoklady zdají být mírně nadhodnocené. Prognózy inflace obsažené v programu se zdají být realistické, avšak v souvislosti s posledním vývojem cen ropy a potravin na světových trzích se riziko částečně zvyšuje. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se mírně sníží z 4,2 % v roce 2007 na průměrně 4 % v průběhu zbývající části programového období. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že tento scénář je do roku 2009 založen na realistických předpokladech růstu, pro další roky se předpoklady zdají být mírně nadhodnocené. Prognózy inflace obsažené v programu se zdají být realistické, avšak v souvislosti s posledním vývojem cen ropy a potravin na světových trzích se riziko částečně zvyšuje.

| (4) | Program stability odhaduje pro rok 2007 celkový přebytek veřejných rozpočtů ve výši 1,5 % HDP, což je hodnota o více než 3 procentní body HDP lepší než cíl, jenž byl stanoven v poslední aktualizaci konvergenčního programu a představoval schodek o výši 1,6 % HDP. Výrazný obrat, k němuž došlo v roce 2007, je připisován výjimečnému růstu celkových příjmů, k němuž došlo v důsledku obzvláště vysokých daňových příjmů zapříčiněných vysokou ziskovostí finančního sektoru a velkým růstem investic v oblasti nemovitostí. Část nárůstu daňových základů a souvisejících příjmů se nezdá být trvalého charakteru. Výsledek za rok 2007 zohledňuje výzvu obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k poslední aktualizaci konvergenčního programu Kypru (4), aby Kypr „prováděl způsob fiskální konsolidace podle dotyčného programu“. |
| --- | --- |

(4)

Program stability odhaduje pro rok 2007 celkový přebytek veřejných rozpočtů ve výši 1,5 % HDP, což je hodnota o více než 3 procentní body HDP lepší než cíl, jenž byl stanoven v poslední aktualizaci konvergenčního programu a představoval schodek o výši 1,6 % HDP. Výrazný obrat, k němuž došlo v roce 2007, je připisován výjimečnému růstu celkových příjmů, k němuž došlo v důsledku obzvláště vysokých daňových příjmů zapříčiněných vysokou ziskovostí finančního sektoru a velkým růstem investic v oblasti nemovitostí. Část nárůstu daňových základů a souvisejících příjmů se nezdá být trvalého charakteru. Výsledek za rok 2007 zohledňuje výzvu obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k poslední aktualizaci konvergenčního programu Kypru (4), aby Kypr „prováděl způsob fiskální konsolidace podle dotyčného programu“.

| (5) | S ohledem na výsledek za rok 2007, jenž je nad očekávání dobrý, a na makroekonomický rámec, který se z velké části nezměnil, jsou rozpočtové cíle uvedené v programu stability výrazně lepší než cíle uvedené v poslední aktualizaci konvergenčního programu. V programu stability se stanoví ambicióznější střednědobý cíl vyrovnaného strukturálního rozpočtu (tj. cyklicky očištěného bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve srovnání se strukturálním schodkem o výši 0,5 % HDP, který byl stanoven dříve. Rozpočtová strategie stanovená v programu stability je zaměřena na udržení tohoto nového střednědobého cíle, jenž byl již překonán v roce 2007, po celé programové období. Předpokládá se, že se celkový přebytek veřejných financí sníží z hodnoty 1,5 % v roce 2007 na přibližně 0,7 % HDP v roce 2011; u primárního salda toto znamená výraznější snížení z 4,7 % na 2,8 % HDP v roce 2011. Snížení přebytku plyne zejména ze snížení podílu celkových příjmů na HDP o 1,25 procentního bodu, zatímco celkové výdaje se mají podle plánu snížit pouze o 0,25 procentního bodu HDP.
  Posledně uvedené zohledňuje zejména výrazné úspory u úrokových výdajů, zatímco snížení výdajů na platy zaměstnanců, dotace a veřejné investice je více než vyrovnáno zvýšením sociálních transferů a dalších výdajů, takže primární výdaje vzrostou o 0,25 procentního bodu. Ke snížení celkových příjmů dojde zejména v roce 2008 (1,5 procentního bodu HDP), neboť se očekává, že pouze polovina mimořádného nárůstu příjmů z roku 2007, dosahující 1,5 % HDP, přetrvá i v roce 2008. Pro rok 2008 je plánováno snížení hrubého veřejného dluhu, jenž je pro rok 2007 odhadován na 60 % HDP, o 11,5 procentního bodu HDP na 48,5 % HDP. Toto je způsobeno zejména vysokým primárním přebytkem a velkou vnitřní dynamikou dluhu snižující zadlužení v důsledku silného snížení finančních aktiv spojených s umořovacími fondy. Poté se předpokládá další pokles poměru zadlužení k HDP v programovém období přibližně o osm procentních bodů HDP na 40,5 % v roce 2011. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na výsledek za rok 2007, jenž je nad očekávání dobrý, a na makroekonomický rámec, který se z velké části nezměnil, jsou rozpočtové cíle uvedené v programu stability výrazně lepší než cíle uvedené v poslední aktualizaci konvergenčního programu. V programu stability se stanoví ambicióznější střednědobý cíl vyrovnaného strukturálního rozpočtu (tj. cyklicky očištěného bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve srovnání se strukturálním schodkem o výši 0,5 % HDP, který byl stanoven dříve. Rozpočtová strategie stanovená v programu stability je zaměřena na udržení tohoto nového střednědobého cíle, jenž byl již překonán v roce 2007, po celé programové období. Předpokládá se, že se celkový přebytek veřejných financí sníží z hodnoty 1,5 % v roce 2007 na přibližně 0,7 % HDP v roce 2011; u primárního salda toto znamená výraznější snížení z 4,7 % na 2,8 % HDP v roce 2011. Snížení přebytku plyne zejména ze snížení podílu celkových příjmů na HDP o 1,25 procentního bodu, zatímco celkové výdaje se mají podle plánu snížit pouze o 0,25 procentního bodu HDP.

Posledně uvedené zohledňuje zejména výrazné úspory u úrokových výdajů, zatímco snížení výdajů na platy zaměstnanců, dotace a veřejné investice je více než vyrovnáno zvýšením sociálních transferů a dalších výdajů, takže primární výdaje vzrostou o 0,25 procentního bodu. Ke snížení celkových příjmů dojde zejména v roce 2008 (1,5 procentního bodu HDP), neboť se očekává, že pouze polovina mimořádného nárůstu příjmů z roku 2007, dosahující 1,5 % HDP, přetrvá i v roce 2008. Pro rok 2008 je plánováno snížení hrubého veřejného dluhu, jenž je pro rok 2007 odhadován na 60 % HDP, o 11,5 procentního bodu HDP na 48,5 % HDP. Toto je způsobeno zejména vysokým primárním přebytkem a velkou vnitřní dynamikou dluhu snižující zadlužení v důsledku silného snížení finančních aktiv spojených s umořovacími fondy. Poté se předpokládá další pokles poměru zadlužení k HDP v programovém období přibližně o osm procentních bodů HDP na 40,5 % v roce 2011.

| (6) | Rozpočtové výsledky by v letech 2008 a 2009 mohly být lepší oproti předpokladům obsaženým v programu, poté však horší. Program předpokládá, že pouze část příjmů v roce 2007, jež byly nad očekávání dobré, se přenese do následujících let. I přes nejistotou v důsledku chybějících podrobnějších údajů se zdá, že existuje prostor pro větší míru přenosu, zejména v letech 2008 a 2009. Rizika pro příjmy plynou ze skutečnosti, že makroekonomický scénář obsahuje příznivé prognózy růstu soukromé spotřeby v pozdějších letech programového období. Další riziko představuje spoléhání se na výdajové stropy, jež byly zavedeny až v roce 2006, neboť jejich působnost není globální a zejména není znám způsob jejich vymáhání. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky by v letech 2008 a 2009 mohly být lepší oproti předpokladům obsaženým v programu, poté však horší. Program předpokládá, že pouze část příjmů v roce 2007, jež byly nad očekávání dobré, se přenese do následujících let. I přes nejistotou v důsledku chybějících podrobnějších údajů se zdá, že existuje prostor pro větší míru přenosu, zejména v letech 2008 a 2009. Rizika pro příjmy plynou ze skutečnosti, že makroekonomický scénář obsahuje příznivé prognózy růstu soukromé spotřeby v pozdějších letech programového období. Další riziko představuje spoléhání se na výdajové stropy, jež byly zavedeny až v roce 2006, neboť jejich působnost není globální a zejména není znám způsob jejich vymáhání.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová politika uvedená v programu je dostatečná pro dodržování nového střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Příjmy o velikosti 1,5 % HDP, jež jsou v programu považovány za dočasné, jsou sice pravděpodobně přechodné, avšak nespadají do kategorie jednorázových opatření a nejsou útvary Komise považovány za jednorázové. S ohledem na příznivé období konjunktury by snížení strukturálního přebytku o více než 1 procentní bod HDP v roce 2008 ze 1,75 % HDP v loňském roce mohlo být považováno za procyklickou fiskální politiku, která by nebyla v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Avšak předpoklad vládních orgánů, že zvýšení příjmů, ke kterému došlo v roce 2007, by mohlo být trvalého charakteru pouze zčásti, je odrazem obezřetné rozpočtové politiky, v jejímž rámci by příjmy z mimořádně daňově intenzivní struktury růstu neměly způsobit dodatečné trvalé výdaje. Ačkoliv zhoršení stavu rozpočtu v roce 2007 z velké části odráží očekávanou normalizaci daňových příjmů, existuje pro rok 2008 s ohledem na rizika spojená s vymáháním výdajových stropů nebezpečí procyklické politiky. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová politika uvedená v programu je dostatečná pro dodržování nového střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Příjmy o velikosti 1,5 % HDP, jež jsou v programu považovány za dočasné, jsou sice pravděpodobně přechodné, avšak nespadají do kategorie jednorázových opatření a nejsou útvary Komise považovány za jednorázové. S ohledem na příznivé období konjunktury by snížení strukturálního přebytku o více než 1 procentní bod HDP v roce 2008 ze 1,75 % HDP v loňském roce mohlo být považováno za procyklickou fiskální politiku, která by nebyla v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Avšak předpoklad vládních orgánů, že zvýšení příjmů, ke kterému došlo v roce 2007, by mohlo být trvalého charakteru pouze zčásti, je odrazem obezřetné rozpočtové politiky, v jejímž rámci by příjmy z mimořádně daňově intenzivní struktury růstu neměly způsobit dodatečné trvalé výdaje. Ačkoliv zhoršení stavu rozpočtu v roce 2007 z velké části odráží očekávanou normalizaci daňových příjmů, existuje pro rok 2008 s ohledem na rizika spojená s vymáháním výdajových stropů nebezpečí procyklické politiky.

| (8) | Zdá se, že udržitelnost veřejných financí Kypru je vystavena vysokému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především velmi vysokým nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP. V programu odhadovaný stav rozpočtu v roce 2007 sice přispívá k vyrovnávání části prognózovaného značného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatel na rozpočet, ale nestačí k jeho pokrytí. Zachování vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a přijetí předpokládaných opatření v rámci důchodové reformy zaměřených na snižování výrazného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva přispěje ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Zdá se, že udržitelnost veřejných financí Kypru je vystavena vysokému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především velmi vysokým nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP. V programu odhadovaný stav rozpočtu v roce 2007 sice přispívá k vyrovnávání části prognózovaného značného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatel na rozpočet, ale nestačí k jeho pokrytí. Zachování vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a přijetí předpokládaných opatření v rámci důchodové reformy zaměřených na snižování výrazného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva přispěje ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Program stability je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V rozpočtových prognózách jsou zejména zahrnuty rozpočtové náklady na různé projekty a opatření obsažená v národním programu reforem, například náklady na podporu znalostní ekonomiky, podporu výzkumu a vývoje a rozvoj lidského kapitálu. |
| --- | --- |

(9)

Program stability je plně v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V rozpočtových prognózách jsou zejména zahrnuty rozpočtové náklady na různé projekty a opatření obsažená v národním programu reforem, například náklady na podporu znalostní ekonomiky, podporu výzkumu a vývoje a rozvoj lidského kapitálu.

| (10) | Rozpočtová strategie popsaná v programu z velké části odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Kypr, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie popsaná v programu z velké části odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky pro Kypr, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů, a zásadám pro státy eurozóny v oblasti rozpočtové politiky vydaným v souvislosti s Lisabonskou strategií.

| 11) | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů (5). |
| --- | --- |

11)

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů (5).

Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie obsažená v programu by měla být dostatečná pro udržení zdravého stavu rozpočtu a makroekonomické stability během celého období. Program stanoví ambicióznější střednědobý cíl vyrovnaného strukturálního rozpočtu (ve srovnání s dříve uváděným schodkem ve výši 0,5 % HDP), jenž byl v roce 2007 již překonán. Tento cíl je důsledkem neočekávaného nárůstu celkových příjmů o 3 procentní body HDP, z velké části v důsledku účinků struktury spojených s vysokou ziskovostí finančního sektoru a rostoucími investicemi do sektoru nemovitostí, u nichž se v programu pro následující roky odhaduje návrat k historickým trendům. Rozpočtové cíle, jež jsou výrazně lepší než cíle obsažené v předchozím programu, by s ohledem na lepší výchozí situaci roku 2007 mohly být v letech 2008 a 2009 překonány.

Následně by se však mohly s ohledem na příznivé předpoklady růstu zhoršit. Ačkoliv plánované snížení rozpočtového přebytku ve srovnání s rokem 2007 z velké části odráží očekávanou normalizaci daňových příjmů, existuje pro rok 2008 nebezpečí procyklické politiky. Předpokládá se, že míra zadlužení se v roce 2008 výrazně sníží. Za předpokladu prognózovaného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatel by reforma důchodového systému a včasné provádění přijatých reforem systému zdravotní péče měly pozitivní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která se zdá být velmi ohrožena.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení se Kypr vyzývá, aby:

| i) | se vyvaroval procyklické fiskální politiky dalším zlepšením kontroly běžných výdajů a použil neočekávané příjmy na další snížení dluhu, |
| --- | --- |

i)

se vyvaroval procyklické fiskální politiky dalším zlepšením kontroly běžných výdajů a použil neočekávané příjmy na další snížení dluhu,

| ii) | omezil veřejné výdaje, zejména reformou důchodového systému a včasným prováděním přijatých reforem systému zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

ii)

omezil veřejné výdaje, zejména reformou důchodového systému a včasným prováděním přijatých reforem systému zdravotní péče s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2007 | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM list.2007 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros. 2007 | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM list.2007 | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2007 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM.list.2007 (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| KOM list.2007 | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | neu. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| KOM list.2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | neuv. | neuv, |
| KP pros. 2006 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| KOM list.2007 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM list.2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (v % HDP) | PS pros. 2007 | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM list.2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | PS pros. 2007 | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| KOM list.2007 | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2007

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM list.2007

3,8

3,8

3,9

3,9

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros. 2007

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

KOM list.2007

2,2

2,0

2,3

2,1

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2007

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

KOM.list.2007 (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

KOM list.2007

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

neu.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

KOM list.2007

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

neuv.

neuv,

KP pros. 2006

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

PS pros. 2007

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

KOM list.2007

2,1

2,2

2,2

2,2

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM list.2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

neuv.

Strukturální saldo (8)

(v % HDP)

PS pros. 2007

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM list.2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

PS pros. 2007

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

KOM list.2007

65,2

60,5

53,3

49,6

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

neuv.

Konvergenční program (KP), Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Aktualizace programu byla předložena jeden týden po 1. prosinci, tj. po termínu stanoveném v kodexu chování.

(3)  Hodnocení bere zejména v úvahu podzimní prognózu útvarů Komise z roku 2007 a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října, které provedla Komise.

(4)  Úř. věst. C 71, 28.3.2007, s. 16.

(5)  Nejsou k dispozici zejména údaje o kapitálovém účtu pro roky 2007–2011 v tabulce odvětvových sald, což ztěžuje provádění odhadů.

(6)  Údaje týkající se mezery výstupu a cyklicky očištěného salda podle programů přepočítané útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006–2009 ve výši 3,5 %, 3,5 % a 3,6 % a 3,7 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Prognóza útvarů Komise z podzimu neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. Program stability pokládá příjmy o výši 1,5 % HDP v roce 2007 za jednorázové příjmy. Ačkoliv jsou svou povahou přechodné, nejsou tyto příjmy útvary Komise považovány za jednorázové.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), Program stability (PS); Hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/14

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2007–2011

(2008/C 73/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Estonska na období let 2007 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Estonska na období let 2007 až 2011.

| (2) | Estonské hospodářství zpomaluje po období velmi prudkého růstu souvisejícího mimo jiné s vysokým růstem úvěrů a celkově vstřícnou měnovou situací, jež povzbudily růst spotřeby a bytové výstavby. Během tohoto období se objevila výrazná makroekonomická nerovnováha, přičemž nedostatek pracovních sil v poslední době přispívá ke vzniku mzdově cenové spirály a tempo růstu mezd převýšilo růst produktivity, což vede ke zhoršení nákladové konkurenceschopnosti.
  Fiskální politika Estonska, která má zvláště velký význam s ohledem na omezení daná měnovým režimem, je celkově zdravá a vykazuje nízký veřejný dluh a od roku 2002 rozpočtové přebytky. Nicméně přísnější fiskální politika mohla lépe zmírnit tendenci hospodářství k přehřívání a napravovat makroekonomickou nerovnováhu. V následujících letech se očekává jen postupné zmírnění této nerovnováhy, s pokračujícími omezenými podmínkami na trhu práce, růstem mezd překračujícím růst produktivity, cenovými tlaky a přetrvávající, i když poněkud ustupující vnější nerovnováhou. Cestu zpomalování hospodářství doprovázejí značná rizika poklesu, byť jsou zmírňována vysokou mírou pružnosti, kterou hospodářství doposud vykazovalo. |
| --- | --- |

(2)

Estonské hospodářství zpomaluje po období velmi prudkého růstu souvisejícího mimo jiné s vysokým růstem úvěrů a celkově vstřícnou měnovou situací, jež povzbudily růst spotřeby a bytové výstavby. Během tohoto období se objevila výrazná makroekonomická nerovnováha, přičemž nedostatek pracovních sil v poslední době přispívá ke vzniku mzdově cenové spirály a tempo růstu mezd převýšilo růst produktivity, což vede ke zhoršení nákladové konkurenceschopnosti.

Fiskální politika Estonska, která má zvláště velký význam s ohledem na omezení daná měnovým režimem, je celkově zdravá a vykazuje nízký veřejný dluh a od roku 2002 rozpočtové přebytky. Nicméně přísnější fiskální politika mohla lépe zmírnit tendenci hospodářství k přehřívání a napravovat makroekonomickou nerovnováhu. V následujících letech se očekává jen postupné zmírnění této nerovnováhy, s pokračujícími omezenými podmínkami na trhu práce, růstem mezd překračujícím růst produktivity, cenovými tlaky a přetrvávající, i když poněkud ustupující vnější nerovnováhou. Cestu zpomalování hospodářství doprovázejí značná rizika poklesu, byť jsou zmírňována vysokou mírou pružnosti, kterou hospodářství doposud vykazovalo.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP poklesne ze 7,5 % v roce 2007 na 5,25 % v roce 2008 a během zbytku programového období dosáhne v průměru 6,5 %. Podle údajů, které jsou v současnosti k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z opatrných růstových předpokladů pro rok 2008 a z realistických předpokladů v následujících letech. Program předpokládá zvýšení inflace na 8,5 % v roce 2008 a její udržení na vysoké úrovni 5,5 % v roce 2009, což se jeví jako realistické s ohledem na nedávný skok cen potravin a pravděpodobný růst regulovaných cen. Tyto předpoklady ukazují, že Estonsko bude dosahovat jen omezeného pokroku směrem k nominální konvergenci. Společně s oslabováním růstu domácí poptávky ze 14 % HDP v roce 2007 na zhruba 10 % v roce 2009 a přibližně 8 % v následujících letech se očekává snížení schodku zahraničního obchodu; tento předpoklad je reálný, avšak existuje riziko, že překážkou tohoto zlepšení bude zhoršující se nákladová konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP poklesne ze 7,5 % v roce 2007 na 5,25 % v roce 2008 a během zbytku programového období dosáhne v průměru 6,5 %. Podle údajů, které jsou v současnosti k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z opatrných růstových předpokladů pro rok 2008 a z realistických předpokladů v následujících letech. Program předpokládá zvýšení inflace na 8,5 % v roce 2008 a její udržení na vysoké úrovni 5,5 % v roce 2009, což se jeví jako realistické s ohledem na nedávný skok cen potravin a pravděpodobný růst regulovaných cen. Tyto předpoklady ukazují, že Estonsko bude dosahovat jen omezeného pokroku směrem k nominální konvergenci. Společně s oslabováním růstu domácí poptávky ze 14 % HDP v roce 2007 na zhruba 10 % v roce 2009 a přibližně 8 % v následujících letech se očekává snížení schodku zahraničního obchodu; tento předpoklad je reálný, avšak existuje riziko, že překážkou tohoto zlepšení bude zhoršující se nákladová konkurenceschopnost.

| (4) | Nejnovější aktualizace konvergenčního programu odhaduje celkový přebytek veřejných financí za rok 2007 ve výši 2,6 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci činil 1,2 % HDP. Lepší výsledek, očekávaný také v podzimní prognóze útvarů Komise, je do značné míry dán přenesením nad očekávání dobrého výsledku z roku 2006 a v menší míře značně vyšším růstem příjmů, než se očekávalo, který více než vyrovnává výrazně vyšší růst výdajů, než předpokládal rozpočet. Plnění rozpočtu pro rok 2007 částečně odpovídalo doporučení, které bylo obsaženo ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3). I když se rozpočtový přebytek jeví vyšší, než bylo plánováno, očekává se, že strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) se zhorší ve srovnání s předchozím rokem o více než 0,5 procentního bodu HDP, což naznačuje procyklické zaměření fiskální politiky v hospodářsky příznivém období. Zvýšení výdajů prostřednictvím dodatečného rozpočtu přijatého v prosinci roku 2007 navíc nebylo v souladu s posilováním makroekonomické stability a nápravou vnější nerovnováhy. |
| --- | --- |

(4)

Nejnovější aktualizace konvergenčního programu odhaduje celkový přebytek veřejných financí za rok 2007 ve výši 2,6 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci činil 1,2 % HDP. Lepší výsledek, očekávaný také v podzimní prognóze útvarů Komise, je do značné míry dán přenesením nad očekávání dobrého výsledku z roku 2006 a v menší míře značně vyšším růstem příjmů, než se očekávalo, který více než vyrovnává výrazně vyšší růst výdajů, než předpokládal rozpočet. Plnění rozpočtu pro rok 2007 částečně odpovídalo doporučení, které bylo obsaženo ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3). I když se rozpočtový přebytek jeví vyšší, než bylo plánováno, očekává se, že strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) se zhorší ve srovnání s předchozím rokem o více než 0,5 procentního bodu HDP, což naznačuje procyklické zaměření fiskální politiky v hospodářsky příznivém období. Zvýšení výdajů prostřednictvím dodatečného rozpočtu přijatého v prosinci roku 2007 navíc nebylo v souladu s posilováním makroekonomické stability a nápravou vnější nerovnováhy.

| (5) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je podporovat makroekonomickou stabilitu a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím udržování přebytku veřejných financí a tím překonávání střednědobého cíle definovaného jako strukturální saldo. Očekává se, že přebytek veřejných financí poklesne z 2,6 % HDP v roce 2007 na 1,3 % v roce 2008 a v posledních letech programového období na úroveň okolo 1 % a těsně pod tuto úroveň. Strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se sníží z 1,25 % HDP v roce 2007 na 0,75 % HDP v roce 2008 a po roce 2008 se opět zvýší na 1,25–1,5 % HDP.
  Ve srovnání s předchozí aktualizací konvergenčního programu byly fiskální cíle pro rok 2008 potvrzeny a pro následující roky sníženy o zhruba 0,5 procentního bodu HDP, vzhledem k úpravě ekonomických předpovědí směrem dolů a k úpravě odhadu inflace směrem nahoru. Očekává se, že poměr příjmů veřejných financí k HDP během programového období poklesne o zhruba 1 procentní bod, zejména díky nižšímu podílu daní z příjmů a majetku z důvodu postupného snižování sazby daně z příjmu. Očekává se, že výdaje během programového období vzrostou o zhruba 1 procentní bod, přičemž největší dopad bude mít zvýšení plateb spojených se sociálním zabezpečením, zejména důchodů, a to z důvodu zavedení štědřejšího pravidla valorizace. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je podporovat makroekonomickou stabilitu a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím udržování přebytku veřejných financí a tím překonávání střednědobého cíle definovaného jako strukturální saldo. Očekává se, že přebytek veřejných financí poklesne z 2,6 % HDP v roce 2007 na 1,3 % v roce 2008 a v posledních letech programového období na úroveň okolo 1 % a těsně pod tuto úroveň. Strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se sníží z 1,25 % HDP v roce 2007 na 0,75 % HDP v roce 2008 a po roce 2008 se opět zvýší na 1,25–1,5 % HDP.

Ve srovnání s předchozí aktualizací konvergenčního programu byly fiskální cíle pro rok 2008 potvrzeny a pro následující roky sníženy o zhruba 0,5 procentního bodu HDP, vzhledem k úpravě ekonomických předpovědí směrem dolů a k úpravě odhadu inflace směrem nahoru. Očekává se, že poměr příjmů veřejných financí k HDP během programového období poklesne o zhruba 1 procentní bod, zejména díky nižšímu podílu daní z příjmů a majetku z důvodu postupného snižování sazby daně z příjmu. Očekává se, že výdaje během programového období vzrostou o zhruba 1 procentní bod, přičemž největší dopad bude mít zvýšení plateb spojených se sociálním zabezpečením, zejména důchodů, a to z důvodu zavedení štědřejšího pravidla valorizace.

| (6) | Rizika pro rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jednu stranu jsou v programu obsažené makroekonomické předpoklady pro rok 2008 opatrné, s možností dosažení lepších rozpočtových výsledků, než program předpokládá. Program poskytuje podrobné informace o předpokládaných opatřeních v oblasti příjmů a daňové výhledy se jeví jako věrohodné. Na druhou stranu se navzdory celkově dobrým výsledkům v posledních letech stalo zvykem věnovat část nad očekávání vysokých příjmů na zvýšení výdajů prostřednictvím dodatečných rozpočtů, což vede k nedodržení stanovených výdajových cílů. Pokud se hospodářské zpomalení ukáže být výraznější nebo trvalejší, než předpokládá scénář programu, odrazilo by se to také v méně příznivém stavu veřejných financí. Zvláště pokud by se úvěrově financovaný rychlý růst hospodářství Estonska tažený domácí poptávkou náhle zpomalil nebo pokud by se složení růstových faktorů výrazně změnilo směrem k méně daňově náročné růstové struktuře, rozpočet by se dostal pod tlak. |
| --- | --- |

(6)

Rizika pro rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jednu stranu jsou v programu obsažené makroekonomické předpoklady pro rok 2008 opatrné, s možností dosažení lepších rozpočtových výsledků, než program předpokládá. Program poskytuje podrobné informace o předpokládaných opatřeních v oblasti příjmů a daňové výhledy se jeví jako věrohodné. Na druhou stranu se navzdory celkově dobrým výsledkům v posledních letech stalo zvykem věnovat část nad očekávání vysokých příjmů na zvýšení výdajů prostřednictvím dodatečných rozpočtů, což vede k nedodržení stanovených výdajových cílů. Pokud se hospodářské zpomalení ukáže být výraznější nebo trvalejší, než předpokládá scénář programu, odrazilo by se to také v méně příznivém stavu veřejných financí. Zvláště pokud by se úvěrově financovaný rychlý růst hospodářství Estonska tažený domácí poptávkou náhle zpomalil nebo pokud by se složení růstových faktorů výrazně změnilo směrem k méně daňově náročné růstové struktuře, rozpočet by se dostal pod tlak.

| (7) | Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle se značnou rezervou po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Snížení strukturálního přebytku v roce 2008 však odpovídá fiskální expanzi, s níž je spojeno riziko, že fiskální politika vyplývající z programu se může stát procyklickou, pokud bude hospodářství pokračovat ve vysokém růstu. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. V této fázi cyklu, kdy hospodářství začalo zpomalovat, ale podstatná makroekonomická nerovnováha stále přetrvává, by navíc fiskální politika měla usilovat o nezhoršování této nerovnováhy. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle se značnou rezervou po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Snížení strukturálního přebytku v roce 2008 však odpovídá fiskální expanzi, s níž je spojeno riziko, že fiskální politika vyplývající z programu se může stát procyklickou, pokud bude hospodářství pokračovat ve vysokém růstu. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. V této fázi cyklu, kdy hospodářství začalo zpomalovat, ale podstatná makroekonomická nerovnováha stále přetrvává, by navíc fiskální politika měla usilovat o nezhoršování této nerovnováhy.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Estonsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jedním z nejnižších v EU a podle programu by měl zůstat beze změny i při zohlednění účinku nedávné změny pravidla valorizace důchodů. Současná úroveň hrubého dluhu je v Estonsku velmi nízká a udržování zdravých veřejných financí v souladu s rozpočtovými plány po celé programové období by přispělo k omezení rizik pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Estonsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jedním z nejnižších v EU a podle programu by měl zůstat beze změny i při zohlednění účinku nedávné změny pravidla valorizace důchodů. Současná úroveň hrubého dluhu je v Estonsku velmi nízká a udržování zdravých veřejných financí v souladu s rozpočtovými plány po celé programové období by přispělo k omezení rizik pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.

| (9) | Konvergenční program se jeví být do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V aktualizaci konvergenčního programu jsou komplexně hodnoceny zejména opatření fiskální politiky a reforma důchodového systému oznámené v národním programu reforem. Chybí však kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie. Informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách a odhadech souvisejících s hlavními reformami uvedenými v národním programu reforem jsou navíc poskytnuty jen částečně, zejména pokud jde o informace o opatřeních, které mají spíše mikroekonomickou povahu nebo které se týkají zaměstnanosti, například informace o výdajích na výzkum a vývoj, celoživotním vzdělávání, odborném vzdělávání a aktivní politice na trhu práce. |
| --- | --- |

(9)

Konvergenční program se jeví být do určité míry v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. V aktualizaci konvergenčního programu jsou komplexně hodnoceny zejména opatření fiskální politiky a reforma důchodového systému oznámené v národním programu reforem. Chybí však kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie. Informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách a odhadech souvisejících s hlavními reformami uvedenými v národním programu reforem jsou navíc poskytnuty jen částečně, zejména pokud jde o informace o opatřeních, které mají spíše mikroekonomickou povahu nebo které se týkají zaměstnanosti, například informace o výdajích na výzkum a vývoj, celoživotním vzdělávání, odborném vzdělávání a aktivní politice na trhu práce.

| (10) | Zabezpečení řádného návratu na cestu vyrovnané konvergence a zajištění bezproblémové účasti v systému ERM II vyžaduje odhodlané úsilí v oblasti politik. Po vstupu do tohoto mechanismu Estonsko přijalo závazky týkající se fiskální politiky, politiky ve finančním sektoru a strukturální politiky. Fiskální výsledky byly v období účasti v systému ERM II dobré, i když nedávná fiskální strategie nebyla příliš ambiciózní s ohledem na výchozí situaci a stav hospodářského cyklu, což bylo možnou příčinou procyklického charakteru v roce 2007. Požadavky na rezervní fond a obezřetnostní požadavky byly zpřísněny ve snaze zbrzdit rychlý růst úvěrů, avšak přímý dopad na růst půjček se zdá být omezený. V podmínkách prudkého hospodářského růstu a omezeného trhu práce se výrazně zvýšil růst mezd v soukromém a posléze i ve veřejném sektoru a v současnosti představuje největší výzvu pro hospodářství Estonska. Ve svém národním plánu reforem Estonsko naplánovalo opatření s cílem zvýšit pružnost pracovního trhu a nedávno se zavázalo k zavedení dalších opatření ke zlepšení produktivity v celém hospodářství. |
| --- | --- |

(10)

Zabezpečení řádného návratu na cestu vyrovnané konvergence a zajištění bezproblémové účasti v systému ERM II vyžaduje odhodlané úsilí v oblasti politik. Po vstupu do tohoto mechanismu Estonsko přijalo závazky týkající se fiskální politiky, politiky ve finančním sektoru a strukturální politiky. Fiskální výsledky byly v období účasti v systému ERM II dobré, i když nedávná fiskální strategie nebyla příliš ambiciózní s ohledem na výchozí situaci a stav hospodářského cyklu, což bylo možnou příčinou procyklického charakteru v roce 2007. Požadavky na rezervní fond a obezřetnostní požadavky byly zpřísněny ve snaze zbrzdit rychlý růst úvěrů, avšak přímý dopad na růst půjček se zdá být omezený. V podmínkách prudkého hospodářského růstu a omezeného trhu práce se výrazně zvýšil růst mezd v soukromém a posléze i ve veřejném sektoru a v současnosti představuje největší výzvu pro hospodářství Estonska. Ve svém národním plánu reforem Estonsko naplánovalo opatření s cílem zvýšit pružnost pracovního trhu a nedávno se zavázalo k zavedení dalších opatření ke zlepšení produktivity v celém hospodářství.

| (11) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky v oblasti povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (4). |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky v oblasti povinných a dobrovolně poskytovaných údajů (4).

Závěrem lze obecně konstatovat, že program usiluje o zachování zdravého stavu veřejných financí během programového období s pokračujícími, i když poněkud klesajícími přebytky převyšujícími střednědobý cíl. Rozpočtové cíle se zdají být realistické. Očekává se, že makroekonomická nerovnováha, která se v hospodářství během let vysokého růstu nahromadila, zejména růst mezd převyšující růst produktivity, cenové tlaky a čistá výše půjček ve srovnání se zbytkem světa, se bude zmírňovat jen pozvolna a cestu zpomalení hospodářství provázejí rizika poklesu. Vytyčení rozpočtové strategie usilující o překročení střednědobých cílů je krokem kupředu při řešení těchto makroekonomických výzev. Nicméně fiskální politika v roce 2007 se jeví jako procyklická, a bude-li estonské hospodářství i nadále růst vysokým tempem, budou rizika přetrvávat i v roce 2008. V roce 2008 by bylo žádoucí udržet v podstatě neutrální fiskální politiku, neboť by podporovala úpravu v současné fázi cyklu, kdy stále přetrvává nerovnováha, která se nahromadila během období velmi vysokého růstu. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je podle hodnocení vystavena nízkému riziku.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a také s ohledem na potřebu zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v systému ERM II, se Estonsku doporučuje snižovat rizika makroekonomické nestability tím, že:

| i) | v roce 2008 a v dalších letech bude usilovat o neutrální fiskální politiku s cílem řádné úpravy v zájmu vyrovnaného průběhu konvergence, |
| --- | --- |

i)

v roce 2008 a v dalších letech bude usilovat o neutrální fiskální politiku s cílem řádné úpravy v zájmu vyrovnaného průběhu konvergence,

| ii) | doplní doporučenou fiskální politiku tím, že zajistí vhodnou politiku v oblasti veřejných financí a další reformy trhu práce a současně udrží růst produktivity s cílem zmírnit inflační tlaky. |
| --- | --- |

ii)

doplní doporučenou fiskální politiku tím, že zajistí vhodnou politiku v oblasti veřejných financí a další reformy trhu práce a současně udrží růst produktivity s cílem zmírnit inflační tlaky.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP listopad 2007 | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| KOM list. 2007 | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP listopad 2007 | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| KOM list. 2007 | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP listopad 2007 | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM list. 2007 (6) | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| KOM list. 2007 | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | neuv. |
| Celkové saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| KOM list. 2007 | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| KOM list. 2007 | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM list. 2007 | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM list. 2007 | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| KOM list. 2007 | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2006 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

KP listopad 2007

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

KOM list. 2007

11,2

7,8

6,4

6,2

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP listopad 2007

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

KOM list. 2007

4,4

6,3

7,3

4,8

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP listopad 2007

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

KOM list. 2007 (6)

2,9

2,1

0,1

– 1,7

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

KOM list. 2007

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

neuv.

Celkové saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP listopad 2007

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

KOM list. 2007

3,6

3,0

1,9

1,0

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP listopad 2007

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

KOM list. 2007

3,7

3,1

2,1

1,1

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

KP listopad 2007

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

KOM list. 2007

2,7

2,4

1,9

1,5

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

KP listopad 2007

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

KOM list. 2007

2,2

1,8

1,4

1,5

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

KP listopad 2007

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

KOM list. 2007

4,0

2,8

2,3

2,0

neuv.

neuv.

KP pros. 2006

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

neuv.

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení bere v úvahu zejména podzimní prognózu útvarů Komise a hodnocení zprávy o provádění národního programu reforem z října roku 2007, které provedla Komise.

(3)  Úř. věst. C 72, 29.3.2007, s. 5.

(4)  Zejména chybí předpoklady týkající se nominálního efektivního směnného kurzu. Navíc jsou použity předpoklady úrokových sazeb v eurozóně, i když tuto skutečnost lze zdůvodnit nedostatkem dostatečně reprezentativních ukazatelů pro úrokové sazby EEK v Estonsku.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až2009 ve výši 8,8 %, 8,7 %, 8,4 % a 8,1 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření tvoří 0,7 % HDP v roce 2006, 0,6 % v roce 2007 a 0,5 % v roce 2008; podle nejnovějšího programu všechna směřují ke zvýšení přebytku, přičemž podle útvarů Komise není část odpovídající 0,2 % HDP v roce 2006 způsobena jednorázovými opatřeními.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/18

---

STANOVISKO RADY

ze dne 4. března 2008

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2007–2010

(2008/C 73/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 4. března 2008 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Lotyšska na období 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. března 2008 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Lotyšska na období 2007–2010.

| (2) | Po období trvalého růstu od poloviny devadesátých let se v období 2005–2007 reálný HDP Lotyšska zvýšil na dvoucifernou hodnotu. Růst byl způsoben v prvé řadě zvýšením soukromé spotřeby a investicemi do nemovitostí, přičemž výše zahraničních půjček od roku 2006 přesáhla 20 % HDP.
  Měnová situace byla příznivá díky vysoké míře euroizace v rámci úzce vymezeného směnného kurzu v ERM II. Přehřátí na straně poptávky a nedostatek pracovních sil přispěly ke vzniku spirály mezd a cen, kdy velmi vysoký růst mezd předstihl produktivitu, vedl k nejvyšší inflaci v EU a prudce zhoršil konkurenceschopnost v oblasti nákladů. V důsledku souboru opatření přijatých příslušnými orgány na jaře roku 2007 se projevilo určité zpomalení na trhu s bydlením a v oblasti domácí spotřeby; v tomto směru je však třeba podniknout další kroky k dosažení plynulého přechodu k udržitelnému růstu. Za těchto okolností fiskální politika nevyrovnávala dostatečně objevující se slabiny. Klíčem k řešení vnitřní a vnější nerovnováhy bude ambicióznější stav veřejných financí, dodržování vhodného střednědobého rozpočtového rámce, stanovení priorit veřejných výdajů a přezkoumání daňových nástrojů s cílem zabránit podněcování poptávky v odvětvích, která nepřispívají velkou měrou k posílení potenciálu střednědobé a dlouhodobé nabídky hospodářství, a rovněž odpovědnější zvyšování mezd ve veřejném sektoru. Aby byla požadovaná úroveň dostižena rychleji, je zapotřebí provést strukturální reformy a odstranit překážky s cílem posílit stranu nabídky hospodářství. |
| --- | --- |

(2)

Po období trvalého růstu od poloviny devadesátých let se v období 2005–2007 reálný HDP Lotyšska zvýšil na dvoucifernou hodnotu. Růst byl způsoben v prvé řadě zvýšením soukromé spotřeby a investicemi do nemovitostí, přičemž výše zahraničních půjček od roku 2006 přesáhla 20 % HDP.

Měnová situace byla příznivá díky vysoké míře euroizace v rámci úzce vymezeného směnného kurzu v ERM II. Přehřátí na straně poptávky a nedostatek pracovních sil přispěly ke vzniku spirály mezd a cen, kdy velmi vysoký růst mezd předstihl produktivitu, vedl k nejvyšší inflaci v EU a prudce zhoršil konkurenceschopnost v oblasti nákladů. V důsledku souboru opatření přijatých příslušnými orgány na jaře roku 2007 se projevilo určité zpomalení na trhu s bydlením a v oblasti domácí spotřeby; v tomto směru je však třeba podniknout další kroky k dosažení plynulého přechodu k udržitelnému růstu. Za těchto okolností fiskální politika nevyrovnávala dostatečně objevující se slabiny. Klíčem k řešení vnitřní a vnější nerovnováhy bude ambicióznější stav veřejných financí, dodržování vhodného střednědobého rozpočtového rámce, stanovení priorit veřejných výdajů a přezkoumání daňových nástrojů s cílem zabránit podněcování poptávky v odvětvích, která nepřispívají velkou měrou k posílení potenciálu střednědobé a dlouhodobé nabídky hospodářství, a rovněž odpovědnější zvyšování mezd ve veřejném sektoru. Aby byla požadovaná úroveň dostižena rychleji, je zapotřebí provést strukturální reformy a odstranit překážky s cílem posílit stranu nabídky hospodářství.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá stabilizaci hospodářství s postupným snižováním růstu HDP z 10,5 % v roce 2007 na 6,8 % v roce 2010. Podle programu bude k růstu nejvíce přispívat domácí poptávka, i když se od roku 2007 do roku 2008 předpokládá její značné zpomalení. S ohledem na momentálně dostupné údaje (2) se zdá, že tento scénář vychází z reálných předpokladů růstu. Předpokládané zpomalení domácí poptávky však zdaleka není jisté a ekonomický scénář programu doprovázejí velmi vysoká rizika pro makroekonomickou stabilitu, včetně trvalého přehřívání se značným rizikem prudkého poklesu v pozdější fázi. Bez větší změny celkové poptávky a nabídky, než jak je popsána v programu, by zahraniční pozice navíc nebyla v dlouhodobější perspektivě udržitelná.
  Předpokládané hodnoty pro vývoj inflace uvedené v programu, které se jeví jako reálné, ukazují, že Lotyšsko se bude stále více vzdalovat nominální konvergenci, a to nejméně do roku 2008. Nejistoty navíc budou i nadále velké mimo jiné z důvodu trvající pohyblivosti cen energie a dalších komodit a v závislosti na tom, jak se bude vyvíjet současná spirála mezd a cen. Omezení kompenzací ve veřejném sektoru má zásadní význam pro dosažení zpomalení růstu mezd v celém hospodářství, což bude nezbytné pro zvrat současné dynamiky nákladů a cen a prudce se snižující konkurenceschopnosti v oblasti nákladů. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá stabilizaci hospodářství s postupným snižováním růstu HDP z 10,5 % v roce 2007 na 6,8 % v roce 2010. Podle programu bude k růstu nejvíce přispívat domácí poptávka, i když se od roku 2007 do roku 2008 předpokládá její značné zpomalení. S ohledem na momentálně dostupné údaje (2) se zdá, že tento scénář vychází z reálných předpokladů růstu. Předpokládané zpomalení domácí poptávky však zdaleka není jisté a ekonomický scénář programu doprovázejí velmi vysoká rizika pro makroekonomickou stabilitu, včetně trvalého přehřívání se značným rizikem prudkého poklesu v pozdější fázi. Bez větší změny celkové poptávky a nabídky, než jak je popsána v programu, by zahraniční pozice navíc nebyla v dlouhodobější perspektivě udržitelná.

Předpokládané hodnoty pro vývoj inflace uvedené v programu, které se jeví jako reálné, ukazují, že Lotyšsko se bude stále více vzdalovat nominální konvergenci, a to nejméně do roku 2008. Nejistoty navíc budou i nadále velké mimo jiné z důvodu trvající pohyblivosti cen energie a dalších komodit a v závislosti na tom, jak se bude vyvíjet současná spirála mezd a cen. Omezení kompenzací ve veřejném sektoru má zásadní význam pro dosažení zpomalení růstu mezd v celém hospodářství, což bude nezbytné pro zvrat současné dynamiky nákladů a cen a prudce se snižující konkurenceschopnosti v oblasti nákladů.

| (4) | Předchozí program plánoval původně pro rok 2007 rozpočtový schodek 1,3 % HDP, přičemž nová aktualizace odhaduje rozpočtový přebytek 0,3 % HDP. Podzimní prognóza pro rok 2007 předpokládala rozpočtový přebytek 0,9 % HDP, který se velmi blíží předběžnému výsledku fiskálního přebytku ve výši 0,8 % HDP. Předpokládá se snížení strukturálního salda vypočítaného podle společně dohodnuté metodiky z 1 % HDP v roce 2006 na 0,5 % v roce 2007. Rozdíl mezi hodnotou souhrnného schodku z podzimní prognózy a cílovou hodnotou předchozího programu odráží vyšší příjmy, které však byly částečně vyrovnány vyšším růstem výdajů, než předpokládal rozpočet. I když rozpočtová politika v roce 2007 vycházela z přebytku téměř 0,8 % HDP, byla jen částečně v souladu s doporučením obsaženým ve stanovisku Rady ze dne 27. března 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3), neboť důvody trvající vysoké poptávky a rizika z hlediska stability ukazují, že fiskální politika nedostála požadavkům na ni kladeným. Došlo však k určitému pokroku, pokud jde o omezení dříve obvyklých nárazových výdajů veřejných institucí na konci roku, a to v souladu s pokyny přijatými v tomto směru vládou v listopadu roku 2007. |
| --- | --- |

(4)

Předchozí program plánoval původně pro rok 2007 rozpočtový schodek 1,3 % HDP, přičemž nová aktualizace odhaduje rozpočtový přebytek 0,3 % HDP. Podzimní prognóza pro rok 2007 předpokládala rozpočtový přebytek 0,9 % HDP, který se velmi blíží předběžnému výsledku fiskálního přebytku ve výši 0,8 % HDP. Předpokládá se snížení strukturálního salda vypočítaného podle společně dohodnuté metodiky z 1 % HDP v roce 2006 na 0,5 % v roce 2007. Rozdíl mezi hodnotou souhrnného schodku z podzimní prognózy a cílovou hodnotou předchozího programu odráží vyšší příjmy, které však byly částečně vyrovnány vyšším růstem výdajů, než předpokládal rozpočet. I když rozpočtová politika v roce 2007 vycházela z přebytku téměř 0,8 % HDP, byla jen částečně v souladu s doporučením obsaženým ve stanovisku Rady ze dne 27. března 2007 k předchozí aktualizaci konvergenčního programu (3), neboť důvody trvající vysoké poptávky a rizika z hlediska stability ukazují, že fiskální politika nedostála požadavkům na ni kladeným. Došlo však k určitému pokroku, pokud jde o omezení dříve obvyklých nárazových výdajů veřejných institucí na konci roku, a to v souladu s pokyny přijatými v tomto směru vládou v listopadu roku 2007.

| (5) | Hlavním cílem rozpočtové strategie je zajistit makroekonomickou stabilitu tím, že bude nadále plněn střednědobý cíl strukturálního salda ve výši 1 % HDP, dosahovaný již od roku 2006, a to pomocí rostoucí rezervy po dobu programového období. Ve srovnání s předchozím programem, který plánoval dosažení střednědobého cíle až od roku 2008, nová aktualizace obecně potvrzuje plánovanou cestu konsolidace, ovšem s mnohem lepší výchozí rozpočtovou situací za obecně nezměněného makroekonomického scénáře. Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě údajů z programu se očekává zlepšení strukturálního salda ze schodku ve výši 0,5 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 0,5 % HDP v roce 2008 a dále o půl procentního bodu za rok v období 2009–2010. Dvě třetiny navýšení rozpočtového přebytku o téměř 1 procentní bod HDP lze přičíst zvýšení poměru příjmů vůči HDP a zbývající třetinu poklesu poměru výdajů vůči HDP. Na straně příjmů očekávané zvýšení nepřímých daní a „dalších příjmů“, např. podílu HDP, více než vyrovnává očekávané snížení výše příspěvků na sociální zabezpečení z důvodu probíhající důchodové reformy. Předpokládá se, že omezování výdajů veřejné spotřeby a náhrad zaměstnancům v poměru k HDP (které není zajištěno opatřeními popsanými v programu) poskytne rozpočtový prostor pro navrhované zvýšení plateb spojených se sociálním zabezpečením, včetně oblasti důchodů, rodičovských příspěvků a veřejných investic. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem rozpočtové strategie je zajistit makroekonomickou stabilitu tím, že bude nadále plněn střednědobý cíl strukturálního salda ve výši 1 % HDP, dosahovaný již od roku 2006, a to pomocí rostoucí rezervy po dobu programového období. Ve srovnání s předchozím programem, který plánoval dosažení střednědobého cíle až od roku 2008, nová aktualizace obecně potvrzuje plánovanou cestu konsolidace, ovšem s mnohem lepší výchozí rozpočtovou situací za obecně nezměněného makroekonomického scénáře. Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě údajů z programu se očekává zlepšení strukturálního salda ze schodku ve výši 0,5 % HDP v roce 2007 na přebytek ve výši 0,5 % HDP v roce 2008 a dále o půl procentního bodu za rok v období 2009–2010. Dvě třetiny navýšení rozpočtového přebytku o téměř 1 procentní bod HDP lze přičíst zvýšení poměru příjmů vůči HDP a zbývající třetinu poklesu poměru výdajů vůči HDP. Na straně příjmů očekávané zvýšení nepřímých daní a „dalších příjmů“, např. podílu HDP, více než vyrovnává očekávané snížení výše příspěvků na sociální zabezpečení z důvodu probíhající důchodové reformy. Předpokládá se, že omezování výdajů veřejné spotřeby a náhrad zaměstnancům v poměru k HDP (které není zajištěno opatřeními popsanými v programu) poskytne rozpočtový prostor pro navrhované zvýšení plateb spojených se sociálním zabezpečením, včetně oblasti důchodů, rodičovských příspěvků a veřejných investic.

| (6) | Je možné, že rozpočtové výsledky budou mnohem horší, než předpokládá program. Existují vysoká rizika pro celkovou makroekonomickou stabilitu vyplývající z rozsáhlé vnější nerovnováhy a stávajícího přehřátí hospodářství. Pokud by se úvěrově financovaný růst podporovaný domácí poptávkou náhle zpomalil, rozpočet by se dostal pod silný tlak, protože příjmové prognózy uvedené v programu vycházejí z předpokladu pokračující vysoké spotřeby a příznivých podmínek na trhu práce.
  Dosažení očekávaného snížení poměru výdajů se při absenci podpůrných opatření jeví jako obtížné. Střednědobé výdajové stropy pro ministerstva a veřejné orgány byly zavedeny až v roce 2007, a proto zatím nelze posoudit jejich účinnost. Výsledky za poslední roky ukazují spíše na překračování, neboť vysoký nominální růst vytvářel každý rok příležitost pro další příjmy v rámci dodatečného rozpočtu. Program dále počítá se značnými příjmy souvisejícími s privatizací (a dosahujícími podle programu celkem 0,5 HDP), kterou stále provázejí nejistoty. |
| --- | --- |

(6)

Je možné, že rozpočtové výsledky budou mnohem horší, než předpokládá program. Existují vysoká rizika pro celkovou makroekonomickou stabilitu vyplývající z rozsáhlé vnější nerovnováhy a stávajícího přehřátí hospodářství. Pokud by se úvěrově financovaný růst podporovaný domácí poptávkou náhle zpomalil, rozpočet by se dostal pod silný tlak, protože příjmové prognózy uvedené v programu vycházejí z předpokladu pokračující vysoké spotřeby a příznivých podmínek na trhu práce.

Dosažení očekávaného snížení poměru výdajů se při absenci podpůrných opatření jeví jako obtížné. Střednědobé výdajové stropy pro ministerstva a veřejné orgány byly zavedeny až v roce 2007, a proto zatím nelze posoudit jejich účinnost. Výsledky za poslední roky ukazují spíše na překračování, neboť vysoký nominální růst vytvářel každý rok příležitost pro další příjmy v rámci dodatečného rozpočtu. Program dále počítá se značnými příjmy souvisejícími s privatizací (a dosahujícími podle programu celkem 0,5 HDP), kterou stále provázejí nejistoty.

| (7) | Z tohoto posouzení rizik vyplývá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je pravděpodobně dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Fiskální politika vyplývající z programu je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, ale měla by být vzhledem k míře hospodářské nerovnováhy a ke zvýšené odpovědnosti fiskální politiky z důvodu omezeného prostoru měnové politiky v režimu kvazifixního směnného kurzu v rámci ERM II zpřísněna. Pravděpodobnost vyššího než očekávaného výsledku v roce 2007 by se měla využít k úsilí o mnohem vyšší přebytek v roce 2008. |
| --- | --- |

(7)

Z tohoto posouzení rizik vyplývá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je pravděpodobně dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Fiskální politika vyplývající z programu je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, ale měla by být vzhledem k míře hospodářské nerovnováhy a ke zvýšené odpovědnosti fiskální politiky z důvodu omezeného prostoru měnové politiky v režimu kvazifixního směnného kurzu v rámci ERM II zpřísněna. Pravděpodobnost vyššího než očekávaného výsledku v roce 2007 by se měla využít k úsilí o mnohem vyšší přebytek v roce 2008.

| (8) | Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Lotyšsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je nižší než průměr EU a předpokládá se, že výdaje související se stárnutím populace jako podíl HDP v následujících desetiletích klesnou, protože budou ovlivněny dopadem důchodové reformy snižující výdaje. Současná úroveň hrubé zadluženosti je velmi nízká a zlepšování stavu rozpočtu plánované v aktualizovaném konvergenčním programu by přispělo k omezení rizik spojených s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Lotyšsko je vystaveno pouze nízkému riziku. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je nižší než průměr EU a předpokládá se, že výdaje související se stárnutím populace jako podíl HDP v následujících desetiletích klesnou, protože budou ovlivněny dopadem důchodové reformy snižující výdaje. Současná úroveň hrubé zadluženosti je velmi nízká a zlepšování stavu rozpočtu plánované v aktualizovaném konvergenčním programu by přispělo k omezení rizik spojených s dlouhodobou udržitelností veřejných financí.

| (9) | Konvergenční program se zdá být v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Zpráva o provádění uvádí, že hlavním úkolem, který bude mít dopad na veřejné finance, je především zajištění makroekonomické stability, a přikládá v tomto směru význam posilování fiskální disciplíny a postupům rozpočtového plánování. I když program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, neuvádí podrobné údaje o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách souvisejících s hlavními reformami předpokládanými v národním programu reforem. |
| --- | --- |

(9)

Konvergenční program se zdá být v souladu se zprávou o provádění národního programu reforem z října roku 2007. Zpráva o provádění uvádí, že hlavním úkolem, který bude mít dopad na veřejné finance, je především zajištění makroekonomické stability, a přikládá v tomto směru význam posilování fiskální disciplíny a postupům rozpočtového plánování. I když program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu národního programu reforem v rámci střednědobé fiskální strategie, neuvádí podrobné údaje o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách souvisejících s hlavními reformami předpokládanými v národním programu reforem.

| (10) | Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země týkajícími se rozpočtové politiky a vydanými v rámci Lisabonské strategie. Předpokládaný stav veřejných financí však nepřispívá dostatečně k boji proti přehřívání a k podpoře hospodářské udržitelnosti. |
| --- | --- |

(10)

Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země týkajícími se rozpočtové politiky a vydanými v rámci Lisabonské strategie. Předpokládaný stav veřejných financí však nepřispívá dostatečně k boji proti přehřívání a k podpoře hospodářské udržitelnosti.

| (11) | Pokud jde o pokrok v plnění závazků v rámci ERM II, přijaly příslušné orgány určitá opatření, avšak je nutné podniknout další kroky pro posílení stavu veřejných financí a snížení domácí poptávky. Dopad některých opatření provedených za účelem omezení růstu úvěrů byl omezený. Plán boje proti inflaci z března roku 2007 byl krokem správným směrem, třebaže jeho okamžitý účinek byl omezený, nebyl však dostatečně důrazným opatřením nezbytným pro stabilizaci hospodářství a dosažení udržitelného snížení inflace. Je zapotřebí dalších strukturálních reforem pro posílení strany nabídky hospodářství a řešení zhoršující se konkurenceschopnosti. Plán hospodářské stabilizace, na němž lotyšské orgány v současnosti pracují, zavede pravděpodobně další fiskální a daňová opatření a kroky ke zlepšení obchodního prostředí a zvýšení konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o pokrok v plnění závazků v rámci ERM II, přijaly příslušné orgány určitá opatření, avšak je nutné podniknout další kroky pro posílení stavu veřejných financí a snížení domácí poptávky. Dopad některých opatření provedených za účelem omezení růstu úvěrů byl omezený. Plán boje proti inflaci z března roku 2007 byl krokem správným směrem, třebaže jeho okamžitý účinek byl omezený, nebyl však dostatečně důrazným opatřením nezbytným pro stabilizaci hospodářství a dosažení udržitelného snížení inflace. Je zapotřebí dalších strukturálních reforem pro posílení strany nabídky hospodářství a řešení zhoršující se konkurenceschopnosti. Plán hospodářské stabilizace, na němž lotyšské orgány v současnosti pracují, zavede pravděpodobně další fiskální a daňová opatření a kroky ke zlepšení obchodního prostředí a zvýšení konkurenceschopnosti.

| (12) | Pokud jde o požadavky na údaje upřesněné v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program menší mezery v uvádění povinných údajů, přičemž uvádí většinu nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o požadavky na údaje upřesněné v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program menší mezery v uvádění povinných údajů, přičemž uvádí většinu nepovinných údajů (4).

Závěrem lze obecně konstatovat, že program usiluje o odstranění hospodářské nerovnováhy a tlaku nadměrné poptávky tím, že nad rámec střednědobého rozpočtového cíle stanoví mírně se zvyšující, avšak celkově umírněný cíl přebytku pro období 2008–2010. Avšak riziko, že rozpočtových cílů nebude dosaženo, je vysoké, zejména vzhledem ke značné makroekonomické nejistotě a dosavadním odchylkám od výdajových plánů. Kromě toho je velmi nutné výrazně zpřísnit fiskální politiku, aby bylo možno splnit cíle programu v situaci, kdy je hospodářství vystaveno ohrožení stability vyplývajícímu z inflačních tlaků, zhoršující se konkurenceschopnosti v oblasti nákladů a prudce rostoucí čisté výše zahraničních závazků. Účinnost zavedených stropů střednědobých výdajů se musí teprve ověřit. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí Lotyšska je podle hodnocení vystavena nízkému riziku.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a s ohledem na potřebu zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v ERM II se Lotyšsku doporučuje snižovat tlaky na přehřívání a rizika makroekonomické nestability tím, že bude:

| i) | ve srovnání s programem usilovat o mnohem ambicióznější rozpočtové cíle v roce 2008 a v dalších letech, zejména plnou úsporou jakýchkoli případných vyšších příjmů a dodržováním výdajových stropů, |
| --- | --- |

i)

ve srovnání s programem usilovat o mnohem ambicióznější rozpočtové cíle v roce 2008 a v dalších letech, zejména plnou úsporou jakýchkoli případných vyšších příjmů a dodržováním výdajových stropů,

| ii) | v rámci celkových výdajových limitů ve veřejném sektoru stanovených v rámci plánování střednědobého rozpočtu pečlivě stanovovat priority veřejných výdajů a přezkoumávat daňové nástroje s cílem zabránit podněcování poptávky v odvětvích, která nepřispívají velkou měrou k posílení potenciálu střednědobé a dlouhodobé nabídky hospodářství, |
| --- | --- |

ii)

v rámci celkových výdajových limitů ve veřejném sektoru stanovených v rámci plánování střednědobého rozpočtu pečlivě stanovovat priority veřejných výdajů a přezkoumávat daňové nástroje s cílem zabránit podněcování poptávky v odvětvích, která nepřispívají velkou měrou k posílení potenciálu střednědobé a dlouhodobé nabídky hospodářství,

| iii) | přijímat další politiky zaměřené na zmírnění inflačních tlaků, včetně uplatňování odpovědné mzdové politiky ve veřejném sektoru, a přispět tak k prudkému snížení růstu mezd v celém hospodářství, které bude nezbytné pro zvrat současné dynamiky nákladů a cen a prudce se zhoršující konkurenceschopnosti v oblasti nákladů. |
| --- | --- |

iii)

přijímat další politiky zaměřené na zmírnění inflačních tlaků, včetně uplatňování odpovědné mzdové politiky ve veřejném sektoru, a přispět tak k prudkému snížení růstu mezd v celém hospodářství, které bude nezbytné pro zvrat současné dynamiky nákladů a cen a prudce se zhoršující konkurenceschopnosti v oblasti nákladů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP listopad 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| KOM list. 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | neuv. |
| KP leden 2007 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (v %) | KP listopad 2007 | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| KOM list. 2007 | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | neuv. |
| KP leden 2007 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP listopad 2007 | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| KOM list. 2007 (6) | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | neuv. |
| KP leden 2007 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| KOM list. 2007 | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| KOM list. 2007 | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | neuv. |
| Primární saldo
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| KOM list. 2007 | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | neuv. |
| KP leden 2007 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM list. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (v % HDP) | KP listopad 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM list. 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | neuv. |
| KP leden 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (v % HDP) | KP listopad 2007 | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| KOM list. 2007 | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | neuv. |
| KP leden 2007 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP listopad 2007

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

KOM list. 2007

11,9

10,5

7,2

6,2

neuv.

KP leden 2007

11,5

9,0

7,5

7,5

neuv.

Inflace HISC

(v %)

KP listopad 2007

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

KOM list. 2007

6,6

9,6

9,8

6,0

neuv.

KP leden 2007

6,6

6,4

5,2

4,2

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP listopad 2007

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

KOM list. 2007 (6)

2,1

2,7

0,8

– 1,7

neuv.

KP leden 2007

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

KOM list. 2007

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

neuv.

KP leden 2007

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

neuv.

Saldo veřejných financí

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

KOM list. 2007

– 0,3

0,9

0,8

0,5

neuv.

KP leden 2007

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

neuv.

Primární saldo

(v % HDP)

KP listopad 2007

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

KOM list. 2007

0,2

1,3

1,2

0,9

neuv.

KP leden 2007

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM list. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

neuv.

KP leden 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

neuv.

Strukturální saldo (7)

(v % HDP)

KP listopad 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM list. 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

neuv.

KP leden 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(v % HDP)

KP listopad 2007

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

KOM list. 2007

10,6

10,2

7,8

6,4

neuv.

KP leden 2007

10,7

10,5

10,6

9,4

neuv.

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hodnocení zohledňuje zejména podzimní prognózu útvarů Komise a hodnocení, které v říjnu 2007 vypracovala ke zprávě o provádění národního programu reforem Komise.

(3)  Úř. věst. C 89, 24.4.2007, s. 15.

(4)  Nebyly poskytnuty zejména údaje o kapitálových daních (povinné údaje), složkách vnitřní dynamiky trhu a některé prvky tabulky o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů jsou přepočítávány útvary Komise na základě informací uvedených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2006 až 2009 ve výši 9,8 %, 9,8 %, 9,3 % a 8,9 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Nejnovější program ani podzimní prognóza neuvádějí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2007 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/23

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. března 2008

kterým se jmenuje jeden člen správní rady Evropské agentury pro chemické látky

(2008/C 73/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek a o zřízení Evropské agentury pro chemické látky (1), a zejména na článek 79 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 79 nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví, že Rada jmenuje jednoho zástupce z každého členského státu členem správní rady Evropské agentury pro chemické látky. |
| --- | --- |

(1)

Článek 79 nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví, že Rada jmenuje jednoho zástupce z každého členského státu členem správní rady Evropské agentury pro chemické látky.

| (2) | Rozhodnutím ze dne 7. června 2007 (2) Rada jmenovala 27 členů správní Rady Evropské agentury pro chemické látky. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím ze dne 7. června 2007 (2) Rada jmenovala 27 členů správní Rady Evropské agentury pro chemické látky.

| (3) | Rumunská vláda informovala Radu o svém záměru vyměnit rumunského zástupce ve správní radě a předložila kandidaturu nového zástupce, který by měl být jmenován na období do 31. května 2011, |
| --- | --- |

(3)

Rumunská vláda informovala Radu o svém záměru vyměnit rumunského zástupce ve správní radě a předložila kandidaturu nového zástupce, který by měl být jmenován na období do 31. května 2011,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Pan Teodor OGNEAN, rumunské státní příslušnosti, narozen dne 21. února 1947, je jmenován členem správní rady Evropské agentury pro chemické látky namísto paní Rodicy MOROHOIOVÉ na období od 20. března 2008 do 31. května 2011.

Článek 2

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 17. března 2008.

Za Radu

předseda

I. JARC

---

(1)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1. Opravené znění v Úř. věst. L 136, 29.5.2007, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. C 134, 16.6.2007, s. 6.

2

---

Komise

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/24

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

18. března 2008

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,5771 |
| JPY | japonský jen | 154,42 |
| DKK | dánská koruna | 7,4595 |
| GBP | britská libra | 0,7817 |
| SEK | švédská koruna | 9,455 |
| CHF | švýcarský frank | 1,561 |
| ISK | islandská koruna | 121,79 |
| NOK | norská koruna | 8,0675 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,25 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 257,51 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6971 |
| PLN | polský zlotý | 3,5297 |
| RON | rumunský lei | 3,7285 |
| SKK | slovenská koruna | 32,408 |
| TRY | turecká lira | 1,9505 |
| AUD | australský dolar | 1,6974 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5674 |
| HKD | hongkongský dolar | 12,2535 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9509 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1708 |
| KRW | jihokorejský won | 1 600,91 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,6424 |
| CNY | čínský juan | 11,1675 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,255 |
| IDR | indonéská rupie | 14 509,32 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9951 |
| PHP | filipínské peso | 65,134 |
| RUB | ruský rubl | 37,079 |
| THB | thajský baht | 49,218 |
| BRL | brazilský real | 2,6861 |
| MXN | mexické peso | 16,9262 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,5771

JPY

japonský jen

154,42

DKK

dánská koruna

7,4595

GBP

britská libra

0,7817

SEK

švédská koruna

9,455

CHF

švýcarský frank

1,561

ISK

islandská koruna

121,79

NOK

norská koruna

8,0675

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,25

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

257,51

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6971

PLN

polský zlotý

3,5297

RON

rumunský lei

3,7285

SKK

slovenská koruna

32,408

TRY

turecká lira

1,9505

AUD

australský dolar

1,6974

CAD

kanadský dolar

1,5674

HKD

hongkongský dolar

12,2535

NZD

novozélandský dolar

1,9509

SGD

singapurský dolar

2,1708

KRW

jihokorejský won

1 600,91

ZAR

jihoafrický rand

12,6424

CNY

čínský juan

11,1675

HRK

chorvatská kuna

7,255

IDR

indonéská rupie

14 509,32

MYR

malajsijský ringgit

4,9951

PHP

filipínské peso

65,134

RUB

ruský rubl

37,079

THB

thajský baht

49,218

BRL

brazilský real

2,6861

MXN

mexické peso

16,9262

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/25

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5125 – Marel/SFS)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 73/08)

| 1. | Komise dne 12. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Marel Food Systems hf (dále jen „Marel“, Island) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií a majetku kontrolu nad celým podnikem Stork Food Systems (dále jen „SFS“, Nizozemsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. března 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Marel Food Systems hf (dále jen „Marel“, Island) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií a majetku kontrolu nad celým podnikem Stork Food Systems (dále jen „SFS“, Nizozemsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Marel: vývoj, výroba, prodej a servis přístrojů a systémů pro prvotní zpracovávání ryb a drůbeže, a rovněž pro další zpracovávání ryb, červeného masa a drůbeže, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Marel: vývoj, výroba, prodej a servis přístrojů a systémů pro prvotní zpracovávání ryb a drůbeže, a rovněž pro další zpracovávání ryb, červeného masa a drůbeže,

| — | podniku SFS: vývoj, výroba, prodej a servis přístrojů a zařízení pro prvotní zpracovávání drůbeže, a rovněž pro další zpracovávání ryb, červeného masa a drůbeže. |
| --- | --- |

—

podniku SFS: vývoj, výroba, prodej a servis přístrojů a zařízení pro prvotní zpracovávání drůbeže, a rovněž pro další zpracovávání ryb, červeného masa a drůbeže.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5125 – Marel/SFS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5125 – Marel/SFS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

JINÉ AKTY

Komise

| 19.3.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 73/26

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2008/C 73/09)

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„BŒUF DE BAZAS“

č. ES: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adresa: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Název:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Adresa:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Telefon:

(33) 153 89 80 00

Fax:

(33) 142 25 57 97

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Skupina:

| Název: | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Adresa: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Název:

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Adresa:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Tel.:

(33) 556 25 03 32

Fax:

(33) 556 25 23 80

E-mail:

bazas.elevage@expalliance.fr

Složení:

producenti/zpracovatelé( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

Třída 1.1 – Čerstvé maso (a droby)

4.   Specifikace:

(požadavky podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název: „Bœuf de Bazas“

4.2   Popis: Zvíře plemene Bazadaise, Blonde d'Aquitaine nebo kříženec obou plemen.

Čerstvá masa: jatečně upravené tělo, půlka jatečně upraveného těla, čtvrť, bourané maso.

Věk porážky zvířat:

jalovice: 30 měsíců nejméně – 48 měsíců nejvýše,

krávy: 36 měsíců nejméně – 108 měsíců nejvýše,

voli: 36 měsíců nejméně – 60 měsíců nejvýše.

Vlastnosti jatečně upravených těl:

minimální hmotnost:

| — | 300 kg v případě jalovic a krav, |
| --- | --- |

—

300 kg v případě jalovic a krav,

| — | 380 v případě volů, |
| --- | --- |

—

380 v případě volů,

zmasilost E, U, R,

protučnělost 3 a 4,

Pro jatečně upravená těla se stupněm protučnělosti 3 není třeba odstranění podkožního tuku, pro jatečně upravená těla se stupněm protučnělosti 4 je třeba částečné odstranění podkožního tuku.

Barva masa: sytě červená.

4.3   Zeměpisná oblast: Zvířata musí být narozena, chována, vykrmena a poražena v produkční oblasti „Bazas“, která zahrnuje:

departement Gironde,

tyto kantony departementu Landes: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan, Tartas,

kantony v departementu Lot et Garonne a Gers, které hraničí s departementy Gironde a Landes, a sice:

kantony Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin a Seyches departementu Lot et Garonne, hraničící s departementy Gironde a Landes,

kantony Cazaubon, Nogaro, Riscle, Eauze du Gers, hraničící s departementem Landes.

Aby se omezil vliv dopravy na kvalitu masa (pohoda zvířete, omezení stresu) a aby bylo zajištěno lepší monitorování jatečně upravených těl a specifické metody odstranění podkožního tuku, jatka určená pro porážku volů z Bazas se nacházejí v dané produkční oblasti. To umožňuje udržet organoleptické vlastnosti jatečně upravených těl.

4.4   Důkaz původu: Zvíře je identifikováno nejpozději do věku sedmi dnů, a to ušní značkou vyznačenou na každém uchu, přičemž tyto dvě ušní značky obsahují výhradní vnitrostátní identifikační číslo zvířete.

Identifikační dokument („pas“) doprovází zvíře až na jatka: obsahuje údaje o zvířeti (datum narození, kód plemene, vnitrostátní identifikační číslo, ...).

Tento pas umožňuje rovněž rozpoznat různá místa chovu, kde se zvíře vyskytovalo. Každým držitelem zvířete je nalepena etiketa pohybu dobytka a každé místo chovu je identifikováno jedinečným číslem (prvních pět míst označuje kód INSEE pro departement a chovnou obec). Zeměpisný původ zvířat je tím pádem známý.

Na jatkách je jatečně upravené tělo identifikováno číslem porážky, jež umožňuje zpětnou vazbu na vnitrostátní identifikační číslo; jatečně zpracované tělo je identifikováno potravinovým inkoustem a logem „Bœuf de Bazas“. Číslované osvědčení o záruce, do něhož je zaneseno vnitrostátní identifikační číslo zvířete a jeho číslo porážky, doprovází každé jatečně upravené tělo, každou půlku jatečně upraveného těla nebo čtvrť jatečně upraveného těla prodanou řezníkovi. Řezníci tyto produkty prodávají ve výhradní licenci nebo na vlastních stojanech v supermarketech. Tato opatření jsou doprovázena předmětnými účetními kontrolami.

4.5   Způsob produkce: Chov zvířat v délce nejméně 30 měsíců v případě jalovic a nejméně 36 měsíců v případě krav a volů.

Telata chovaná podle dojného postupu (dojení dojnicí).

Zvířata jsou držena nejméně sedm měsíců na pastvině, kromě případů výjimečných povětrnostních podmínek.

Zvířata jsou vyživována trávou nebo krmivy vyprodukovanými zejména v zemědělském podniku samotném a doplňkovou potravou stanovenou Sdružením na ochranu volů z Bazas.

Výživa v období výkrmu (konečná fáze): toto období o minimální délce čtyř měsíců má za cíl dokončit výkrm zvířat a umožňuje dosažení optimálních jakostních vlastností jatečně upravených těl a masa.

Během konečné fáze nebo alespoň po dobu posledních dvou měsíců je zvíře povinně vyživováno v korytu nebo mu jsou přidělovány porce krmiva.

Konečná fáze se uskutečňuje pomocí obilovin nebo obilného šrotu (kukuřice, pšenice, ječmen, tritikale, oves, žito, ...), které jsou doplněny objemnými krmivy (pastva, seno) a/nebo kořeny a hlízami.

Chovatel – krmič musí sladit objem krmiva s biologickým stavem zvířete a jeho potravinovými zvyky. V tomto smyslu je doplňkově k obilovinám, jež musí tvořit energetický základ krmiva, povoleno podávání kukuřičné siláže a/nebo trávy, přičemž tyto dvě položky nikdy nesmí přesáhnout 50 % sušiny krmiva.

Doplňkově k obilovinám smějí být zkrmovány olejné pokrutiny (zejména sojové a lněné).

Zpravidla se produkuje více než 70 % krmiv v zemědělském podniku samotném, což je více než 90 % krmiva měřeno délkou života skotu.

Zrání masa: Nejméně 10 dní.

4.6   Souvislosti:

Zvláštní vlastnost:

Díky oceánickému klimatu oblasti (mírné zimy, časté deště během celého roku, vysoká délka slunečního svitu) mohou být obhospodařovány pastviny a přírodní nebo dočasné louky a dobytek může zůstávat více než polovinu roku na pastvině.

Pro produkci hovězího masa „Bœuf de Bazas“ se tradičně používají v této oblasti chovaná plemena Bazadaise a Blonde d'Aquitaine, u nichž se jedná o regionální plemena.

Pověst:

Označení „Bœuf de Bazas“ sahá až do 13. století a vztahovalo se vždy na nejlepší plemena místního masa produkovaného v oblasti města Bazas.

Dobrá pověst „Bœuf de Bazas“ přetrvává od té doby v podobě tradičního průvodu volů z Bazas ve čtvrtek před postní nocí, označovaného jako„Slavnost krmných volů“. Tato slavnost nezanikla ani v obdobích ohrožení (za francouzského Ancien Régime). Voli nasazení jako tažná zvířata byli poté vykrmováni a prodáváni zejména na trhu města Bazas.

Dobrá pověst „Bœuf de Bazas“ stále přetrvává.

Na místní úrovni:

| — | v době karnevalu přitahuje slavnost krmných volů v Bazas každoročně četné návštěvníky a řeznictví, jež se připojila k akci „Bœuf de Bazas“, vykazují v této době nárůst obratu o 30 %. Tato slavnost spočívá na zvláštnosti a známosti produktu a na druhé straně umožňuje udržet známost tohoto hovězího masa pro další generace, |
| --- | --- |

—

v době karnevalu přitahuje slavnost krmných volů v Bazas každoročně četné návštěvníky a řeznictví, jež se připojila k akci „Bœuf de Bazas“, vykazují v této době nárůst obratu o 30 %. Tato slavnost spočívá na zvláštnosti a známosti produktu a na druhé straně umožňuje udržet známost tohoto hovězího masa pro další generace,

| — | další obce v oblasti CHZO rovněž rozvinuly podobné akce. |
| --- | --- |

—

další obce v oblasti CHZO rovněž rozvinuly podobné akce.

Na národní úrovni:

Pověst dalece přesahuje místní rámec. Zde několik příkladů z novější doby:

| — | článek ve Figaru ze dne 16. února 2003 s titulkem „Krmný vůl slaví svůj karneval“ („Le bœuf gras fait son carnaval“), |
| --- | --- |

—

článek ve Figaru ze dne 16. února 2003 s titulkem „Krmný vůl slaví svůj karneval“ („Le bœuf gras fait son carnaval“),

| — | recept „croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des Landes“, představený v rámci programu France 5 „Les escapades de Petitrenaud“. |
| --- | --- |

—

recept „croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des Landes“, představený v rámci programu France 5 „Les escapades de Petitrenaud“.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Qualisud |
| --- | --- |
| Adresa: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Název:

Qualisud

Adresa:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Tel.:

(33) 558 06 15 21

Fax:

(33) 558 75 13 36

E-mail:

qualisud@wanadoo.fr

Tento kontrolní subjekt je schválený a akreditovaný v souladu s normou EN 45 011.

4.8   Označování: Obchodní označení „Bœuf de Bazas“.

Označování musí obsahovat zejména políčko s údaji, které informuje spotřebitele o vlastnostech produktu:

druh zvířete (samice nebo vůl),

identifikační číslo zvířete,

identifikační číslo jatečně zpracovaného těla, pokud třeba (číslo místa porážky),

datum narození,

plemeno,

název a adresa chovatele,

datum porážky,

hmotnost jatečně upraveného těla,

zařazení,

jméno příjemce.

Toto osvědčení doprovází jatečně upravené tělo, půlku jatečně upraveného těla nebo čtvrť až do fáze prodeje spotřebiteli.

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---