# Eiropas Savienības C 86/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 86 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 5. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 86

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 5. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2008/C 086/01 | Kopīgs Padomes un Komisijas 2008. gada progresa ziņojums par darba programmas Izglītība un apmācība 2010 īstenošanu — Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem | 1 |
| | Komisija |
| 2008/C 086/02 | Lietas ierosināšana (Lieta COMP/M.4942 — Nokia/Navteq) (
  1
  ) | 32 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2008/C 086/01

Kopīgs Padomes un Komisijas 2008. gada progresa ziņojums par darba programmas Izglītība un apmācība 2010 īstenošanu — Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem

1

Komisija

2008/C 086/02

Lietas ierosināšana (Lieta COMP/M.4942 — Nokia/Navteq) (
  1
  )

1

32

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 086/03 | Euro maiņas kurss | 33 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 086/03

Euro maiņas kurss

33

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2008/C 086/04 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus — DG EAC/14/08 — ICI sadarbības programma izglītības jomā — ES un Austrālijas, Japānas, Jaunzēlandes un Korejas Republikas sadarbība augstākās izglītības un apmācības jomā | 34 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 086/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  ) | 36 |
| 2008/C 086/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 37 |
| 2008/C 086/07 | Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas, tā sauktās Permis du Valenciennois, saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)
   (
  1
  ) | 38 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2008/C 086/04

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus — DG EAC/14/08 — ICI sadarbības programma izglītības jomā — ES un Austrālijas, Japānas, Jaunzēlandes un Korejas Republikas sadarbība augstākās izglītības un apmācības jomā

— ICI

34

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 086/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator) (
  1
  )

1

36

2008/C 086/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

37

2008/C 086/07

Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas, tā sauktās Permis du Valenciennois, saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)
   (
  1
  )

(Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas, tā sauktās Permis du Valenciennois, saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 5.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/1

---

Kopīgs Padomes un Komisijas 2008. gada progresa ziņojums par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu — “Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem”

(2008/C 86/01)

1.   IEVADS

Izglītība un apmācība ir ļoti svarīgas, lai panāktu ekonomiskas un sociālas pārmaiņas. Elastdrošība, kas vajadzīga, lai vairotu labākas darba vietas, ir atkarīga no tā, ka visiem pilsoņiem ir nodrošināta svarīgu prasmju apguve un iespēja tās atjaunināt visu mūžu (1). Mūžizglītība veicina jaunradi un jauninājumus un sekmē pilnīgu ekonomisku un sociālu līdzdalību.

Tādēļ Padome ir uzstādījusi vērienīgus mērķus darba programmā “Izglītība un apmācība 2010”. Šie mērķi savukārt palīdz īstenot nodarbinātības un izaugsmes pamatnostādnes saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Šos mērķus var sasniegt, tikai pieliekot ilgstošas pūles. Izaugsme, bez šaubām, būs nevienmērīga. Padome un Komisija katru otro gadu sagatavo kopīgu ziņojumu, lai apzinātu sasniegumus un pievērstos jomām, kas izrādījušās sarežģītas.

Šajā dokumentā, kas ir 3. kopīgā ziņojuma daļa (2), uzmanība ir veltīta ievērojamiem panākumiem un problēmām saistībā ar izglītības un apmācības reformām. Jomas, kurās jāpieliek īpašas pūles, ir šādas:

| — | prasmju līmeņa uzlabošana. Cilvēkiem ar zemu prasmju līmeni draud ekonomiska un sociāla atstumtība. Lielākajā daļā valstu bažas rada tas, ka vēl joprojām liels skaits cilvēku priekšlaicīgi pamet skolu, vecāka gadagājuma un mazkvalificētu darba ņēmēju līdzdalība mūžizglītībā ir neliela, un migrantu prasmju līmenis ir zems. Turklāt nākotnē uz zināšanām balstītā ekonomikā darba tirgū būs pieprasījums pēc augstāka kvalifikācijas līmeņa darbaspēkam, kurš sarūk. Zems prasmju līmenis sagādās arvien lielākas grūtības; |
| --- | --- |

—

prasmju līmeņa uzlabošana. Cilvēkiem ar zemu prasmju līmeni draud ekonomiska un sociāla atstumtība. Lielākajā daļā valstu bažas rada tas, ka vēl joprojām liels skaits cilvēku priekšlaicīgi pamet skolu, vecāka gadagājuma un mazkvalificētu darba ņēmēju līdzdalība mūžizglītībā ir neliela, un migrantu prasmju līmenis ir zems. Turklāt nākotnē uz zināšanām balstītā ekonomikā darba tirgū būs pieprasījums pēc augstāka kvalifikācijas līmeņa darbaspēkam, kurš sarūk. Zems prasmju līmenis sagādās arvien lielākas grūtības;

| — | mūžizglītības stratēģijas. Vairumā valstu gūti panākumi, izstrādājot kopīgas un visaptverošas stratēģijas. Saistībā ar šādām stratēģijām panākumi ir uzskatāmi pirmsskolas izglītībā, kvalifikācijas sistēmās un neformālas un ikdienējas izglītības atzīšanā. Tomēr daudzās valstīs vēl nav novatorisku mācību partnerību un ilgtspējīga finansējuma kvalitatīvai, efektīvai un vienlīdzīgai izglītībai un apmācībai (3), īpaši tāpēc, ka palēninājies ieguldījumu pieplūdums. Īpaša uzmanība jāpievērš arī profesionālai konsultēšanai mūža garumā. Būtisks uzdevums visiem ir nodrošināt, lai reformas ir efektīvi īstenotas; |
| --- | --- |

—

mūžizglītības stratēģijas. Vairumā valstu gūti panākumi, izstrādājot kopīgas un visaptverošas stratēģijas. Saistībā ar šādām stratēģijām panākumi ir uzskatāmi pirmsskolas izglītībā, kvalifikācijas sistēmās un neformālas un ikdienējas izglītības atzīšanā. Tomēr daudzās valstīs vēl nav novatorisku mācību partnerību un ilgtspējīga finansējuma kvalitatīvai, efektīvai un vienlīdzīgai izglītībai un apmācībai (3), īpaši tāpēc, ka palēninājies ieguldījumu pieplūdums. Īpaša uzmanība jāpievērš arī profesionālai konsultēšanai mūža garumā. Būtisks uzdevums visiem ir nodrošināt, lai reformas ir efektīvi īstenotas;

| — | zināšanu triāde (izglītība, pētniecība un jauninājumi). Zināšanu triādei ir būtiska nozīme nodarbinātības un izaugsmes veicināšanā. Tādēļ ir svarīgi paātrināt reformu, veicināt izcilību augstākajā izglītībā un augstskolu un uzņēmumu partnerībās, kā arī nodrošināt, lai visas izglītības un apmācības nozares pilnībā izmantotu savu potenciālu, sekmējot jaunradi un novatorismu. |
| --- | --- |

—

zināšanu triāde (izglītība, pētniecība un jauninājumi). Zināšanu triādei ir būtiska nozīme nodarbinātības un izaugsmes veicināšanā. Tādēļ ir svarīgi paātrināt reformu, veicināt izcilību augstākajā izglītībā un augstskolu un uzņēmumu partnerībās, kā arī nodrošināt, lai visas izglītības un apmācības nozares pilnībā izmantotu savu potenciālu, sekmējot jaunradi un novatorismu.

2.   PANĀKUMI IR GŪTI VAIRĀKĀS JOMĀS

Eiropā panākumi ir gūti vairākās jomās. Tas gan nenozīmē, ka progress ir vienmērīgs vai ka vairs nevajag pielikt pūles. Reformas lēnā gaita vēl aizvien ir viena no galvenajām problēmām. Tomēr vairums valstu šādās jomās jau ir īstenojušas reformas vai šobrīd to dara:

2.1.   Mūžizglītības stratēģijas un kvalifikācijas sistēmas

Vairums valstu ir izstrādājušas skaidras mūžizglītības stratēģijas (4), kurās paredzētas attiecīgas valsts politikas prioritātes un dažādu nozaru savstarpējās attiecības (5).

Lielākajā daļā šo stratēģiju ir iekļauta visaptveroša mūžizglītības vīzija, kas attiecas uz visiem izglītības un apmācības veidiem un pakāpēm. Tomēr dažās stratēģijās uzmanība ir vērsta uz formālām izglītības un apmācības sistēmām vai uz atsevišķu posmu izstrādi mūžizglītības procesā.

Ir pazīmes, kas liecina, ka tiek nostiprināti izglītības un apmācības politikas atzinumu pamati (6). Tas ir vajadzīgs, lai sistēmas kopumā būtu saskaņotas, un lai pēc iespējas labāk varētu sadalīt resursus. Dažās valstīs saskaņotību stiprina arī tas, ka prioritāte dota viegli pielāgojamiem izglītības iegūšanas veidiem un pārejai starp sistēmas dažādiem elementiem.

Kvalifikācijas sistēmas un neformālas un ikdienējas izglītības atzīšana

Valstu kvalifikācijas sistēmas, kas ir saistītas ar Eiropas kvalifikācijas sistēmas izveidi saistībā ar mūžizglītību (7), tiek izstrādātas lielākajā daļā valstu (5). Līdz ar to lielāks uzsvars tiek likts uz izglītības rezultātiem.

Tiek izstrādātas arī sistēmas neformālas un ikdienējas izglītības atzīšanai, lai gan tas notiek lēnāk (5). Pašreizējais uzdevums ir pāriet no izmēģinājuma uz pilnīgu valstu kvalifikācijas sistēmu piemērošanu, tostarp zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem vai bezdarbniekiem nodrošinot plašākas iespējas iegūt augstāko izglītību, izglītību un apmācības kvalifikācijas.

Portugālē 2000. gadā valsts mērogā izveidoja centrus prasmju atzīšanai, apstiprināšanai un sertificēšanai (RVCC). Šobrīd apstiprināšanas procesā ir gandrīz 250 000 pieaugušo. Centri novērtē un apstiprina prasmes īpašās kvalifikācijas jomās. Sertificēšanas procesā cita starpā ir pārbaude, ko veic ārēja komisija, un vajadzības gadījumā — arī papildu apmācība.

2.2.   Pirmsskolas izglītība

Eiropā arvien plašāk tiek atzīta pirmsskolas izglītības nozīme. Tās spēja uzlabot efektivitāti un vienlīdzīgumu atspoguļojas jaunu pieeju un politikas izstrādē. Tajos iekļaujas mācību saturu pārskatīšana (8), skolotāju spēju veidošana (9), daļēja pirmsskolas izglītības iekļaušana obligātajā izglītībā (10), kvalitātes novērtēšana (11), kā arī ieguldījumu palielināšana, piemēram, personāla skaita palielināšana pirmsskolas iestādēs (12).

Vairākās valstīs veikti sekmīgi izmēģinājuma projekti un shēmas. Pašreizējais uzdevums ir pāriet no izmēģinājuma pasākumiem uz vispārēju īstenošanu, to atbalstot ar ieguldījumiem, it īpaši ieguldot kvalificētā personālā.

ES-27 dalībvalstīs laikposmā no 2000. gada līdz 2005. gadam četrgadīgu bērnu līdzdalība izglītībā palielinājās par apmēram 3 procentu punktiem, pārsniedzot 85 (13).

2.3.   Augstākā izglītība: neapšaubāma nozīme Lisabonas stratēģijā

Augstākās izglītības modernizācija ir ļoti svarīga gan zināšanu triādē, gan Lisabonas stratēģijā. Eiropas un valstu mērogā pastiprināta uzmanība pievērsta pārvaldības, finansējuma un pievilcības jautājumiem. Tie papildina Boloņas reformas.

Stabila attīstība novērota saistībā ar augstskolu autonomijas palielināšanu. Tas nozīmē lielāku finansiālu autonomiju un jaunus atbildības mehānismus. Tiek izmēģināti jauni ieinteresēto personu līdzdalības veidi, lielākoties attiecībā uz augstākās izglītības iestāžu vadību, bet arī saistībā ar mācību plāna izstrādi (14) vai mācību rezultātu novērtēšanu (15).

Augstākās izglītības pārstāvju kopa patlaban izstrādā brošūru politikas veidotājiem un plašākai sabiedrībai par paraugpraksi augstskolu modernizācijā.

2.4.   Izglītība un apmācība saistībā ar plašāku ES politiku

Vairums dalībvalstu uzskata, ka izglītība, apmācība un prasmju uzlabošana ir ļoti būtiski jautājumi Lisabonas valstu reformu programmās no 2005. gada līdz 2008. gadam. Par to liecina nozīmīgais šo valstu ieguldījums, īstenojot integrētās pamatnostādnes par izaugsmi un nodarbinātību.

Ievērojami panākumi gūti, saistot struktūrfondu darba programmas ar prioritātēm darba programmā “Izglītība un apmācība 2010”. Tas ir bijis īpaši uzskatāms, strādājot ar izvirzītajiem rādītāju un kritēriju jautājumiem.

Labas sekmes gūtas arī, izstrādājot Eiropas parauginstrumentus reformu veicināšanai. 2006. un 2007. gadā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma ieteikumus pamatprasmju, mobilitātes kvalitātes un augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas jomā, turklāt ir panākta vienošanās par Eiropas kvalifikāciju sistēmu.

Kopumā Komisija un dalībvalstis ir arī panākušas būtisku progresu, īstenojot darbības, kas paredzētas Valodu rīcības plānā 2004–2006 (16).

3.   JOMAS, KURĀS VĒL NAV PANĀKTA PIETIEKAMS PROGRESS

3.1.   Mūžizglītības īstenošana

Īstenošana vēl joprojām ir grūtākais mūžizglītības stratēģiju uzdevums. Lai to risinātu, iestādēm jāuzņemas nopietnas saistības, jāveic saskaņošanas pasākumi un jāsadarbojas ar visām attiecīgām ieinteresētajām personām. Pastiprinot pūliņus, nodomi top par politiku, no kuras savukārt rodas rezultāti. Būtiska ir atbilstoša pasākumu sadale un lielāks ieguldījums. Darāmā vēl ir daudz.

Valsts izdevumu izglītības jomā pozitīvās tendences no 2000. gada līdz 2003. gadam, šķiet, apstājušās 2004. gadā.

ES kopīgie valsts izdevumi izglītības jomā procentos no IKP palielinājās no 2000. gada (4,7 %) līdz 2003. gadam (5,2 %), bet tad samazinājās līdz 5,1 % 2004. gadā. Izdevumu līmenis dažādās valstīs joprojām būtiski atšķiras (sākot no 3,3 % no IKP Rumānijā līdz 8,5 % Dānijā). Kopš 2000. gada nedaudz palielinājušies privātā sektora izdevumi izglītības iestādēm procentos no IKP, bet attīstība palēninājās 2004. gadā (13).

Lai gan dažas ES kritēriju jomas iestrādātas valsts izvirzītajos mērķos, visas valstis [...] nav izvirzījušas šādus mērķus (5).

3.2.   Pamatprasmes visiem

Lielas grūtības joprojām ir saistītas ar priekšlaicīgu skolas pamešanu, vidējās izglītības iegūšanu un pamatprasmēm. Kopš 2000. gada nav panākts pietiekams progress, lai sasniegtu ES kritērijus līdz 2010. gadam. Dažās valstīs stāvoklis pat ir pasliktinājies no 2000. gada līdz 2006. gadam Dažās valstīs priekšlaicīgas skolas pamešanas līmenis joprojām ir ļoti augsts, 2006. gadā pārsniedzot 20 %. Rezultāti saistībā ar personām ar sliktu lasītprasmi ir pasliktinājušies, nevis uzlabojušies.

Eiropā ir pārāk daudz jauniešu, kas pamet izglītību, neapguvuši prasmes, kas vajadzīgas, lai piedalītos zināšanu sabiedrībā un bez kavēkļiem iesaistītos darbā (17). Viņiem draud sociāla atstumtība. Turklāt viņiem jau agri tiek liegtas mūžizglītības iespējas.

Priekšlaicīga skolas pamešana: katrs sestais jaunietis (15,3 %) vecumā no 18 līdz 24 gadiem ES-27 vēl arvien pamet skolu, nepabeidzot vidusskolu, un pēc tam neiegūst nekādu citu izglītību vai apmācību. Virzībai jābūt raitākai, lai līdz 2010. gadam sasniegtu ES kritēriju 10 % apjomā.

Saistībā ar vidējās izglītības iegūšanu novērota lēna, bet stabila attīstība. Pēdējos gados stāvoklis nedaudz uzlabojies, bet tas nav pietiekami, lai sasniegtu 2010. gada mērķi (lai vismaz 85 % no 22 gadus veciem jauniešiem iegūtu vismaz vidējo izglītību).

Lai gan ES kritērijs ir — ES līdz 2010. gadam 15 gadus vecu jauniešu ar sliktu lasītprasmi procentuālo attiecību samazināt par 20 % salīdzinājumā ar 2000. gadu —, šī procentuālā attiecībā faktiski palielinājās no 2000. gada līdz 2006. gadam (13).

Migrantu un tādu iedzīvotāju grupas, kas ir nelabvēlīgā situācijā un kuriem ir atšķirīga kultūras izcelsme, uzrāda sliktākus rezultātus kritēriju jomās lielākajā daļā valstu (18). Viņiem vajadzīga īpaša uzmanība. Šo grupu integrācija pirmsskolas izglītībā uzlabotu valodu apguvi un viņu izredzes veiksmīgi mācīties skolā.

Jāpapildina ierosmes, ar ko novērš priekšlaicīgu skolas pamešanu un sociāli ekonomiskos trūkumus. Palīdzētu ārpusmācību pasākumi (piemēram, kultūras vai sporta), vietējās partnerības, lielāka vecāku līdzdalība, vecāku apmācības vajadzību risināšana un labklājības uzlabošana skolās gan skolniekiem, gan skolotājiem.

3.3.   Skolotāju izglītība un apmācība

Skolotāju izglītības kvalitāte skolas vidē ir tas aspekts, kas visvairāk ietekmē skolnieku sniegumu (19).

Skolotājiem un instruktoriem nākas saskarties ar lielāku klašu daudzveidību, pieprasījumu pēc jaunas kompetences, un viņiem jāpievērš īpaša uzmanība individuālām mācību vajadzībām. Palielinot skolu autonomiju, rodas jauni uzdevumi.

Tuvākajā nākotnē nāksies aizstāt lielas vecāka gadagājuma skolotāju grupas. Profesijai jākļūst pievilcīgākai.

Tomēr pašreizējās skolotāju izglītības un apmācības sistēmas nereti nevar sniegt skolotājiem to apmācību, kas viņiem vajadzīga. Tas īpaši attiecas uz skolotāju tālākizglītību un profesionālo izaugsmi. Mācības darbavietā skolotājiem ir obligātas vienpadsmit dalībvalstīs.

3.4.   Augstākā izglītība: izcilība, partnerības un finansējums

Valstis pievērš lielāku uzmanību tam, lai stiprinātu augstskolu nozīmi pētniecības un jauninājumu jomā, un biežākas kļūst partnerības starp augstskolām un uzņēmējdarbības sfēru. Tomēr daudzās citās valstīs vēl jāveic uzlabojumi šajā jomā (20).

Lai sasniegtu izcilību augstākās izglītības iestādēs, pasākumiem vienādā mērā būtu jābūt vērstiem uz izglītību, pētniecību un zināšanu nodošanu. Šobrīd mācīšanas jautājums tiek risināts reti. Ierosinātais Eiropas Tehnoloģiju un inovāciju institūts (21) veicinās pārmaiņas izglītības un pētniecības iestādēs, kļūstot par paraugu izglītības, pētniecības un jauninājumu integrācijā.

Vācijā federālā valdība un federālo zemju valdības ir uzsākušas ierosmi izcilībai, kas no 2006. gada līdz 2011. gadam sniedz papildu EUR 1,9 miljardus, lai sekmētu augsta līmeņa pētniecību augstskolās, kuras izvēlētas pēc konkurences principa. Šajā ierosmē ir paredzēti trīs darbības virzieni: augstskolas; grupas, kurās apvienots augstskolu pētniecības darbs, ārpus augstskolu pētniecība un uzņēmumi; visaptverošas stratēģijas lielākajām pētniecības augstskolām.

Grūtības joprojām sagādā ieguldījumu palielināšana, tostarp no privātiem avotiem. Vienlaikus jānodrošina plašas iespējas piekļūt daudz un dažādām mācību un pētniecības programmām. Vairākām valdībām ir pieejami instrumenti, lai veicinātu privātus ieguldījumus, piemēram, nodokļu atlaides (22), valsts un privātās partnerības vai sponsorēšanas sistēmas (23), un dažas ir ieviesušas vai paaugstinājušas mācību vai reģistrācijas maksu (24).

Valsts izdevumi augstākās izglītības iestādēm ES, tostarp izglītībai un pētniecībai, 2004. gadā bija 1,1 % no ES-27 IKP. Tie svārstījās no 0,6 % Maltā līdz 2,5 % Dānijā. Tomēr kopējie izdevumi vēl joprojām ir daudz zemāki nekā Amerikas Savienotajās Valstīs. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka Amerikas Savienotajās Valstīs privātais finansējums ir vairāk nekā septiņreiz lielāks. Izdevumi uz vienu augstskolas studentu ASV bija vairāk nekā divreiz augstāki par vidējo ES rādītāju (25).

Lai gan ir gūti panākumi, palielinot augstskolu autonomiju un atskaites iespējas, ir ļoti maz informācijas par palīdzību, ko augstskolu mācībspēki un vadība saņēmuši, lai risinātu šo uzdevumu.

3.5.   Pieaugušo līdzdalība mūžizglītībā

Pieaugušo līdzdalība mūžizglītībā vairs nevirzās tā, lai sasniegtu ES kritērijus. Jāpieliek lielākas pūles, lai paaugstinātu iedzīvotāju prasmju līmeni un sasniegtu elastdrošību visā darba tirgū.

Virzība, lai sasniegtu ES kritēriju (12,5 %), līdz 2005. gadam ritēja lielākoties tā, kā paredzēts (26). Tomēr 2006. gadā vidēji 9,6 % eiropiešu vecumā no 25 līdz 64 gadiem piedalījās izglītības vai apmācības pasākumos, kas ir nedaudz mazāk nekā 2005. gadā. Kopējā rādītājā nav atspoguļots būtisks līdzsvara trūkums. Iespējamība ir sešas reizes lielāka, ka pieaugušie ar augstāko izglītību piedalās mūžizglītībā, nekā tie, kam ir zema kvalifikācija.

Īpaša problēma ir vecāka gadagājuma un mazkvalificētu darba ņēmēju līdzdalība mūžizglītībā gadījumos, kad līdzdalības rādītāji jau tā ir zemi visiem iedzīvotājiem kopumā (27). Turklāt zema kvalifikācija ir īpaši izplatīta migrantu grupās. Līdz ar demogrāfiskajām un darba tirgus tendencēm pieaugs pieprasījums pēc augstas kvalifikācijas, un būs mazāk iespēju cilvēkiem ar zemu kvalifikāciju. Jāpievērš lielāka uzmanība šo grupu apmācībai.

3.6.   Profesionālās izglītības un apmācības (VET) pievilcīgums, kvalitāte un nozīme

Jāturpina darbs, lai uzlabotu VET kvalitāti un pievilcīgumu. Kopenhāgenas procesā tā ir viena no svarīgākajam prioritātēm (28).

Dažās valstīs ir izveidotas modernas un visaptverošas sistēmas kvalitātes nodrošināšanai (29), bet citās valstīs tās vēl ir sagatavošanas procesā (30).

Tas, ka vairāk tiek izmantotas pieejas, kuru pamatā ir apmācības programmu rezultāti un kvalifikācija, nostiprina VET nozīmi darba tirgū. Papildu priekšrocības rada atjaunota pievēršanās praksei, uzņēmumu sadarbībai ar skolām, un uz darbu balstītām mācībām. Tomēr ir maz uzlabojumu attiecībā uz iespējām paredzēt, kādas prasmes un kvalifikācijas būs vajadzīgas.

VET reizēm netiek veiksmīgi integrēta pārējā izglītības sistēmā. Tā var veicināt to, lai tie, kas citādi pamestu skolu, turpinātu izglītību un apmācību gadījumos, kad pirmajos skolas posmos ir nodrošinātas pamatprasmes, kas vajadzīgas, lai vēlāk sāktu VET. Lai gan dažās dalībvalstīs (31) profesionāla konsultēšana mūža garumā ir svarīga politikas prioritāte, īpaša uzmanība joprojām jāpievērš profesionālai konsultēšanai pieaugušiem. Jāpanāk progress arī, lai samazinātu šķēršļus, pārejot no VET uz tālākizglītību vai augstāko izglītību.

3.7.   Starpvalstu mobilitāte

Ir gūti panākumi, īstenojot un izmantojot Europass
   (32). Tomēr starpvalstu mobilitāti saistībā ar mācībām lielākoties padara iespējamu ES programmas. Lielākā daļa valstu pasākumu attiecas uz augstāko izglītību. Mobilitāte VET jomā ir īpaši grūta.

Luksemburgas universitātē mobilitāte ir obligāta. Visiem studentiem bakalaura programmā daļa mācību programmas jāapgūst ārzemēs.

4.   TURPMĀKĀ RĪCĪBA

4.1.   Mūžizglītības īstenošana, lai sasniegtu efektivitāti un līdztiesību

Vēl joprojām ir būtiski trūkumi mūžizglītības stratēģiju saskaņotībā un vispusībā. Pašreizējais uzdevums ir īstenošana. Daudzos gadījumos īstenošana tikai nesen sākta. Stratēģiju uzticamība ir atkarīga no to saistības ar politikas pasākumiem. Tā ir atkarīga no iestāžu spējas virzīt resursus. Tā ir atkarīga arī no iestāžu spējas visos līmeņos iesaistīt valsts iestādes un ieinteresētās personas, veidojot mācību partnerības.

Zināšanu bāzes uzlabošana

Jāuzlabo zināšanas par izglītības un apmācības politikas ekonomisko un sociālo ietekmi (33). Attīstot Eiropas un valstu pamatpētījumus par izglītības un apmācības politiku un praksi, jāņem vērā gan efektivitāte, gan vienlīdzīgums.

Savstarpēja mācīšanās un pieredzes apmaiņa starp politikas veidotājiem un ieinteresētajām personām ir būtisks kompetences avots, kas būtu jāatbalsta. Būtu jāturpina uzraudzīt mūžizglītības stratēģiju izveidi un īstenošanu, lai sasniegto varētu izvērtēt 2010. gada kopējā ziņojumā.

Ilgtspējīgs finansējums

Joprojām svarīgs ir finansējuma līmenis, efektivitāte un ilgtspēja. Daudzas valstis eksperimentē ar jauniem instrumentiem un stimuliem privātam finansējumam. Tas nozīmē pievēršanos privātpersonām, mājsaimniecībām un darba devējiem. Šīs pūles jāpalielina.

Prasmju līmeņa uzlabošana

Palielinot ieguldījumu pirmsskolas izglītībā, gūst vislabākos rezultātus efektivitātes un vienlīdzīguma ziņā (34). Pamatkompetenču agrīna iegūšana ir efektīvs veids, lai izveidotu pamatus turpmākai izglītībai, uzlabotu rezultātu līdztiesīgumu un vispārīgo prasmju līmeni. Pāreja uz darba tirgu kļūst vieglāka, un izpaliek prasmju trūkums.

Joprojām ir pieprasījums pēc inženieriem un absolventiem zinātnes jomā. Tādēļ piesaistei zinātniski tehnisko disciplīnu studijām joprojām jāpievērš uzmanība.

Tomēr jāuzlabo VET tēls, statuss un pievilcīgums. Būtu jāizstrādā pielāgojamas, posmos iedalītas struktūras, lai VET sākumposmā būtu vienkāršāk pieejama, uzlabotos mobilitāte un iespējas atgriezties izglītības sistēmā. Visiem iedzīvotājiem būtu jābūt pieejamām integrētām sistēmām, lai orientētos mūžizglītībā. Īpaša uzmanība jāpievērš pieaugušo izglītībai.

Sociāli ekonomisko trūkumu novēršana

Izglītība un apmācība var palīdzēt pārvarēt sociāli ekonomiskos trūkumus. Bet tā var arī tos pastiprināt. Līdztiesības trūkums izglītībā un apmācībā rada milzīgas izmaksas. Nereti tās ir slēptas, bet tik pat reālas. Tāpēc jautājumam par līdztiesības nodrošināšanu attiecībā uz izglītības pieejamību, dalību izglītībā, metodēm un rezultātiem arī turpmāk jābūt prioritāram.

Migrantu potenciāla izmantošana

Pieaugošā dažādība Eiropas sabiedrībā rada papildu problēmas izglītības un apmācību jomā. Migrantu mācību rezultāti, dalības un pabeigtas izglītības rādītāji parasti ir zemāki par vidējo rādītāju. Lai gan to var daļēji izskaidrot ar tādiem apstākļiem kā sociāli ekonomiskais stāvoklis un valoda, ir fakti, kas liecina, ka izglītības un apmācības politika un sistēmas neatrisina šīs problēmas, bet, iespējams, padziļina tās (35). Šai situācijai jāpievērš īpaša uzmanība, lai stiprinātu migrantu ekonomisko un sociālo iekļaušanu, kā arī kultūru savstarpējo dialogu.

Kvalitatīva apmācība

Skolotājiem vajadzīga labāka profesionālā sagatavošana un pastāvīgas izaugsmes iespējas. Tas uzlabos izglītības un apmācības rezultātus. Ļoti svarīgi ir arī iesaistīt skolotājus un instruktorus jauninājumu un reformu ieviešanā. Komisija ir izklāstījusi atbilstīgus mērķus (36). Tā veic arī sabiedrisku apspriešanos par skolām (37). Darba programmā paredzētas atbilstīgas iespējas problēmu risināšanai.

4.2.   Jauninājumi un jaunrade: izglītība kā galvenais elements zinību triādē

Izglītība ir zinību triādes pamatā, turklāt tā veicina nodarbinātību un izaugsmi. Augstskolas ir triādes centrā. Ļoti svarīgi ir izcilības centri, kas vērsti uz apmācību, pētniecību un zināšanu nodošanu. Vēl daudz kas jāpaveic, lai augstākās izglītības iestādes un uzņēmējdarbības sfēra varētu sadarboties partnerībās.

Pētniecībai un jauninājumiem vajag, lai iedzīvotājiem būtu plašs prasmju pamats. Izcilība un pamatprasmes, īpaši tās, kas saistītas ar uzņēmējdarbību, jaunrade un prasme mācīties jāveicina visās sistēmās un visos izglītības un apmācības līmeņos. Gan skolas, gan VET var sniegt būtisku ieguldījumu, lai veicinātu jauninājumus. Kvalitatīva VET, piemēram, var sekmēt jauninājumu ieviešanu darba vietās.

4.3.   Uzlabota pārvaldība: vislabākais veids, kā izmantot “Izglītības un apmācības 2010” rezultātus

Darba programma gūst rezultātus Eiropas un valstu līmenī. Eiropas parauginstrumentu izstrāde, kopu darbs un savstarpējas mācīšanās pasākumi piešķir izglītojošu aspektu valstu reformām un stiprina tās. Izglītības un apmācības grūtības un cilvēkresursu uzlabošana ir jautājumi, kas izvirzīti priekšplānā Lisabonas valstu reformu programmās vairākumā dalībvalstu. Vēl iespējams uzlabot atvērtās koordinācijas metodes efektivitāti izglītībā un apmācībā, kā arī tās ietekmi un politisko nozīmi. Īpaša uzmanība gan valstu, gan Eiropas mērogā būtu jāpievērš šādiem pasākumiem:

| — | apvienot izglītības un apmācības politiku saistībā ar mūžizglītību, nosakot stratēģiskās prioritātes visā sistēmā; |
| --- | --- |

—

apvienot izglītības un apmācības politiku saistībā ar mūžizglītību, nosakot stratēģiskās prioritātes visā sistēmā;

| — | uzlabot saiknes ar attiecīgajām politikas jomām, piemēram, jauninājumu politiku, nodarbinātības un sociālo politiku, uzņēmējdarbību, pētniecību un struktūrfondiem; |
| --- | --- |

—

uzlabot saiknes ar attiecīgajām politikas jomām, piemēram, jauninājumu politiku, nodarbinātības un sociālo politiku, uzņēmējdarbību, pētniecību un struktūrfondiem;

| — | kopējā darba programmā integrēt politisko izaugsmi augstākās izglītības jomās, VET un pieaugušo apmācībā; |
| --- | --- |

—

kopējā darba programmā integrēt politisko izaugsmi augstākās izglītības jomās, VET un pieaugušo apmācībā;

| — | veidot stingras saiknes starp Lisabonas integrēto pamatnostādņu īstenošanu un attīstību, kā arī ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010”, un vairāk publiskot mūžizglītību Lisabonas stratēģijā; |
| --- | --- |

—

veidot stingras saiknes starp Lisabonas integrēto pamatnostādņu īstenošanu un attīstību, kā arī ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010”, un vairāk publiskot mūžizglītību Lisabonas stratēģijā;

| — | brīvprātīgi veikt savstarpēju novērošanu attiecībā uz izaugsmi atsevišķās valstīs, izmantojot savstarpēju mācīšanos vai savstarpēju pārskatīšanu; |
| --- | --- |

—

brīvprātīgi veikt savstarpēju novērošanu attiecībā uz izaugsmi atsevišķās valstīs, izmantojot savstarpēju mācīšanos vai savstarpēju pārskatīšanu;

| — | nodrošināt, lai savstarpējas mācīšanās pasākumu rezultāti taptu zināmi politikas veidotājiem un ministriem; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai savstarpējas mācīšanās pasākumu rezultāti taptu zināmi politikas veidotājiem un ministriem;

| — | uzlabot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

—

uzlabot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

| — | turpināt izstrādāt rādītājus un kritērijus saskaņā ar Padomes 2007. gada maija secinājumiem; |
| --- | --- |

—

turpināt izstrādāt rādītājus un kritērijus saskaņā ar Padomes 2007. gada maija secinājumiem;

| — | pēc iespējas labāk izmantot Kopienas fondus un programmas, it īpaši jauno Mūžizglītības programmu 2007–2013 un ES kohēzijas politikas instrumentus. |
| --- | --- |

—

pēc iespējas labāk izmantot Kopienas fondus un programmas, it īpaši jauno Mūžizglītības programmu 2007–2013 un ES kohēzijas politikas instrumentus.

Lai nodrošinātu, ka, veidojot valstu politiku, pilnībā tiek iestrādātas prioritātes, par kurām panākta vienošanās darba programmā “Izglītība un apmācība 2010”, būtu jāveic konkrēti pasākumi, kas minēti 2006. gada kopīgajā ziņojumā.

Būtu jāizveido mehānismi, lai īstenotu darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” un mūžizglītības stratēģijas. Darbs cieši jāsaskaņo ar tiem, kas ir atbildīgi par plašākas sociāli ekonomiskas politikas veidošanu, it īpaši Lisabonas reformām un valstu sociālās iekļaušanas stratēģijām.

Būtu jāturpina izstrādāt valsts mēroga mērķus un rādītājus. Tajos būtu jāņem vērā Eiropas mēroga mērķi un kritēriji. Politika un prakse būtu jāveido, pamatojoties uz zināšanām un vērtējumiem. Kopīgajos principos, nostādnēs un ieteikumos, par kuriem panākta vienošanās Eiropas mērogā, ir nodrošināti atsauces punkti valstu reformu izstrādei.

4.4.   Gatavojoties laikam pēc 2010. gada

Darba programmā “Izglītība un apmācība 2010” ir nodrošināts praktisks atbalsts dalībvalstīm izglītības un apmācības reformu veikšanai. Ir gūti vērā ņemami panākumi kopš programmas uzsākšanas 2002. gadā. Tomēr, lai būtu redzami izglītības un apmācības reformu rezultāti, vajadzīgs ilgāks laiks. Vēl aizvien pastāv lielas problēmas, un ir radušās jaunas. Šis darbs, tostarp sadarbība saistībā ar Boloņas un Kopenhāgenas procesiem, ir jāturpina un jāpadara efektīvāks. Tādēļ jau tagad būtu jāsāk apsvērt atjaunināta stratēģiska pamata izveidi Eiropas sadarbībai izglītības un apmācību jomā. Ņemot vērā izglītības un apmācības lielo nozīmi nodarbinātības un izaugsmes stratēģijā, tās ir cieši jāsaista ar Lisabonas procesa turpmāko attīstību.

---

(1)  Komisijas paziņojums “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību.” COM(2007) 359.

(2)  Šā ziņojuma pamatā galvenokārt ir valstu ziņojumu analīze un snieguma analīze, salīdzinot ar radītāju un kritēriju kopumu. Skat. 2. pielikumu un SEC(2007) 1284 “Lisabonas izglītības un apmācības mērķi. Radītāji un kritēriji 2007.” Tas arī pamatojas uz rezultātiem, kas gūti saistībā ar atvērtās koordinācijas metodi izglītībai un apmācībai, jo īpaši EU parauginstrumentu izmantošanu, un mācīšanos, iesaistot līdzbiedrus, atbalstot dalībvalstu reformas, kā arī uz līdzīgām apmaiņām, kuras veiktas saistībā ar Kopenhāgenas un Boloņas procesu. Par 1. kopīgo ziņojumu skat. Padomes dokumentu 6905/04 EDUC 43 par 2. kopīgo ziņojumu skat. OV C 79, 1.4.2006., 1. lpp.

(3)  Komisijas paziņojums “Efektivitāte un vienlīdzīgums Eiropas izglītības un apmācības sistēmās”, COM(2006) 481.

(4)  Padome piekrita, ka dalībvalstīm līdz 2006. gadam jāizstrādā saskaņotas un visaptverošas mūžizglītības stratēģijas (Padomes 2002. gada jūnija rezolūcija par mūžizglītību, 2004. gada kopīgais ziņojums un 2005. gada pavasara Eiropadome).

(5)  Skat. 1. pielikumu.

(6)  BE flāmu daļa, DE, EE, EL, HU, UK, BG, CY, ES, IE, TR stratēģijās tas ir nosacījums. Skatīt arī SEC(2007) 1098 — “Virzība uz vairāk uz zināšanām balstītu politiku un praksi izglītības un apmācības jomā”.

(7)  COM(2006) 479.

(8)  DE, DK, EL.

(9)  CZ.

(10)  CY, DK, EL, PL.

(11)  ES, LT, HR, NO.

(12)  AT, BE flāmu daļa, CY, DE, DK, EL, ES, HU, MT, NL, PL, SE, SK, UK, HR, IS, NO.

(13)  Skat. 2. pielikumu.

(14)  CY.

(15)  BG, LU, SE, TR.

(16)  Komisijas darba dokuments — Ziņojums par rīcības plāna “Valodu mācīšanās un valodu daudzveidības veicināšana (2004–2006)” īstenošanu — COM(2007) 554 galīgā redakcija/2.

(17)  Komisijas paziņojums “Sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā”, COM(2007) 498.

(18)  SEC(2007) 1284, 50., 75. lpp.

(19)  Komisijas paziņojums “Par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu”, COM(2007) 392.

(20)  Laba prakse ir Ziemeļvalstīs un Apvienotajā Karalistē.

(21)  COM(2006) 604 galīgā redakcija/2.

(22)  ES, SE, SI, SK, TR.

(23)  AT, FR, HU, IE, LU, LV, UK.

(24)  AT, DE, IE, NL, SI, UK, HR.

(25)  SEC(2007) 1284, 67. lpp.

(26)  Tomēr virzība bija tāda, kā paredzēts, tikai tāpēc, ka vairākās valstīs [...] mainīta datu uzskaites metodika, tādējādi pārspīlējot panākumus. Skat. 2. pielikumu.

(27)  SEC(2007) 1284, 81. lpp.

(28)  Padomes secinājumi par turpmākajām prioritātēm pastiprinātā Eiropas sadarbībā profesionālās izglītības un apmācības jomā. Padomes 2006. gada 30. oktobra dokuments 14474/06.

(29)  AT, DE, DK, FI, IE, SE, NO.

(30)  BG, CZ, ES, FR, LU, MT, SI.

(31)  FR, IT.

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Lēmums 2241/2004/EK (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).

(33)  Skatīt SEC(2007) 1098.

(34)  COM(2006) 481, 5. lpp.

(35)  SEC(2007) 1284, 51. lpp.

(36)  Komisijas paziņojums “Par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu”, COM(2007) 392.

(37)  SEC(2007) 1009 “Skolas 21. gadsimtam”.

---

1. PIELIKUMS

Valstu stāvoklis attiecībā uz skaidru mūžizglītības stratēģiju pieņemšanu, kvalifikācijas pamatstruktūru, neformālas/ikdienējās izglītības atzīšanu un valstu izvirzītajiem mērķiem kritēriju jomās

| Y | = | Valstī ir stratēģija, pamatstruktūra, atzīšanas sistēma vai valsts izvirzīti mērķi |
| --- | --- | --- |
| D | = | Valsts izstrādā stratēģiju, pamatstruktūru vai atzīšanas sistēmu |
| N | = | Valstī nav ne pamatstruktūras, ne atzīšanas sistēmas, nedz arī valsts izvirzītu mērķu |
| P | = | Valstī ir mūžizglītības politika, bet nav konkrētas stratēģijas |

Y

=

Valstī ir stratēģija, pamatstruktūra, atzīšanas sistēma vai valsts izvirzīti mērķi

D

=

Valsts izstrādā stratēģiju, pamatstruktūru vai atzīšanas sistēmu

N

=

Valstī nav ne pamatstruktūras, ne atzīšanas sistēmas, nedz arī valsts izvirzītu mērķu

P

=

Valstī ir mūžizglītības politika, bet nav konkrētas stratēģijas

| Valstis | Konkrētas valsts mūžizglītības stratēģijas | Valsts kvalifikāciju pamatstruktūras | Sistēma neformālās un ikdienējās izglītības atzīšanai | Valsts izvirzītie mērķi visās vai dažās ES kritēriju jomās |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Y | D | D | N |
| BE (franču daļa) | Y | D | Y | Y |
| BE (flāmu daļa) | Y | D | Y | Y |
| BG | D | D | D | N |
| CY | Y | N | D | Y |
| CZ | Y | D | D | N |
| DE | Y | D | N | N |
| DK | Y | D | Y | Y |
| EE | Y | D | D | Y |
| EL | Y | N | D | Y |
| ES | Y | D | D | Y |
| FI | Y | D | Y | Y |
| FR | P | Y | Y | Y |
| HR | Y | D | N | Y |
| HU | Y | D | N | Y |
| IE | D | Y | Y | Y |
| IS | P | N | D | N |
| IT | P | D | D | N |
| LI | P | N | N | N |
| LT | Y | D | D | Y |
| LU | P | D | D | N |
| LV | Y | D | D | Y |
| MT | D | Y | N | Y |
| NL | P | D | Y | Y |
| NO | Y | N | Y | N |
| PL | D | D | D | Y |
| PT | P | D | Y | Y |
| RO | D | D | D | Y |
| SE | Y | N | D | N |
| SI | D | D | Y | Y |
| SK | Y | D | D | Y |
| TR | D | D | N | N |
| UK | Y | Y | D | Y |

Valstis

Konkrētas valsts mūžizglītības stratēģijas

Valsts kvalifikāciju pamatstruktūras

Sistēma neformālās un ikdienējās izglītības atzīšanai

Valsts izvirzītie mērķi visās vai dažās ES kritēriju jomās

AT

Y

D

D

N

BE (franču daļa)

Y

D

Y

Y

BE (flāmu daļa)

Y

D

Y

Y

BG

D

D

D

N

CY

Y

N

D

Y

CZ

Y

D

D

N

DE

Y

D

N

N

DK

Y

D

Y

Y

EE

Y

D

D

Y

EL

Y

N

D

Y

ES

Y

D

D

Y

FI

Y

D

Y

Y

FR

P

Y

Y

Y

HR

Y

D

N

Y

HU

Y

D

N

Y

IE

D

Y

Y

Y

IS

P

N

D

N

IT

P

D

D

N

LI

P

N

N

N

LT

Y

D

D

Y

LU

P

D

D

N

LV

Y

D

D

Y

MT

D

Y

N

Y

NL

P

D

Y

Y

NO

Y

N

Y

N

PL

D

D

D

Y

PT

P

D

Y

Y

RO

D

D

D

Y

SE

Y

N

D

N

SI

D

D

Y

Y

SK

Y

D

D

Y

TR

D

D

N

N

UK

Y

Y

D

Y

---

2. PIELIKUMS

(STATISTIKAS DATI)

PROGRESS ATTIECĪBĀ UZ PIECIEM EIROPAS VIDĒJĀ SNIEGUMA ROBEŽLĪMEŅIEM (KRITĒRIJIEM) UN CITIEM GALVENAJIEM RĀDĪTĀJIEM IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS JOMĀ,

balstās uz Komisijas dienestu darba dokumentu — Progress, tiecoties sasniegt Lisabonas mērķus izglītības un apmācības jomā — rādītāji un kritēriji — SEC(2007) 1284

Valstu kodi

EU   Eiropas Savienība

| BE | Beļģija |
| --- | --- |
| BG | Bulgārija |
| CZ | Čehijas Republika |
| DK | Dānija |
| DE | Vācija |
| EE | Igaunija |
| EL | Grieķija |
| ES | Spānija |
| FR | Francija |
| IE | Īrija |
| IT | Itālija |
| CY | Kipra |
| LV | Latvija |
| LT | Lietuva |
| LU | Luksemburga |
| HU | Ungārija |
| MT | Malta |
| NL | Nīderlande |
| AT | Austrija |
| PL | Polija |
| PT | Portugāle |
| RO | Rumānija |
| SI | Slovēnija |
| SK | Slovākija |
| FI | Somija |
| SE | Zviedrija |
| UK | Apvienotā Karaliste |

BE

Beļģija

BG

Bulgārija

CZ

Čehijas Republika

DK

Dānija

DE

Vācija

EE

Igaunija

EL

Grieķija

ES

Spānija

FR

Francija

IE

Īrija

IT

Itālija

CY

Kipra

LV

Latvija

LT

Lietuva

LU

Luksemburga

HU

Ungārija

MT

Malta

NL

Nīderlande

AT

Austrija

PL

Polija

PT

Portugāle

RO

Rumānija

SI

Slovēnija

SK

Slovākija

FI

Somija

SE

Zviedrija

UK

Apvienotā Karaliste

EEA   Eiropas Ekonomikas zona

| IS | Islande |
| --- | --- |
| LI | Lihtenšteina |
| NO | Norvēģija |

IS

Islande

LI

Lihtenšteina

NO

Norvēģija

Kandidātvalstis

| HR | Horvātija |
| --- | --- |
| TR | Turcija |

HR

Horvātija

TR

Turcija

Citas valstis

| JP | Japāna |
| --- | --- |
| US/USA | Amerikas Savienotās Valstis |

JP

Japāna

US/USA

Amerikas Savienotās Valstis

PĀRSKATS PAR PROGRESU PIECĀS KRITĒRIJU JOMĀS

Image

Galvenie rezultāti:

| — | Attiecībā uz augstskolu absolventu skaitu matemātikas, zinātnes un tehnoloģiju jomā (MZT) kritērijs būs vairāk nekā sasniegts; paredzēto progresu panāca jau 2000.–2003. gadā. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz augstskolu absolventu skaitu matemātikas, zinātnes un tehnoloģiju jomā (MZT) kritērijs būs vairāk nekā sasniegts; paredzēto progresu panāca jau 2000.–2003. gadā.

| — | Ir panākts progress attiecībā uz iesaistīšanos mūžizglītībā. Tomēr liela daļa norādītā progresa ir izskaidrojama ar to, ka vairākās dalībvalstīs ir izdarītas izmaiņas pārskatu sagatavošanas metodēs; tāpēc nominālais piedalīšanās līmenis ir lielāks un vispārējais progress ir novērtēts par augstu. |
| --- | --- |

—

Ir panākts progress attiecībā uz iesaistīšanos mūžizglītībā. Tomēr liela daļa norādītā progresa ir izskaidrojama ar to, ka vairākās dalībvalstīs ir izdarītas izmaiņas pārskatu sagatavošanas metodēs; tāpēc nominālais piedalīšanās līmenis ir lielāks un vispārējais progress ir novērtēts par augstu.

| — | Pastāvīgi uzlabojas rādītāji attiecībā uz tādu jauniešu skaitu, kas agri pametuši skolu, bet ir vajadzīgs ātrāks progress, lai sasniegtu kritēriju. |
| --- | --- |

—

Pastāvīgi uzlabojas rādītāji attiecībā uz tādu jauniešu skaitu, kas agri pametuši skolu, bet ir vajadzīgs ātrāks progress, lai sasniegtu kritēriju.

| — | Saistībā ar vidusskolu absolventu skaitu ir panākts tikai neliels progress. |
| --- | --- |

—

Saistībā ar vidusskolu absolventu skaitu ir panākts tikai neliels progress.

| — | Attiecībā uz sliktas lasītprasmes novēršanu rezultāti kopš 2000. gada ir pasliktinājušies, nevis uzlabojušies, kā paredzēts saskaņā ar kritēriju. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz sliktas lasītprasmes novēršanu rezultāti kopš 2000. gada ir pasliktinājušies, nevis uzlabojušies, kā paredzēts saskaņā ar kritēriju.

Metodoloģiskas piezīmes: diagrammas sākumpunkts 2000. gadā ir nulle un kritērijs 2010. gadā ir 100. Tādējādi katrā gadā panākto progresu norāda, sasniegto salīdzinot ar 2010. gada kritēriju. Diagonālā līnija norāda progresu, kas jāpanāk, proti, lai sasniegtu kritēriju, katru gadu ir jāsasniedz 10 % kopējā progresa. Ja attiecīgā līnija atrodas zem diagonālās līnijas, panāktais progress nav pietiekams. Attiecībā uz iesaistīšanos mūžizglītībā ir bijuši vairāki pārtraukumi laikrindās: dažas valstis ir pārstrādājušas datu vākšanas metodes 2002. un 2003. gadā. Sakarā ar jaunu metožu piemērošanu rezultāti, sākot no 2003. gada, ir augstāki un progress 2002.–2003. gadā ir novērtēts par augstu. Tādēļ līnija, kas attēlo iesaistīšanos mūžizglītībā 2002.–2003. gadā, ir punktēta. Attiecībā uz sliktas lasītprasmes rādītājiem (PISA pētījuma dati) dati par salīdzinājumā ietvertām 19 valstīm ir pieejami tikai par 2000. un 2006. gadu (2003. gadā tika salīdzinātas tikai 16 valstis).

PĀRSKATS PAR PROGRESU ATTIECĪBĀ UZ PIECIEM KRITĒRIJIEM

Pārskats par 3 kritērijiem skolas līmenī

| Situācija (jaunākie pieejamie gada dati) un sasniegtais progress kopš 2006. gada | Jaunieši ar sliktu lasītprasmi
  (ESAO/PISA)
  (15 gadu vecumā, %) | Jaunieši, kas agri pametuši skolu
  (Eurostat/LFS)
  (no 18 līdz 24 gadiem, %) | Vidusskolas absolventu skaits
  (Eurostat/LFS)
  (no 20 līdz 24 gadiem, %) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES vidējais rādītājs 2006. gadā | 24,1 | 15,3 | 77,8 |
| ES vidējais rādītājs 2000. gadā | 21,3 | 17,6 | 76,6 |
| Avots: | OECD (PISA) | Eurostat (LFS) | Eurostat (LFS) |
| Beļģija | 0 | 0 | 0 |
| Bulgārija | - | + | ++ |
| Čehijas Republika | - | 0 | 0 |
| Dānija | ++ | + | ++ |
| Vācija | ++ | + | - |
| Igaunija | / | + | ++ |
| Īrija | 0 | ++ | ++ |
| Grieķija | - | + | ++ |
| Spānija | - | - | - |
| Francija | - | + | 0 |
| Itālija | - | ++ | ++ |
| Kipra | :
   (1) | ++ | ++ |
| Latvija | ++ | + | ++ |
| Lietuva | / | ++ | ++ |
| Luksemburga | 0 | - | - |
| Ungārija | ++ | + | 0 |
| Malta | : | ++ | ++ |
| Nīderlande | - | ++ | ++ |
| Austrija | - | + | 0 |
| Polija | ++ | + | ++ |
| Portugāle | ++ | + | ++ |
| Rumānija | - | ++ | + |
| Slovēnija | / | (++) | ++ |
| Slovākija | - | - | - |
| Somija | ++ | + | - |
| Zviedrija | - | - | + |
| Apvienotā Karaliste | / | ++ | + |
| Horvātija | : | ++ | ++ |
| Turcija | ++ | ++ | ++ |
| Islande | - | + | ++ |
| Norvēģija | - | ++ | - |
| Pašreizējais sniegums (jaunākie dati) |
| Tumšs/zaļš | Virs ES vidējā rādītāja |
| Gaišs/rozā | Zem ES vidējā rādītāja |
| Balts | Dati nav pieejami |
| Salīdzinot ar 2000. gadu






  ++ | rādītāju uzlabošanās, kas pārsniedz ES vidējo uzlabošanos |
| + | uzlabošanās, bet tā nesasniedz ES vidējo uzlabošanos |
| 0 | izmaiņas par mazāk nekā 1 % no rādītāja vai — attiecībā uz jauniešu skaitu ar sliktu lasītprasmi — maza izmaiņu ticamības varbūtība |
| - | rādītāju pasliktināšanās |
| () | rezultāti nav salīdzināmi, vai arī tie nav ticami |
| : | dati nav pieejami |
| / | laikrindas nav pieejamas |

Situācija (jaunākie pieejamie gada dati) un sasniegtais progress kopš 2006. gada

Jaunieši ar sliktu lasītprasmi

(ESAO/PISA)

(15 gadu vecumā, %)

Jaunieši, kas agri pametuši skolu

(Eurostat/LFS)

(no 18 līdz 24 gadiem, %)

Vidusskolas absolventu skaits

(Eurostat/LFS)

(no 20 līdz 24 gadiem, %)

ES vidējais rādītājs 2006. gadā

24,1

15,3

77,8

ES vidējais rādītājs 2000. gadā

21,3

17,6

76,6

Avots:

OECD (PISA)

Eurostat (LFS)

Eurostat (LFS)

Beļģija

0

0

0

Bulgārija

-

+

++

Čehijas Republika

-

0

0

Dānija

++

+

++

Vācija

++

+

-

Igaunija

/

+

++

Īrija

0

++

++

Grieķija

-

+

++

Spānija

-

-

-

Francija

-

+

0

Itālija

-

++

++

Kipra

:
   (1)

++

++

Latvija

++

+

++

Lietuva

/

++

++

Luksemburga

0

-

-

Ungārija

++

+

0

Malta

:

++

++

Nīderlande

-

++

++

Austrija

-

+

0

Polija

++

+

++

Portugāle

++

+

++

Rumānija

-

++

+

Slovēnija

/

(++)

++

Slovākija

-

-

-

Somija

++

+

-

Zviedrija

-

-

+

Apvienotā Karaliste

/

++

+

Horvātija

:

++

++

Turcija

++

++

++

Islande

-

+

++

Norvēģija

-

++

-

Pašreizējais sniegums (jaunākie dati)

Tumšs/zaļš

Virs ES vidējā rādītāja

Gaišs/rozā

Zem ES vidējā rādītāja

Balts

Dati nav pieejami

Salīdzinot ar 2000. gadu

++

rādītāju uzlabošanās, kas pārsniedz ES vidējo uzlabošanos

+

uzlabošanās, bet tā nesasniedz ES vidējo uzlabošanos

0

izmaiņas par mazāk nekā 1 % no rādītāja vai — attiecībā uz jauniešu skaitu ar sliktu lasītprasmi — maza izmaiņu ticamības varbūtība

-

rādītāju pasliktināšanās

()

rezultāti nav salīdzināmi, vai arī tie nav ticami

:

dati nav pieejami

/

laikrindas nav pieejamas

Attiecībā uz jauniešiem ar sliktu lasītprasmi LU, NL, SK un TR salīdzinājums veikts laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam. Sīkākai informācijai skatīt piezīmes, kas attiecas uz tabulām par atsevišķiem kritērijiem

PAMATPRASMES

Tādu skolēnu procentuālā daļa, kuru lasītprasme ir pirmajā līmenī vai zemāka (saskaņā ar PISA pētījuma lasītprasmes skalu), 2000–2006

Image

| skolēnu daļa ar zemu lasītprasmi, % | Visi skolēni | Meitenes | Zēni |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| ES-27 | 21,3 | 24,1 | 17 | 30,4 |
| Beļģija | 19,0 | 19,4 | 13,3 | 24,9 |
| Bulgārija | 40,3 | 51,1 | 40,4 | 60,9 |
| Čehijas Republika | 17,5 | 24,8 | 16,9 | 30,8 |
| Dānija | 17,9 | 16,0 | 11,4 | 20,7 |
| Vācija | 22,6 | 20,0 | 14,2 | 25,5 |
| Igaunija | : | 13,6 | 7,0 | 19,9 |
| Īrija | 11,0 | 12,1 | 7,7 | 16,6 |
| Grieķija | 24,4 | 27,7 | 16,2 | 38,6 |
| Spānija | 16,3 | 25,7 | 18,9 | 32,3 |
| Francija | 15,2 | 21,7 | 16,5 | 27,3 |
| Itālija | 18,9 | 26,4 | 19,9 | 33,0 |
| Kipra | : | : | : | : |
| Latvija | 30,1 | 21,2 | 12,8 | 30,1 |
| Lietuva | : | 25,7 | 16,6 | 34,5 |
| Luksemburga | (35,1) | 22,9 | 17,4 | 28,2 |
| Ungārija | 22,7 | 20,6 | 13,2 | 27,3 |
| Malta | : | : | : | : |
| Nīderlande | (9,5) | 15,1 | 11,6 | 18,5 |
| Austrija | 19,3 | 21,5 | 15,4 | 27,4 |
| Polija | 23,2 | 16,2 | 10,2 | 22,4 |
| Portugāle | 26,3 | 24,9 | 19,6 | 30,7 |
| Rumānija | 41,3 | 53,5 | 43,5 | 63,5 |
| Slovēnija | : | 16,5 | 7,9 | 25,2 |
| Slovākija | : | 27,8 | 20,1 | 35,0 |
| Somija | 7,0 | 4,8 | 1,6 | 8,1 |
| Zviedrija | 12,6 | 15,3 | 9,6 | 20,7 |
| Apvienotā Karaliste | (12,8) | 19,0 | 14,1 | 24,0 |
| Horvātija | : | 21,5 | 12,6 | 30,5 |
| Turcija | : | 32,2 | 21,5 | 41,0 |
| Islande | 14,5 | 20,5 | 12,5 | 28,3 |
| Lihtenšteina | 22,1 | 14,3 | 11,1 | 18,0 |
| Norvēģija | 17,5 | 22,4 | 14,9 | 29,4 |
| Japāna | 10,1 | 18,4 | 13,3 | 23,5 |
| ASV | 17,9 | : | : | : |
| Avots: ESAO (PISA) |

skolēnu daļa ar zemu lasītprasmi, %

Visi skolēni

Meitenes

Zēni

2000

2006

2006

2006

ES-27

21,3

24,1

17

30,4

Beļģija

19,0

19,4

13,3

24,9

Bulgārija

40,3

51,1

40,4

60,9

Čehijas Republika

17,5

24,8

16,9

30,8

Dānija

17,9

16,0

11,4

20,7

Vācija

22,6

20,0

14,2

25,5

Igaunija

:

13,6

7,0

19,9

Īrija

11,0

12,1

7,7

16,6

Grieķija

24,4

27,7

16,2

38,6

Spānija

16,3

25,7

18,9

32,3

Francija

15,2

21,7

16,5

27,3

Itālija

18,9

26,4

19,9

33,0

Kipra

:

:

:

:

Latvija

30,1

21,2

12,8

30,1

Lietuva

:

25,7

16,6

34,5

Luksemburga

(35,1)

22,9

17,4

28,2

Ungārija

22,7

20,6

13,2

27,3

Malta

:

:

:

:

Nīderlande

(9,5)

15,1

11,6

18,5

Austrija

19,3

21,5

15,4

27,4

Polija

23,2

16,2

10,2

22,4

Portugāle

26,3

24,9

19,6

30,7

Rumānija

41,3

53,5

43,5

63,5

Slovēnija

:

16,5

7,9

25,2

Slovākija

:

27,8

20,1

35,0

Somija

7,0

4,8

1,6

8,1

Zviedrija

12,6

15,3

9,6

20,7

Apvienotā Karaliste

(12,8)

19,0

14,1

24,0

Horvātija

:

21,5

12,6

30,5

Turcija

:

32,2

21,5

41,0

Islande

14,5

20,5

12,5

28,3

Lihtenšteina

22,1

14,3

11,1

18,0

Norvēģija

17,5

22,4

14,9

29,4

Japāna

10,1

18,4

13,3

23,5

ASV

17,9

:

:

:

Avots: ESAO (PISA)

2000. gadā tādu piecpadsmit gadus vecu skolēnu daļa Eiropas Savienībā, kuriem ir slikta lasītprasme, bija 21,6 % (dati pieejami tikai par 18 dalībvalstīm). Saskaņā ar kritēriju šai daļai līdz 2010. gadam vajadzētu samazināties par vienu piektdaļu (tādējādi šī daļa atbilstu 17,0 % no visiem skolēniem). Lai gan dažās dalībvalstīs šī daļa ir samazinājusies (proti, Vācijā, Polijā un Latvijā), tomēr lielākajā daļā dalībvalstu tā ir palielinājusies, un tādējādi sniegums ES mērogā ir pasliktinājies (2006. gadā šī daļa bija 24,1 %).

Papildpiezīmes:

ES rādītājs: vidējais svērtais, pamatojoties uz to skolēnu skaitu, kas ir reģistrēti mācībām skolā, un datiem par 19 valstīm (LU, NL un UK dati 2000. gadā nav atbilstīgi, tādēļ tie ir likti iekavās un nav iekļauti aprēķinos).

MT nevarēja piedalīties PISA pētījumā.

CY nevarēja piedalīties, jo ESAO dalībvalstis nebija panākušas vienprātību.

JAUNIEŠI, KAS AGRI PAMETUŠI SKOLU

Iedzīvotāju daļa vecumā no 18 līdz 24 gadiem ar zemāko vidējo izglītību, kuri neturpina izglītību vai apmācības, 2000–2006

Image

| Jaunieši, kas agri pametuši skolu, % | Visi | Sievietes | Virieši |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| ES-27 | 17,6 | 15,3 | 13,2 | 17,5 |
| Beļģija | 12,5 | 12,6 | 10,2 | 14,9 |
| Bulgārija | 20,3 | 18,0 | 17,9 | 18,2 |
| Čehijas Republika | 5,5 | 5,5 | 5,4 | 5,7 |
| Dānija | 11,6 | 10,9 | 9,1 | 12,8 |
| Vācija | 14,9 | 13,8 | 13,6 | 13,9 |
| Igaunija | 14,2 | 13,2 | 10,7 (u) | 19,6 (u) |
| Īrija | 14,7 | 12,3 | 9,0 | 15,6 |
| Grieķija | 18,2 | 15,9 | 11,0 | 20,7 |
| Spānija | 29,1 | 29,9 | 23,8 | 35,8 |
| Francija | 13,3 | 13,1 | 11,2 | 15,1 |
| Itālija | 25,3 | 20,8 | 17,3 | 24,3 |
| Kipra | 18,5 | 16,0 | 9,2 | 23,5 |
| Latvija | 19,5 | 19,0 (p) | 16,1 (p) | 21,6 (p) |
| Lietuva | 16,7 | 10,3 | 7,0 (u) | 13,3 (u) |
| Luksemburga | 16,8 | 17,4 | 14,0 | 20,9 |
| Ungārija | 13,8 | 12,4 | 10,7 | 14,0 |
| Malta | 54,2 | 41,7 | 38,8 | 44,6 |
| Nīderlande | 15,5 | 12,9 | 10,7 | 15,1 |
| Austrija | 10,2 | 9,6 | 9,8 | 9,3 |
| Polija | 7,9 | 5,6 | 3,8 | 7,2 |
| Portugāle | 42,6 | 39,2 (p) | 31,8 (p) | 46,4 (p) |
| Rumānija | 22,3 | 19,0 | 18,9 | 19,1 |
| Slovēnija | 7,5 | 5,2 (u) | 3,3 (u) | 6,9 (u) |
| Slovākija | 5,6 | 6,4 | 5,5 | 7,3 |
| Somija | 8,9 | 8,3 (p) | 6,4 (p) | 10,4 (p) |
| Zviedrija | 7,7 | 12,0 | 10,7 | 13,3 |
| Apvienotā Karaliste | 18,4 | 13,0 | 11,4 | 14,6 |
| Horvātija | 8,3 | 5,3 (u) | 5,3 (u) | 5,3 (u) |
| Turcija | 58,8 | 50,0 | 42,7 | 56,6 |
| Īrija | 29,8 | 26,3 (p) | 22,0 (p) | 30,5 (p) |
| Lihtenšteina | : | : | : | : |
| Norvēģija | 13,3 | 5,9 | 4,3 | 7,4 |
| Avots:
  Eurostat (LFS pavasara dati)
  (u) Nedroši vai nenoteikti dati
  (p) pagaidu dati |

Jaunieši, kas agri pametuši skolu, %

Visi

Sievietes

Virieši

2000

2006

2006

2006

ES-27

17,6

15,3

13,2

17,5

Beļģija

12,5

12,6

10,2

14,9

Bulgārija

20,3

18,0

17,9

18,2

Čehijas Republika

5,5

5,5

5,4

5,7

Dānija

11,6

10,9

9,1

12,8

Vācija

14,9

13,8

13,6

13,9

Igaunija

14,2

13,2

10,7 (u)

19,6 (u)

Īrija

14,7

12,3

9,0

15,6

Grieķija

18,2

15,9

11,0

20,7

Spānija

29,1

29,9

23,8

35,8

Francija

13,3

13,1

11,2

15,1

Itālija

25,3

20,8

17,3

24,3

Kipra

18,5

16,0

9,2

23,5

Latvija

19,5

19,0 (p)

16,1 (p)

21,6 (p)

Lietuva

16,7

10,3

7,0 (u)

13,3 (u)

Luksemburga

16,8

17,4

14,0

20,9

Ungārija

13,8

12,4

10,7

14,0

Malta

54,2

41,7

38,8

44,6

Nīderlande

15,5

12,9

10,7

15,1

Austrija

10,2

9,6

9,8

9,3

Polija

7,9

5,6

3,8

7,2

Portugāle

42,6

39,2 (p)

31,8 (p)

46,4 (p)

Rumānija

22,3

19,0

18,9

19,1

Slovēnija

7,5

5,2 (u)

3,3 (u)

6,9 (u)

Slovākija

5,6

6,4

5,5

7,3

Somija

8,9

8,3 (p)

6,4 (p)

10,4 (p)

Zviedrija

7,7

12,0

10,7

13,3

Apvienotā Karaliste

18,4

13,0

11,4

14,6

Horvātija

8,3

5,3 (u)

5,3 (u)

5,3 (u)

Turcija

58,8

50,0

42,7

56,6

Īrija

29,8

26,3 (p)

22,0 (p)

30,5 (p)

Lihtenšteina

:

:

:

:

Norvēģija

13,3

5,9

4,3

7,4

Avots:
  Eurostat (LFS pavasara dati)

(u) Nedroši vai nenoteikti dati

(p) pagaidu dati

2006. gadā ES-27 to jauniešu daļa vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kas agri pametuši skolu, bija 15 %. Pēdējos gados situācija pastāvīgi ir uzlabojusies, un šī daļa ir samazinājusies, bet progress ir jāpaātrina, lai 2010. sasniegtu ES kritēriju — 10 %. Tomēr vairākās dalībvalstīs, proti, Ziemeļvalstīs un vairākās jaunās dalībvalstīs šis rādītājs jau ir zemāks nekā 10 %.

Papildpiezīmes:

BG, PL, SI: dati norādīti par 2001. gadu, nevis 2000. gadu.

CZ, IE, LV, SK, HR: dati norādīti par 2002. gadu, nevis 2000. gadu.

CY: vairāki specifiski iekšēji faktori ietekmē datu starptautisku salīdzināmību, tostarp fakts, ka liela daļa Kipras iedzīvotāju studē ārzemēs. Tādēļ dati par Kipru ir zemāki.

EE: dati par sievietēm ir norādīti par 2005. gadu, nevis par 2006. gadu.

JAUNIEŠI, KAS IEGUVUŠI VIDĒJO IZGLĪTĪBU

Iedzīvotāju daļa vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kas ieguvuši vismaz vidējo izglītību, 2000–2006

Image

| Pabeigta vidējā izglītība | Visi | Sievietes | Vīrieši |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| ES-27 | 76,6 | 77,8 | 80,7 | 74,8 |
| Beļģija | 81,7 | 82,4 | 85,6 | 79,1 |
| Bulgārija | 75,2 | 80,5 (p) | 81,1 (p) | 80,0 (p) |
| Čehijas Republika | 91,2 | 91,8 | 92,4 | 91,1 |
| Dānija | 72,0 | 77,4 | 81,5 | 73,4 |
| Vācija | 74,7 | 71,6 | 73,5 | 69,8 |
| Igaunija | 79,0 | 82,0 | 89,8 | 74,1 |
| Īrija | 82,6 | 85,4 | 89,1 | 81,8 |
| Grieķija | 79,2 | 81,0 (p) | 86,6 (p) | 75,5 (p) |
| Spānija | 66,0 | 61,6 | 69,0 | 54,6 |
| Francija | 81,6 | 82,1 | 84,3 | 80,0 |
| Itālija | 69,4 | 75,5 (p) | 79,4 (p) | 71,7 (p) |
| Kipra | 79,0 | 83,7 (p) | 90,7 (p) | 76,1 (p) |
| Latvija | 76,5 | 81,0 | 86,2 | 75,9 |
| Lietuva | 78,9 | 88,2 | 91,2 | 85,3 |
| Luksemburga | 77,5 | 69,3 | 74,5 | 64,0 |
| Ungārija | 83,5 | 82,9 | 84,7 | 81,2 |
| Malta | 40,9 | 50,4 (p) | 52,8 (p) | 48,1 (p) |
| Nīderlande | 71,9 | 74,7 | 79,6 | 69,9 |
| Austrija | 85,1 | 85,8 | 86,7 | 84,9 |
| Polija | 88,8 | 91,7 | 93,8 | 89,6 |
| Portugāle | 43,2 | 49,6 | 58,6 | 40,8 |
| Rumānija | 76,1 | 77,2 (p) | 77,8 (p) | 76,6 (p) |
| Slovēnija | 88,0 | 89,4 | 91,4 | 87,7 |
| Slovākija | 94,8 | 91,5 | 91,7 | 91,2 |
| Somija | 87,7 | 84,7 (p) | 87,0 (p) | 82,3 (p) |
| Zviedrija | 85,2 | 86,5 | 88,6 | 84,5 |
| Apvienotā Karaliste | 76,6 | 78,8 | 80,3 | 77,3 |
| Horvātija | 90,6 | 93,8 | 94,9 | 92,8 |
| Turcija | 38,6 | 44,7 | 51,7 | 38,9 |
| Islande | 46,1 | 50,8 (p) | 57,7 (p) | 44,5 (p) |
| Lihtenšteina | : | : | : | : |
| Norvēģija | 95,0 | 93,3 (p) | 95,4 (p) | 91,2 (p) |
| Avots:
  Eurostat (LFS)
  (p): pagaidu dati
  HR: dati norādīti par 2002. gadu, nevis par 2000. gadu un par 2005. gadu, nevis par 2006. gadu. |

Pabeigta vidējā izglītība

Visi

Sievietes

Vīrieši

2000

2006

2006

2006

ES-27

76,6

77,8

80,7

74,8

Beļģija

81,7

82,4

85,6

79,1

Bulgārija

75,2

80,5 (p)

81,1 (p)

80,0 (p)

Čehijas Republika

91,2

91,8

92,4

91,1

Dānija

72,0

77,4

81,5

73,4

Vācija

74,7

71,6

73,5

69,8

Igaunija

79,0

82,0

89,8

74,1

Īrija

82,6

85,4

89,1

81,8

Grieķija

79,2

81,0 (p)

86,6 (p)

75,5 (p)

Spānija

66,0

61,6

69,0

54,6

Francija

81,6

82,1

84,3

80,0

Itālija

69,4

75,5 (p)

79,4 (p)

71,7 (p)

Kipra

79,0

83,7 (p)

90,7 (p)

76,1 (p)

Latvija

76,5

81,0

86,2

75,9

Lietuva

78,9

88,2

91,2

85,3

Luksemburga

77,5

69,3

74,5

64,0

Ungārija

83,5

82,9

84,7

81,2

Malta

40,9

50,4 (p)

52,8 (p)

48,1 (p)

Nīderlande

71,9

74,7

79,6

69,9

Austrija

85,1

85,8

86,7

84,9

Polija

88,8

91,7

93,8

89,6

Portugāle

43,2

49,6

58,6

40,8

Rumānija

76,1

77,2 (p)

77,8 (p)

76,6 (p)

Slovēnija

88,0

89,4

91,4

87,7

Slovākija

94,8

91,5

91,7

91,2

Somija

87,7

84,7 (p)

87,0 (p)

82,3 (p)

Zviedrija

85,2

86,5

88,6

84,5

Apvienotā Karaliste

76,6

78,8

80,3

77,3

Horvātija

90,6

93,8

94,9

92,8

Turcija

38,6

44,7

51,7

38,9

Islande

46,1

50,8 (p)

57,7 (p)

44,5 (p)

Lihtenšteina

:

:

:

:

Norvēģija

95,0

93,3 (p)

95,4 (p)

91,2 (p)

Avots:
  Eurostat (LFS)

(p): pagaidu dati

HR: dati norādīti par 2002. gadu, nevis par 2000. gadu un par 2005. gadu, nevis par 2006. gadu.

To jauniešu daļa (vecumā no 20 līdz 24 gadiem), kas ieguvuši vidējo izglītību, kopš 2000. gada ir tikai nedaudz palielinājusies. Tādējādi ir panākts mazs progress, lai sasniegtu mērķi — palielināt šo daļu līdz vismaz 85 % līdz 2010. gadam. Tomēr dažas valstis, kurās minētā jauniešu daļa ir samērā maza, proti, Portugāle un Malta, pēdējā laikā ir panākušas ievērojamu progresu. Turklāt būtu jāpiemin, ka vairākās jaunajās dalībvalstīs rādītājs jau tagad ir augstāks par 2010. gadam noteikto un četrās valstīs — Čehijas Republikā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā, kā arī Norvēģijā un Horvātijā — šis rādītājs jau ir 90 % un augstāks.

Papildpiezīmes:

CY: vairāki specifiski iekšēji faktori ietekmē datu starptautisku salīdzināmību, tostarp fakts, ka liela daļa Kipras iedzīvotāju studē ārzemēs. Tādēļ dati par Kipru ir zemāki.

Kopš 2005. gada 5. decembra paziņojuma Eurostat ir piemērojis sīkāk izstrādātu definīciju “vidējās” izglītības līmenim, lai uzlabotu datu salīdzināmību Eiropas Savienībā. Sākot no 1998. gada, ISCED 3.c līmeņa programmas, kas ir īsākas nekā 2 gadi, vairs neatbilst “vidējās” izglītības līmenim, bet gan “zemākās vidējās” izglītības līmenim. Sakarā ar šo definīcijas maiņu ir pārskatīti dati par šādām valstīm: DK (no 2001. gada), ES, CY un IS. Tomēr definīciju vēl nevar piemērot EL, IE un AT, kur joprojām ir iekļauti visi ISCED 3.c izglītības līmeņi.

AUGSTSKOLU ABSOLVENTI MATEMĀTIKAS, ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJU JOMĀ (MZT)

Augstskolu absolventu skaits matemātikas, zinātnes un tehnoloģiju jomā — pieaugums %,

Image

| | Absolventi uz 1 000
  iedzīvotājiem vecumā no 20 līdz 29 gadiem | Gada vidējais pieaugums | Sieviešu dzimuma absolventes, % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2000-05 | 2000 | 2005 |
| ES-27 | 13,1 | 4,7 | 30,8 | 31,2 |
| Beļģija | 10,9 | 1,8 | 25,0 | 27,3 |
| Bulgārija | 8,6 | 3,8 | 45,6 | 41,1 |
| Čehijas Republika | 8,2 | 7,1 | 27,0 | 27,4 |
| Dānija | 14,7 | 2,1 | 28,5 | 33,9 |
| Vācija | 9,7 | 3,1 | 21,6 | 24,4 |
| Igaunija | 12,1 | : | 35,4 | 43,5 |
| Īrija | 24,5 | 3,0 | 37,9 | 30,5 |
| Grieķija | 10,1 | : | : | 40,9 |
| Spānija | 11,8 | 3,8 | 31,5 | 29,6 |
| Francija | 22,5 | 3,0 | 30,8 | 28,4 |
| Itālija | 13,3 | 11,3 | 36,6 | 37,1 |
| Kipra | 3,6 | 4,7 | 31,0 | 38,1 |
| Latvija | 9,8 | 6,2 | 31,4 | 32,8 |
| Lietuva | 18,9 | 6,6 | 35,9 | 35,2 |
| Luksemburga | : | : | : | : |
| Ungārija | 5,1 | 1,8 | 22,6 | 30,0 |
| Malta | 3,4 | 2,1 | 26,3 | 30,1 |
| Nīderlande | 8,6 | 6,3 | 17,6 | 20,3 |
| Austrija | 9,8 | 6,1 | 19,9 | 23,3 |
| Polija | 11,1 | 12,1 | 35,9 | 36,6 |
| Portugāle | 12,0 | 13,1 | 41,9 | 39,9 |
| Rumānija | 10,3 | 6,7 | 35,1 | 40,0 |
| Slovēnija | 9,8 | 2,0 | 22,8 | 26,2 |
| Slovākija | 10,2 | 14,7 | 30,1 | 35,3 |
| Somija | 17,7 | 3,1 | 27,3 | 29,7 |
| Zviedrija | 14,4 | 5,1 | 32,1 | 33,8 |
| Apvienotā Karaliste | 18,4 | – 0,1 | 32,1 | 30,8 |
| Horvātija | 5,7 | 1,5 | : | 32,7 |
| Turcija | 5,7 | 6,0 | 31,1 | 28,5 |
| Islande | 10,1 | 4,1 | 37,9 | 37,2 |
| Lihtenšteina | 12,7 | : | : | 28,6 |
| Norvēģija | 9,0 | 1,0 | 26,8 | 26,0 |
| Japāna | 13,7 | – 1,1 | 12,9 | 14,7 |
| ASV | 10,6 | 3,1 | 31,8 | 31,1 |
| Avots:
  Eurostat (UOE) un aprēķini balstās uz Eurostat datiem |

Absolventi uz 1 000

iedzīvotājiem vecumā no 20 līdz 29 gadiem

Gada vidējais pieaugums

Sieviešu dzimuma absolventes, %

2005

2000-05

2000

2005

ES-27

13,1

4,7

30,8

31,2

Beļģija

10,9

1,8

25,0

27,3

Bulgārija

8,6

3,8

45,6

41,1

Čehijas Republika

8,2

7,1

27,0

27,4

Dānija

14,7

2,1

28,5

33,9

Vācija

9,7

3,1

21,6

24,4

Igaunija

12,1

:

35,4

43,5

Īrija

24,5

3,0

37,9

30,5

Grieķija

10,1

:

:

40,9

Spānija

11,8

3,8

31,5

29,6

Francija

22,5

3,0

30,8

28,4

Itālija

13,3

11,3

36,6

37,1

Kipra

3,6

4,7

31,0

38,1

Latvija

9,8

6,2

31,4

32,8

Lietuva

18,9

6,6

35,9

35,2

Luksemburga

:

:

:

:

Ungārija

5,1

1,8

22,6

30,0

Malta

3,4

2,1

26,3

30,1

Nīderlande

8,6

6,3

17,6

20,3

Austrija

9,8

6,1

19,9

23,3

Polija

11,1

12,1

35,9

36,6

Portugāle

12,0

13,1

41,9

39,9

Rumānija

10,3

6,7

35,1

40,0

Slovēnija

9,8

2,0

22,8

26,2

Slovākija

10,2

14,7

30,1

35,3

Somija

17,7

3,1

27,3

29,7

Zviedrija

14,4

5,1

32,1

33,8

Apvienotā Karaliste

18,4

– 0,1

32,1

30,8

Horvātija

5,7

1,5

:

32,7

Turcija

5,7

6,0

31,1

28,5

Islande

10,1

4,1

37,9

37,2

Lihtenšteina

12,7

:

:

28,6

Norvēģija

9,0

1,0

26,8

26,0

Japāna

13,7

– 1,1

12,9

14,7

ASV

10,6

3,1

31,8

31,1

Avots:
  Eurostat (UOE) un aprēķini balstās uz Eurostat datiem

Augstskolu absolventu skaits matemātikas, zinātnes un tehnoloģiju jomā kopš 2000. gada ES-27 ir palielinājies par vairāk nekā 170 000 jeb 25 %. Tādējādi ES jau ir sasniegusi mērķi — līdz 2010. gadam palielināt MZT absolventu skaitu par 15 %. Mazāks progress ir sasniegts attiecībā uz otro mērķi — samazināt dzimumu nelīdzsvarotību. Sieviešu dzimuma MZT absolventu skaits ir palielinājies no 30,8 % 2000. gadā līdz 31,2 % 2005. gadā. Slovākijā, Portugālē un Polijā ir novērojams visstraujākais MZT absolventu skaita gada pieaugums (> 12 %), bet Bulgārijā, Igaunijā, Grieķijā un Rumānijā ir vislabākie rādītāji attiecībā uz dzimumu līdzsvaru.

Papildpiezīmes:

Par valstīm, kuru datos ir laikrindu pārtraukumi, aprēķini ir veikti par gadiem, kuros nav pārtraukumu. PL: pieaugums, pamatojoties uz 2001.–2005. gadu, RO: pieaugums, pamatojoties uz 2000.–2002. gadu un 2003.–2005. gadu. HR: pieaugums 2003.–2005. gadā, SE: pieaugums 2000.–2003. gadā, HU: pieaugums 2000.–2003. gadā.

BE: datos par flāmu kopienu nav iekļauti rādītāji par otras kvalifikācijas ieguvi augstākajā mācību iestādē, kas nav universitāte; datos nav iekļautas arī neatkarīgas privātas mācību iestādes (lai gan to skaits ir mazs) un vācu valodā runājošā kopiena.

EE: valsts iekšējie dati par 2000. gadu

IT: 2005. gada rezultātu aprēķinājusi Komisija.

CY: Datos nav iekļauti augstskolu studenti, kas studijas beidz ārzemēs. Vairāk nekā puse no kopējā Kipras studentu skaita mācās ārzemju augstskolās.

LU: Luksemburgā ir nepilnīga augstākās izglītības sistēma; lielākā daļa MZT studentu mācās un pabeidz studijas ārzemēs.

AT: 2000: ISCED 5.B līmenis attiecas uz iepriekšējo gadu. HU: 2004: Izmaiņas datu vākšanā attiecībā uz absolventiem pa jomām radījušas pārtraukumus laikrindās.

PL: Datos par 2000. gadu nav iekļautas augstākās pētniecības programmas (ISCED 6. līmenis).

RO: Datos par 2000.–2002. gadu nav iekļauta otrā kvalifikācija un augstākās pētniecības programmas (ISCED 6. līmenis). Tādēļ ir radies pārtraukums 2003. gada laikrindās.

SE: 2004: Izmaiņas datu vākšanā attiecībā uz absolventiem pa jomām radījušas pārtraukumus laikrindās.

UK: Par 2000. gadu izmantoti valsts iekšējie dati.

LI: 2003–2004 — datos nav iekļauti augstskolu studenti, kas studijas beidz ārzemēs.

IESAISTĪŠANĀS MŪŽIZGLĪTĪBĀ

To iedzīvotāju daļa vecumā no 25 līdz 64 gadiem, kas četrās nedēļās pirms aptaujas piedalījušies izglītībā un apmācībās, 2000–2006

Image

| Iesaistīšanās mūžizglītībā, %
  Avots: Eurostat | Visi | Sievietes | Vīrieši |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 2006 | 2006 | 2006 |
| ES-27 | 7,1 | 9,6 | 10,4 | 8,8 |
| Beļģija | 6,2 | 7,5 (p) | 7,6 (p) | 7,4 (p) |
| Bulgārija | 1,4 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Čehijas Republika | 5,6 | 5,6 | 5,9 | 5,4 |
| Dānija | 19,4 | 29,2 | 33,8 | 24,6 |
| Vācija | 5,2 | 7,5 | 7,3 | 7,8 |
| Igaunija | 6,5 | 6,5 | 8,6 | 4,2 (u) |
| Īrija | 5,5 | 7,5 | 8,9 | 6,1 |
| Grieķija | 1,0 | 1,9 | 1,8 | 2,0 |
| Spānija | 4,1 | 10,4 | 11,5 | 9,3 |
| Francija | 2,8 | 7,5 | 7,8 | 7,2 |
| Itālija | 4,8 | 6,1 | 6,5 | 5,7 |
| Kipra | 3,1 | 7,1 | 7,8 | 6,5 |
| Latvija | 7,3 | 6,9 (p) | 9,3 (p) | 4,1 (p) |
| Lietuva | 2,8 | 4,9 (p) | 6,6 (p) | 2,9 (u) |
| Luksemburga | 4,8 | 8,2 | 8,7 | 7,6 |
| Ungārija | 2,9 | 3,8 | 4,4 | 3,1 |
| Malta | 4,5 | 5,5 | 5,6 | 5,5 |
| Nīderlande | 15,5 | 15,6 | 15,9 | 15,3 |
| Austrija | 8,3 | 13,1 | 14,0 | 12,2 |
| Polija | 4,3 | 4,7 | 5,1 | 4,3 |
| Portugāle | 3,4 | 3,8 (p) | 4,0 (p) | 3,7 (p) |
| Rumānija | 0,9 | 1,3 | 1,3 | 1,3 |
| Slovēnija | 7,3 | 15,0 | 16,3 | 13,8 |
| Slovākija | 8,5 | 4,3 | 4,6 | 4,0 |
| Somija | 17,5 | 23,1 | 27,0 | 19,3 |
| Zviedrija | 21,6 | 32,1 | 36,5 | 27,9 |
| Apvienotā Karaliste | 20,5 | 26,6 | 31,2 (p) | 31,2 |
| Horvātija | 1,9 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Turcija | 1,0 | 2,0 | 2,4 | 1,6 |
| Islande | 23,5 | 25,7 | 29,8 | 21,6 |
| Norvēģija | 13,3 | 18,7 | 20,2 | 17,2 |
| Avots:
  Eurostat: (LFS), P = pagaidu dati, U = Nedroši vai nenoteikti dati |

Iesaistīšanās mūžizglītībā, %

Avots: Eurostat

Visi

Sievietes

Vīrieši

2000

2006

2006

2006

ES-27

7,1

9,6

10,4

8,8

Beļģija

6,2

7,5 (p)

7,6 (p)

7,4 (p)

Bulgārija

1,4

1,3

1,3

1,3

Čehijas Republika

5,6

5,6

5,9

5,4

Dānija

19,4

29,2

33,8

24,6

Vācija

5,2

7,5

7,3

7,8

Igaunija

6,5

6,5

8,6

4,2 (u)

Īrija

5,5

7,5

8,9

6,1

Grieķija

1,0

1,9

1,8

2,0

Spānija

4,1

10,4

11,5

9,3

Francija

2,8

7,5

7,8

7,2

Itālija

4,8

6,1

6,5

5,7

Kipra

3,1

7,1

7,8

6,5

Latvija

7,3

6,9 (p)

9,3 (p)

4,1 (p)

Lietuva

2,8

4,9 (p)

6,6 (p)

2,9 (u)

Luksemburga

4,8

8,2

8,7

7,6

Ungārija

2,9

3,8

4,4

3,1

Malta

4,5

5,5

5,6

5,5

Nīderlande

15,5

15,6

15,9

15,3

Austrija

8,3

13,1

14,0

12,2

Polija

4,3

4,7

5,1

4,3

Portugāle

3,4

3,8 (p)

4,0 (p)

3,7 (p)

Rumānija

0,9

1,3

1,3

1,3

Slovēnija

7,3

15,0

16,3

13,8

Slovākija

8,5

4,3

4,6

4,0

Somija

17,5

23,1

27,0

19,3

Zviedrija

21,6

32,1

36,5

27,9

Apvienotā Karaliste

20,5

26,6

31,2 (p)

31,2

Horvātija

1,9

2,1

2,1

2,0

Turcija

1,0

2,0

2,4

1,6

Islande

23,5

25,7

29,8

21,6

Norvēģija

13,3

18,7

20,2

17,2

Avots:
  Eurostat: (LFS), P = pagaidu dati, U = Nedroši vai nenoteikti dati

Tā iedzīvotāju daļa darbspējīgā vecumā, kas piedalījās izglītībā un apmācībās (četrās nedēļās pirms pētījuma veikšanas) 2006. gadā bija 9,6 %. Tā kā laikrindās ir bijuši pārtraukumi un progress ir novērtēts par augstu, reālais pieaugums ir ierobežots. Ir jāveic papildu centieni, lai sasniegtu nosprausto mērķi — 2010. gadā 12,5 % (2). Ziemeļvalstīs, Apvienotā Karalistē, Slovēnijā un Nīderlandē pašlaik rādītāji ir visaugstākie.

Papildpiezīmes:

Sakarā ar to, ka pētījumā ir izmantotas saskaņotas koncepcijas un definīcijas, vairāku valstu datos par vairākiem gadiem ir radušies pārtraukumi laikrindās (no 2000. līdz 2006. gadam).

BG, PL, SI: dati norādīti par 2001. gadu, nevis 2000. gadu.

CZ, IE, LV, SK, HR: dati norādīti par 2002. gadu, nevis 2000. gadu.

SE, HR, IS: dati norādīti par 2005. gadu, nevis 2006. gadu.

IESAISTĪŠANĀS PIRMSSKOLAS IZGLĪTĪBĀ

Četrgadīgu bērnu iesaiste izglītības sistēmā, 2000–2005

Image

| Četrgadīgu bērnu iesaiste % | 2000 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| EU-27 | 82,8 | 84,6 | 85,7 |
| Beļģija | 99,2 | 99,9 | 100 |
| Bulgārija | 67,0 | 72,6 | 73,2 |
| Čehijas Republika | 81,0 | 91,2 | 91,4 |
| Dānija | 90,6 | 93,4 | 93,5 |
| Vācija | 81,4 | 84,3 | 84,6 |
| Igaunija | 78,2 | 83,9 | 84,2 |
| Īrija | 51,1 | 46,6 | 45,4 |
| Grieķija | 53,9 | 57,2 | 57,8 |
| Spānija | 99,0 | 100 | 99,3 |
| Francija | 100 | 100 | 100 |
| Itālija | 100 | 100 | 100 |
| Kipra | 55,7 | 61,2 | 61,4 |
| Latvija | 60,6 | 69,1 | 72,2 |
| Lietuva | 51,0 | 54,5 | 56,8 |
| Luksemburga | 94,9 | 83,5 | 96,3 |
| Ungārija | 89,5 | 92,3 | 90,7 |
| Malta | 1,0 | 97,5 | 94,4 |
| Nīderlande | 99,5 | 74,0 | 73,4 |
| Austrija | 79,5 | 82,1 | 82,5 |
| Polija | 33,3 | 35,7 | 38,1 |
| Portugāle | 72,3 | 79,9 | 84,0 |
| Rumānija | 60,3 | 75,2 | 76,2 |
| Slovēnija | 67,7 | 77,8 | 75,9 |
| Slovākija | : | 71,7 | 74,0 |
| Somija | 41,9 | 46,1 | 46,7 |
| Zviedrija | 72,8 | 87,7 | 88,9 |
| Apvienotā Karaliste | 100 | 92,9 | 91,8 |
| Horvātija | : | 42,4 | 44,7 |
| Turcija | : | 3,4 | 5,0 |
| Islande | 90,9 | 95,1 | 95,3 |
| Lihtenšteina | : | 52,2 | 50,6 |
| Norvēģija | 78,1 | 86,9 | 88,9 |
| Japāna | 94,9 | 95,2 | 94,7 |
| USA | 61,7 | 64,1 | 65,3 |
| Avots:
  Eurostat (UOE) |

Četrgadīgu bērnu iesaiste %

2000

2004

2005

EU-27

82,8

84,6

85,7

Beļģija

99,2

99,9

100

Bulgārija

67,0

72,6

73,2

Čehijas Republika

81,0

91,2

91,4

Dānija

90,6

93,4

93,5

Vācija

81,4

84,3

84,6

Igaunija

78,2

83,9

84,2

Īrija

51,1

46,6

45,4

Grieķija

53,9

57,2

57,8

Spānija

99,0

100

99,3

Francija

100

100

100

Itālija

100

100

100

Kipra

55,7

61,2

61,4

Latvija

60,6

69,1

72,2

Lietuva

51,0

54,5

56,8

Luksemburga

94,9

83,5

96,3

Ungārija

89,5

92,3

90,7

Malta

1,0

97,5

94,4

Nīderlande

99,5

74,0

73,4

Austrija

79,5

82,1

82,5

Polija

33,3

35,7

38,1

Portugāle

72,3

79,9

84,0

Rumānija

60,3

75,2

76,2

Slovēnija

67,7

77,8

75,9

Slovākija

:

71,7

74,0

Somija

41,9

46,1

46,7

Zviedrija

72,8

87,7

88,9

Apvienotā Karaliste

100

92,9

91,8

Horvātija

:

42,4

44,7

Turcija

:

3,4

5,0

Islande

90,9

95,1

95,3

Lihtenšteina

:

52,2

50,6

Norvēģija

78,1

86,9

88,9

Japāna

94,9

95,2

94,7

USA

61,7

64,1

65,3

Avots:
  Eurostat (UOE)

No 2000. līdz 2005. gadam četrgadīgu bērnu iesaiste izglītības sistēmā (galvenokārt pirmsskolas iestādēs, bet dažās valstīs jau pamatskolā) ES-27 palielinājās aptuveni par 3 procentu punktiem, pārsniedzot 85 %. Francijā, Beļģijā, Itālijā un Spānijā 2005. gadā gandrīz visi (vairāk nekā 99 %) četrgadīgie bērni bija iesaistīti izglītības sistēmā, bet Īrijā, Polijā un Somijā — mazāk nekā 50 %.

Papildpiezīmes:

Dati attiecas gan uz pirmsskolas, gan pamatskolas mācību iestādēm.

BE: Datos nav iekļautas neatkarīgas privātas mācību iestādes, bet tās apmeklē nedaudz bērnu. Nav pieejami dati par vācu valodā runājošo kopienu.

IE: nepastāv oficiāls ISCED 0. līmenis. Daudzi bērni ir iesaistīti dažāda veida ISCED 0. līmeņa izglītībā, bet dati lielākoties nav pieejami.

NL: 2002. gadā atsauces datumu šo datu vākšanai nomainīja no 31. decembra uz 1. oktobri.

FI: dati norādīti par bērniem, kas apmeklē bērnudārzus, bet ne citas bērnu aprūpes iestādes.

PIEAUGUŠO IZGLĪTĪBAS LĪMENIS

Pieaugušie (vecumā no 25 līdz 64 gadiem), kas ieguvuši augstāko izglītību

Image

| Pieaugušie (vecumā no 25 līdz 64 gadiem), kas ieguvuši augstāko izglītību, % |
| --- |
| | 2000 | 2006 |
| EU-27 | 19,4 | 22,9 |
| Beļģija | 27,1 | 31,8 |
| Bulgārija | 18,4 | 21,9 |
| Čehijas Republika | 11,5 | 13,5 |
| Dānija | 25,8 | 34,7 |
| Vācija | 23,8 | 23,9 |
| Igaunija | 28,9 | 33,3 |
| Īrija | 21,6 | 30,8 |
| Grieķija | 16,9 | 21,5 |
| Spānija | 22,5 | 29,9 |
| Francija | 21,6 | 25,5 |
| Itālija | 9,6 | 12,9 |
| Kipra | 25,1 | 30,5 |
| Latvija | 18,0 | 21,1 |
| Lietuva | 22,4 | 26,8 |
| Luksemburga | 18,3 | 24,0 |
| Ungārija | 14,0 | 17,7 |
| Malta | 5,4 | 12,0 |
| Nīderlande | 24,1 | 39,5 |
| Austrija | 14,2 | 17,6 |
| Polija | 11,4 | 17,9 |
| Portugāle | 9,0 | 13,5 |
| Rumānija | 9,2 | 11,7 |
| Slovēnija | 15,7 | 21,4 |
| Slovākija | 10,2 | 14,5 |
| Somija | 32,6 | 35,1 |
| Zviedrija | 29,7 | 30,5 |
| Apvienotā Karaliste | 28,1 | 30,7 |
| Horvātija | 15,4 | 16,3 |
| Islande | 23,7 | 29,5 |
| Norvēģija | 31,6 | 33,6 |
| Avots:
  Eurostat (LFS) |

Pieaugušie (vecumā no 25 līdz 64 gadiem), kas ieguvuši augstāko izglītību, %

2000

2006

EU-27

19,4

22,9

Beļģija

27,1

31,8

Bulgārija

18,4

21,9

Čehijas Republika

11,5

13,5

Dānija

25,8

34,7

Vācija

23,8

23,9

Igaunija

28,9

33,3

Īrija

21,6

30,8

Grieķija

16,9

21,5

Spānija

22,5

29,9

Francija

21,6

25,5

Itālija

9,6

12,9

Kipra

25,1

30,5

Latvija

18,0

21,1

Lietuva

22,4

26,8

Luksemburga

18,3

24,0

Ungārija

14,0

17,7

Malta

5,4

12,0

Nīderlande

24,1

39,5

Austrija

14,2

17,6

Polija

11,4

17,9

Portugāle

9,0

13,5

Rumānija

9,2

11,7

Slovēnija

15,7

21,4

Slovākija

10,2

14,5

Somija

32,6

35,1

Zviedrija

29,7

30,5

Apvienotā Karaliste

28,1

30,7

Horvātija

15,4

16,3

Islande

23,7

29,5

Norvēģija

31,6

33,6

Avots:
  Eurostat (LFS)

2006. gadā 23 % Eiropas Savienības darbspējīgā vecuma iedzīvotāju bija ieguvuši augstāko izglītību — par 3 procentu punktiem vairāk nekā 2000. gadā. Somijā, Dānijā un Igaunijā iedzīvotāju daļa ar augstāko izglītību ir vislielākā, bet dažās dalībvalstīs šī daļa vēl aizvien ir mazāka nekā 15 %. Tomēr dažās no šīm dalībvalstīm studentu skaits augstskolās pēdējā laikā ir ievērojami palielinājies.

Papildpiezīmes:

Augstākā izglītība atbilst ISCED 5. un 6. līmenim

LT: dati norādi par 2001. ganu, nevis 2000. gadu

HR: dati norādīti par 2002. gadu, nevis 2000. gadu

IEGULDĪJUMS CILVĒKRESURSOS

Kopējie publiskie izdevumi izglītības jomā procentos no IKP, 2000–2004

Image

| Izdevumi izglītības jomā, % no IKP | Publiskie izdevumi | Privātie izdevumi |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 2003 | 2004 | 2004 |
| ES-27 | 4,68 | 5,17 | 5,09 | 0,64 |
| Beļģija | : | 6,06 | 5,99 | 0,34 |
| Bulgārija | 4,19 | 4,24 | 4,57 | 0,65 |
| Čehijas Republika | 4,04 | 4,51 | 4,42 | 0,61 |
| Dānija | 8,28 | 8,33 | 8,47 | 0,32 |
| Vācija | 4,45 | 4,71 | 4,60 | 0,91 |
| Igaunija | 5,57 | 5,43 | 5,09 | : |
| Īrija | 4,29 | 4,41 | 4,75 | 0,32 |
| Grieķija | 3,71 | 3,94 | 4,22 | 0,20 |
| Spānija | 4,28 | 4,28 | 4,25 | 0,61 |
| Francija | 5,83 | 5,88 | 5,81 | 0,54 |
| Itālija | 4,47 | 4,74 | 4,59 | 0,46 |
| Kipra | 5,44 | 7,30 | 6,71 | 1,17 |
| Latvija | 5,64 | 5,32 | 5,08 | 0,82 |
| Lietuva | 5,63 | 5,18 | 5,20 | 0,48 |
| Luksemburga | : | 3,80 | 3,93 | : |
| Ungārija | 4,50 | 5,85 | 5,43 | 0,52 |
| Malta | 4,52 | 4,78 | 4,99 | 0,46 |
| Nīderlande | 4,86 | 5,12 | 5,18 | 0,50 |
| Austrija | 5,66 | 5,50 | 5,45 | 0,39 |
| Polija | 4,87 | 5,62 | 5,41 | 0,59 |
| Portugāle | 5,42 | 5,61 | 5,31 | 0,13 |
| Rumānija | 2,88 | 3,44 | 3,29 | : |
| Slovēnija | : | 6,02 | 5,96 | 0,86 |
| Slovākija | 4,15 | 4,34 | 4,21 | 0,76 |
| Somija | 6,08 | 6,41 | 6,43 | 0,13 |
| Zviedrija | 7,31 | 7,47 | 7,35 | 0,20 |
| Apvienotā Karaliste | 4,64 | 5,38 | 5,29 | 0,95 |
| Horvātija | : | 4,53 | 4,50 | : |
| Turcija | 3,48 | 3,74 | : | : |
| Islande | 5,93 | 7,81 | 7,59 | 0,75 |
| Norvēģija | 6,81 | 7,62 | 7,58 | 0,05 |
| Japāna | 3,82 | 3,70 | 3,65 | 1,23 |
| ASV | 4,94 | 5,43 | 5,12 | 2,37 |
| Avots:
  Eurostat: (UOE). ES mēroga rezultātus aprēķinājusi Komisija. 2000. gada rezultātus aprēķinājis Izglītības un kultūras ĢD. |

Izdevumi izglītības jomā, % no IKP

Publiskie izdevumi

Privātie izdevumi

2000

2003

2004

2004

ES-27

4,68

5,17

5,09

0,64

Beļģija

:

6,06

5,99

0,34

Bulgārija

4,19

4,24

4,57

0,65

Čehijas Republika

4,04

4,51

4,42

0,61

Dānija

8,28

8,33

8,47

0,32

Vācija

4,45

4,71

4,60

0,91

Igaunija

5,57

5,43

5,09

:

Īrija

4,29

4,41

4,75

0,32

Grieķija

3,71

3,94

4,22

0,20

Spānija

4,28

4,28

4,25

0,61

Francija

5,83

5,88

5,81

0,54

Itālija

4,47

4,74

4,59

0,46

Kipra

5,44

7,30

6,71

1,17

Latvija

5,64

5,32

5,08

0,82

Lietuva

5,63

5,18

5,20

0,48

Luksemburga

:

3,80

3,93

:

Ungārija

4,50

5,85

5,43

0,52

Malta

4,52

4,78

4,99

0,46

Nīderlande

4,86

5,12

5,18

0,50

Austrija

5,66

5,50

5,45

0,39

Polija

4,87

5,62

5,41

0,59

Portugāle

5,42

5,61

5,31

0,13

Rumānija

2,88

3,44

3,29

:

Slovēnija

:

6,02

5,96

0,86

Slovākija

4,15

4,34

4,21

0,76

Somija

6,08

6,41

6,43

0,13

Zviedrija

7,31

7,47

7,35

0,20

Apvienotā Karaliste

4,64

5,38

5,29

0,95

Horvātija

:

4,53

4,50

:

Turcija

3,48

3,74

:

:

Islande

5,93

7,81

7,59

0,75

Norvēģija

6,81

7,62

7,58

0,05

Japāna

3,82

3,70

3,65

1,23

ASV

4,94

5,43

5,12

2,37

Avots:
  Eurostat: (UOE). ES mēroga rezultātus aprēķinājusi Komisija. 2000. gada rezultātus aprēķinājis Izglītības un kultūras ĢD.

No 2000. līdz 2003. gadam publiskie izdevumi izglītības jomā procentos no IKP Eiropas Savienības dalībvalstīs ievērojami palielinājās. Taču 2004. gadā šī augšupejošā tendence apstājās, un, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, izdevumi nedaudz samazinājās. Tomēr, ņemot vērā IKP pieaugumu, absolūtā izteiksmē publiskie izdevumi izglītības jomā joprojām ir palielinājušies. Pieejamie dati rāda, ka attiecībā uz izdevumu līmeni dalībvalstu starpā pastāv lielas atšķirības.

Papildpiezīmes:

Dati attiecas uz formālo izglītību, tostarp pieaugušo formālo izglītību.

“Privātie izdevumi” ir izdevumi par mācību iestādēm no privātiem avotiem.

DK: Izdevumi par pēcvidusskolas izglītību, kas nav augstākā izglītība, nav pieejami.

EL, LU, PT: Aprēķinātie pensiju izdevumi nav pieejami.

CY: Iekļauts finansiālais atbalsts studentiem, kas mācās ārzemēs.

PL, SK, NO: Iekļauti bērnu aprūpes izdevumi par pirmsskolas mācību iestādēm.

FR: Nav iekļauti Francijas aizjūras departamenti.

HR: Izdevumi par mācību iestādēm no publiskā finansējuma avotiem.

LU: Augstākās izglītības izdevumi nav iekļauti.

PT: Izdevumi vietējā līmenī nav iekļauti.

UK, JP, US: IKP korekcija attiecībā uz finanšu gadu, kas atšķiras no kalendārā gada.

TR, IS: Izdevumi par pirmsskolas mācību iestādēm nav iekļauti.

TR: Izdevumi vietējā un reģionālā līmenī nav iekļauti.

US: Izdevumi par mācību iestādēm no publiskā finansējuma avotiem.

---

(1)  CY nevarēja piedalīties, jo ESAO dalībvalstis nebija panākušas vienprātību.

(2)  Dati, kas izmantoti, lai izvērtētu kritērija sasniegšanu, attiecas uz četrām piedalīšanās nedēļām (LFS 2004). Ja šis laikposma būtu bijis garāks, rādītāji būtu augstāki. Eurostat dati no LFS ad hoc moduļa par mūžizglītību 2003. gadā (par 12 mēnešu laikposmu) rāda, ka piedalīšanās rādītājs ir 42 % (4,4 % — formālā izglītībā, 16,5 % — neformālā izglītībā, un gandrīz katrs trešais eiropietis ir norādījis, ka ir iesaistījies ikdienējas mācīšanās procesā.)

---

Komisija

| 5.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/32

---

Lietas ierosināšana

(Lieta COMP/M.4942 — Nokia/Navteq)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 86/02)

2008. gada 28. martā Komisija nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas attiecībā uz atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju, un tā neskar galīgo lēmumu šajā lietā. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4942 — Nokia/Navteq uz šādu adresi:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 5.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/33

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 4. aprīlis

(2008/C 86/03)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5722 |
| JPY | Japānas jēna | 160,88 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4584 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7855 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,368 |
| CHF | Šveices franks | 1,5872 |
| ISK | Islandes krona | 116,41 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,998 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,035 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 257,25 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6972 |
| PLN | Polijas zlots | 3,4743 |
| RON | Rumānijas leja | 3,7145 |
| SKK | Slovākijas krona | 32,431 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0339 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,711 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5822 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 12,2497 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9972 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1757 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 534,47 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,3143 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 11,0302 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2773 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 519,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0224 |
| PHP | Filipīnu peso | 65,325 |
| RUB | Krievijas rublis | 37,037 |
| THB | Taizemes bats | 49,823 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6954 |
| MXN | Meksikas peso | 16,5757 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5722

JPY

Japānas jēna

160,88

DKK

Dānijas krona

7,4584

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7855

SEK

Zviedrijas krona

9,368

CHF

Šveices franks

1,5872

ISK

Islandes krona

116,41

NOK

Norvēģijas krona

7,998

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,035

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

257,25

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6972

PLN

Polijas zlots

3,4743

RON

Rumānijas leja

3,7145

SKK

Slovākijas krona

32,431

TRY

Turcijas lira

2,0339

AUD

Austrālijas dolārs

1,711

CAD

Kanādas dolārs

1,5822

HKD

Hongkongas dolārs

12,2497

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9972

SGD

Singapūras dolārs

2,1757

KRW

Dienvidkorejas vons

1 534,47

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,3143

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

11,0302

HRK

Horvātijas kuna

7,2773

IDR

Indonēzijas rūpija

14 519,27

MYR

Malaizijas ringits

5,0224

PHP

Filipīnu peso

65,325

RUB

Krievijas rublis

37,037

THB

Taizemes bats

49,823

BRL

Brazīlijas reāls

2,6954

MXN

Meksikas peso

16,5757

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 5.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/34

---

UZAICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS — DG EAC/14/08

ICI sadarbības programma izglītības jomā — ES un Austrālijas, Japānas, Jaunzēlandes un Korejas Republikas (1) sadarbība augstākās izglītības un apmācības jomā

(2008/C 86/04)

1.   MĒRĶI UN APRAKSTS

Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus vispārējais mērķis ir veicināt labāku saprašanos un mijiedarbību starp Eiropas Savienības dalībvalstu un partnervalstu — Austrālijas, Japānas, Jaunzēlandes un Korejas Republikas — iedzīvotajiem, tostarp pilnīgākas zināšanas par minēto valstu valodām, kultūru un iestādēm, kā arī uzlabot augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācību kvalitāti ES un partnervalstīs. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz šādu darbību.

ICI kopējie mobilitātes projekti

Ar šo darbību nodrošina finansējumu starptautisku izglītības programmu projektiem, kuri saistīti ar īslaicīgu mobilitāti starp ES un ICI partnervalsti un kuriem obligāti nav jābūt tieši saistītiem ar kopīga vai divkārša zinātniskā grāda iegūšanu.

Konsorciji, kas piesakās šādam projektam, ir ES un attiecīgās partnervalsts augstākās izglītības vai profesionālās izglītības iestādes. Atlasītie konsorciji izveidos satvaru studentu mobilitātei (ES studenti parasti vienu semestri mācīsies partnervalsts iestādē un otrādi), pašmāju iestādei pilnībā atzīstot studiju laiku ārzemēs. Atbalsts ietver mobilitātes stipendijas studentiem, mācībspēkiem un administratīvajiem darbiniekiem.

2.   PRASĪBĀM ATBILSTĪGIE PRETENDENTI

Iesniegt stipendiju pieteikumus saistībā ar šo priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu var augstākās izglītības iestādes, profesionālās izglītības un apmācību iestādes. Pretendentiem jābūt reģistrētiem vienā no 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm.

3.   PROJEKTU BUDŽETS UN DARBĪBAS ILGUMS

Kopējais budžets, kas pieejams projektu līdzfinansējumam, ir paredzēts 2,5 miljonu euro apmērā. Paredzams, ka finansējumu piešķirs 4–5 ES un Austrālijas projektiem, 2–3 ES un Japānas projektiem, 1 ES un Jaunzēlandes projektam un 1–2 ES un Korejas projektiem.

Triju gadu kopējiem mobilitātes projektiem, kuros iesaistīsies vismaz četras ES partneriestādes, finansējuma maksimālā summa no ES būs EUR 425 000. Mobilitātes projektu darbība ilgs trīs gadus.

4.   TERMIŅŠ

Pieteikumi jānosūta Komisijai ne vēlāk kā 2008. gada 6. jūnijā.

5.   PAPILDU INFORMĀCIJA

Viss uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus teksts un pieteikuma veidlapas ir pieejamas tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/education/programmes/calls/callg_en.html

Lai iegūtu sīkāku informāciju, lūdzu, rakstiet: eac-3C-cooperation@ec.europa.eu

---

(1)  Alfabēta secībā.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 5.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 86/05)

| 1. | Komisija 2008. gada 28. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Nordic Capital VI Limited un Nordic Capital VII Limited, kas pieder Nordic Capital group (“Nordic Capital”, Džērsija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu TietoEnator Oyj (“TietoEnator”, Somija), publiskas izsoles rezultātā, kas izsludināta 2008. gada 20. martā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 28. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Nordic Capital VI Limited un Nordic Capital VII Limited, kas pieder Nordic Capital group (“Nordic Capital”, Džērsija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu TietoEnator Oyj (“TietoEnator”, Somija), publiskas izsoles rezultātā, kas izsludināta 2008. gada 20. martā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Nordic Capital: ieguldījumu fondi. Tā portfelī ietilpst sabiedrība Aditro (Zviedrija), kas piedāvā IT pakalpojumus un lietojumprogrammatūras risinājumus uzņēmumiem. |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Nordic Capital: ieguldījumu fondi. Tā portfelī ietilpst sabiedrība Aditro (Zviedrija), kas piedāvā IT pakalpojumus un lietojumprogrammatūras risinājumus uzņēmumiem.

| — | TietoEnator: IT pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

TietoEnator: IT pakalpojumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5128 — Nordic Capital/TietoEnator uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 5.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/37

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 86/06)

| 1. | Komisija 2008. gada 28. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums SevenSenses GmbH (“SevenSenses”, Vācija), kas ir ProSiebenSat.1 Media AG (“P7S1”, Vācija) meitasuzņēmums, kuru kontrolē Kohlberg Kravis Roberts & Co. (“KKR”, ASV) un Permira Holdings Limited (“Permira”, Normandijas salas), un uzņēmums 1&1 Internet AG (“1&1”, Vācija), kas ir United Internet AG (“United Internet”, Vācija) meitasuzņēmums, Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību Maxdome GmbH & Co. KG (“Maxdome JV”, Vācija) kas veido kopuzņēmumu, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 28. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums SevenSenses GmbH (“SevenSenses”, Vācija), kas ir ProSiebenSat.1 Media AG (“P7S1”, Vācija) meitasuzņēmums, kuru kontrolē Kohlberg Kravis Roberts & Co. (“KKR”, ASV) un Permira Holdings Limited (“Permira”, Normandijas salas), un uzņēmums 1&1 Internet AG (“1&1”, Vācija), kas ir United Internet AG (“United Internet”, Vācija) meitasuzņēmums, Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību Maxdome GmbH & Co. KG (“Maxdome JV”, Vācija) kas veido kopuzņēmumu, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | SevenSenses: maksas televīzijas un programmas un video pēc pieprasījuma; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

SevenSenses: maksas televīzijas un programmas un video pēc pieprasījuma;

| — | P7S1: nekodētā televīzija; |
| --- | --- |

—

P7S1: nekodētā televīzija;

| — | Permira: privātkapitāla fonds; |
| --- | --- |

—

Permira: privātkapitāla fonds;

| — | KKR: privātkapitāla uzņēmums; |
| --- | --- |

—

KKR: privātkapitāla uzņēmums;

| — | 1&1: interneta pakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

—

1&1: interneta pakalpojumu sniedzējs;

| — | United Internet: interneta pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

United Internet: interneta pakalpojumi;

| — | Maxdome JV: video pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

—

Maxdome JV: video pēc pieprasījuma.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu ( faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu ( faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5118 — P7S1/United Internet/Maxdome JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 5.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/38

---

Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)

(Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas, tā sauktās “Permis du Valenciennois”, saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 86/07)

Ar 2007. gada 2. oktobra pieteikumu uzņēmums Gazonor, kura juridiskā adrese ir Avenue de la fosse 2, Billy Montigny, F-62420 (Francija), lūdza piešķirt uz pieciem gadiem ekskluzīvu atļauju, tā saukto “Permis du Valenciennois”, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti aptuveni 423 kvadrātkilometru platībā, kas ir daļa no Nord departamenta teritorijas.

Šai atļaujai atbilstīgās teritorijas perimetru veido meridiāni un paralēles, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātas noteiktas turpmāk tabulā, par pamatu ņemot Parīzes meridiānu.

| Punkti | Ģeogrāfiskais garums | Ģeogrāfiskais platums |
| --- | --- | --- |
| A | austrumu garums 1°10' | ziemeļu platums 56°10' |
| B | punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 56°10' ziemeļu platuma paralēle |
| C | punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 56°10' ziemeļu platuma paralēle |
| D | punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 56°10' ziemeļu platuma paralēle |
| E | punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 1°50' austrumu garuma meridiāns |
| F | austrumu garums 1°50' | ziemeļu platums 55°90' |
| G | austrumu garums 1°21' | ziemeļu platums 55°90' |
| H | austrumu garums 1°21' | ziemeļu platums 55°91' |
| I | austrumu garums 1°25' | ziemeļu platums 55°91' |
| J | austrumu garums 1°25' | ziemeļu platums 55°93' |
| K | austrumu garums 1°21' | ziemeļu platums 55°93' |
| L | austrumu garums 1°21' | ziemeļu platums 55°97' |
| M | austrumu garums 1°10' | ziemeļu platums 55°97' |

Punkti

Ģeogrāfiskais garums

Ģeogrāfiskais platums

A

austrumu garums 1°10'

ziemeļu platums 56°10'

B

punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 56°10' ziemeļu platuma paralēle

C

punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 56°10' ziemeļu platuma paralēle

D

punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 56°10' ziemeļu platuma paralēle

E

punkts, kur krustojas Francijas un Beļģijas robežlīnija un 1°50' austrumu garuma meridiāns

F

austrumu garums 1°50'

ziemeļu platums 55°90'

G

austrumu garums 1°21'

ziemeļu platums 55°90'

H

austrumu garums 1°21'

ziemeļu platums 55°91'

I

austrumu garums 1°25'

ziemeļu platums 55°91'

J

austrumu garums 1°25'

ziemeļu platums 55°93'

K

austrumu garums 1°21'

ziemeļu platums 55°93'

L

austrumu garums 1°21'

ziemeļu platums 55°97'

M

austrumu garums 1°10'

ziemeļu platums 55°97'

| B līdz C | : | Francijas un Beļģijas robežlīnija |
| --- | --- | --- |
| D līdz E | : | Francijas un Beļģijas robežlīnija |

B līdz C

:

Francijas un Beļģijas robežlīnija

D līdz E

:

Francijas un Beļģijas robežlīnija

Pieteikumu iesniegšana un atļaujas piešķiršanas kritēriji

Sākotnējo un konkurējošo pieteikumu iesniedzējiem ir jāatbilst prasībām atļaujas saņemšanai, kas noteiktas 4. un 5. pantā 2006. gada 2. jūnija Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 2006. gada 3. jūnijā).

Ieinteresētie uzņēmumi deviņdesmit dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt konkurējošu pieteikumu saskaņā ar procedūru, kas īsumā aprakstīta “Paziņojumā par kalnrūpniecības atļauju saņemšanu ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Francijā”, kurš publicēts
  Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 374, 30.12.1994., 11. lpp., un kas noteikta Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē. Konkurējošie pieteikumi jānosūta kalnrūpniecības lietu ministram uz turpmāk norādīto adresi.

Lēmumus attiecībā uz sākotnējo pieteikumu un konkurējošajiem pieteikumiem pieņem saskaņā ar iepriekš minētā dekrēta 6. pantā noteiktajiem kritērijiem kalnrūpniecības atļauju piešķiršanai vēlākais līdz 2009. gada 24. oktobrim.

Nosacījumi un prasības attiecībā uz darbības veikšanu un tās pārtraukšanu

Pieteikumu iesniedzēji sīkāku informāciju var iegūt, iepazīstoties ar Kalnrūpniecības kodeksa 79. un 79.1. pantu un 2006. gada 2. jūnija Dekrētu Nr. 2006-649 par kalnrūpniecības un apakšzemes darbiem un apakšzemes raktuvju un krātuvju pārvaldi (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 2006. gada 3. jūnijā).

Papildu informāciju var saņemt šādā iestādē: Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (tālrunis: (33) 144 97 23 02, fakss: (33) 144 97 05 70).

Ar iepriekš minētajiem tiesību un administratīvajiem aktiem var iepazīties Légifrance tīmekļa vietnē:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

---