# Úřední věstník C 53/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 53 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5126. února 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 53

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5126. února 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | VÝBOR REGIONŮ |
| | 72. plenární zasedání ve dnech 28. a 29. listopadu 2007 |
| 2008/C 053/01 | Stanovisko Výboru regionů – k Zelené knize o aplikacích družicové navigace | 1 |
| 2008/C 053/02 | Stanovisko Výboru regionů – ke Čtvrté zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti | 6 |
| 2008/C 053/03 | Stanovisko Výboru regionů – Strategie Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012 | 16 |
| 2008/C 053/04 | Stanovisko Výboru regionů – Přizpůsobení se změně klimatu v Evropě možnosti pro postup EU | 21 |
| 2008/C 053/05 | Stanovisko Výboru regionů – Evropský program pro kulturu v globalizovaném světě | 25 |
| 2008/C 053/06 | Stanovisko Výboru regionů – Úloha vzdělávání a zvyšování povědomí v podporování udržitelného rozvoje | 29 |
| 2008/C 053/07 | Stanovisko Výboru regionů – Důstojné stáří v informační společnosti | 40 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

VÝBOR REGIONŮ

72. plenární zasedání ve dnech 28. a 29. listopadu 2007

2008/C 053/01

Stanovisko Výboru regionů – k Zelené knize o aplikacích družicové navigace

1

2008/C 053/02

Stanovisko Výboru regionů – ke Čtvrté zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti

6

2008/C 053/03

Stanovisko Výboru regionů – Strategie Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012

16

2008/C 053/04

Stanovisko Výboru regionů – Přizpůsobení se změně klimatu v Evropě možnosti pro postup EU

21

2008/C 053/05

Stanovisko Výboru regionů – Evropský program pro kulturu v globalizovaném světě

25

2008/C 053/06

Stanovisko Výboru regionů – Úloha vzdělávání a zvyšování povědomí v podporování udržitelného rozvoje

29

2008/C 053/07

Stanovisko Výboru regionů – Důstojné stáří v informační společnosti

40

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

VÝBOR REGIONŮ

72. plenární zasedání ve dnech 28. a 29. listopadu 2007

| 26.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 53/1

---

Stanovisko Výboru regionů – k Zelené knize o aplikacích družicové navigace

(2008/C 53/01)

VÝBOR REGIONŮ

| — | považuje vlastní evropský navigační systém Galileo za nezbytný vzhledem k tomu, že se jedná o projekt, která má z hlediska hospodářského, společenského a bezpečnostního rozvoje zcela strategický význam; |
| --- | --- |

—

považuje vlastní evropský navigační systém Galileo za nezbytný vzhledem k tomu, že se jedná o projekt, která má z hlediska hospodářského, společenského a bezpečnostního rozvoje zcela strategický význam;

| — | je přesvědčen, že systém Galileo významně přispěje k nové lisabonské agendě pro vytváření růstu a zaměstnanosti, a tím i ke zvýšení územní soudržnosti; |
| --- | --- |

—

je přesvědčen, že systém Galileo významně přispěje k nové lisabonské agendě pro vytváření růstu a zaměstnanosti, a tím i ke zvýšení územní soudržnosti;

| — | věří, že Galileo napomůže lepšímu řízení všech druhů dopravy ve městech a regionech. Bude možné přesněji připravit povodňové a jiné modely krizového řízení, řídit záchranné práce, sledovat změny životního prostředí. V kombinaci s mapovými systémy sítí a podloží se bude lépe plánovat územní rozvoj a stavby, výrazně se zvýší mobilita handicapovaných osob atd. Evropský družicový navigační systém zadá podněty k trvalé inovaci; |
| --- | --- |

—

věří, že Galileo napomůže lepšímu řízení všech druhů dopravy ve městech a regionech. Bude možné přesněji připravit povodňové a jiné modely krizového řízení, řídit záchranné práce, sledovat změny životního prostředí. V kombinaci s mapovými systémy sítí a podloží se bude lépe plánovat územní rozvoj a stavby, výrazně se zvýší mobilita handicapovaných osob atd. Evropský družicový navigační systém zadá podněty k trvalé inovaci;

| — | zdůrazňuje, že Galileo má potenciál stát se skutečně praktickým inkubátorem pro vlastní realizaci Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že Galileo má potenciál stát se skutečně praktickým inkubátorem pro vlastní realizaci Lisabonské strategie;

| — | domnívá se, že by bylo nanejvýše vhodné zřídit evropskou agenturu na podporu tvorby aplikací a propagaci projektu Galileo. Tato agentura by měla mít k dispozici finanční nástroj (venture capital) na podporu malých a středních podniků pro tvorbu aplikací; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že by bylo nanejvýše vhodné zřídit evropskou agenturu na podporu tvorby aplikací a propagaci projektu Galileo. Tato agentura by měla mít k dispozici finanční nástroj (venture capital) na podporu malých a středních podniků pro tvorbu aplikací;

| — | věří, že je třeba vytvořit celoevropský systém propagace, pobídek a vzdělávání, jelikož pouze koordinovaný přístup může přinést potřebný efekt; |
| --- | --- |

—

věří, že je třeba vytvořit celoevropský systém propagace, pobídek a vzdělávání, jelikož pouze koordinovaný přístup může přinést potřebný efekt;

| — | je připraven převzít roli prostředníka a koordinátora mezi Evropskou komisí, příslušnými orgány systému Galileo a místními a regionálními samosprávami. |
| --- | --- |

—

je připraven převzít roli prostředníka a koordinátora mezi Evropskou komisí, příslušnými orgány systému Galileo a místními a regionálními samosprávami.

| Zpravodaj | : | pan Petr OSVALD (CZ/SES), člen zastupitelstva města Plzně |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Petr OSVALD (CZ/SES), člen zastupitelstva města Plzně

Odkaz

Zelená kniha o aplikacích družicové navigace

KOM(2006) 769 v konečném znění

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

Hlavní sdělení

| 1. | Na tom, jak přesně jsme schopni určit polohu a čas, závisí kvalita veškerých našich rozhodnutí; |
| --- | --- |

1.

Na tom, jak přesně jsme schopni určit polohu a čas, závisí kvalita veškerých našich rozhodnutí;

| 2. | považuje vlastní evropský navigační systém Galileo za nezbytný vzhledem k tomu, že se jedná o projekt, která má z hlediska hospodářského, společenského a bezpečnostního rozvoje zcela strategický význam. Navigační systémy se v blízké budoucnosti stanou nedílnou součástí našeho života podobně jako mobilní telefony nebo internet. Přestože jejich stěžejní uplatnění spatřujeme momentálně převážně v dopravě, v kombinaci s doplňkovými systémy (mapy atd.) výrazně ovlivní i řadu dalších našich činností od územního plánování přes ochranu životního prostředí, krizové řízení, stavebnictví až po zemědělství; |
| --- | --- |

2.

považuje vlastní evropský navigační systém Galileo za nezbytný vzhledem k tomu, že se jedná o projekt, která má z hlediska hospodářského, společenského a bezpečnostního rozvoje zcela strategický význam. Navigační systémy se v blízké budoucnosti stanou nedílnou součástí našeho života podobně jako mobilní telefony nebo internet. Přestože jejich stěžejní uplatnění spatřujeme momentálně převážně v dopravě, v kombinaci s doplňkovými systémy (mapy atd.) výrazně ovlivní i řadu dalších našich činností od územního plánování přes ochranu životního prostředí, krizové řízení, stavebnictví až po zemědělství;

| 3. | považuje za strategicky, ale i politicky a hospodářsky nevýhodné, aby byly evropské regiony závislé na vojenském systému jiné mocnosti. (GPS – USA, GLONAS – Rusko, Compass/Beidou – Čína); |
| --- | --- |

3.

považuje za strategicky, ale i politicky a hospodářsky nevýhodné, aby byly evropské regiony závislé na vojenském systému jiné mocnosti. (GPS – USA, GLONAS – Rusko, Compass/Beidou – Čína);

| 4. | je přesvědčen, že systém Galileo významně přispěje k nové lisabonské agendě pro vytváření růstu a zaměstnanosti, a tím i ke zvýšení územní soudržnosti; |
| --- | --- |

4.

je přesvědčen, že systém Galileo významně přispěje k nové lisabonské agendě pro vytváření růstu a zaměstnanosti, a tím i ke zvýšení územní soudržnosti;

| 5. | očekává, že se Galileo stane novým nástrojem dalšího rozvoje a zvýšení konkurenceschopnosti v evropských regionech. Ve městech a regionech napomůže lepšímu řízení všech druhů dopravy. Bude možné přesněji připravit povodňové a jiné modely krizového řízení, řídit záchranné práce, sledovat změny životního prostředí. V kombinaci s mapovými systémy sítí a podloží se bude lépe plánovat územní rozvoj a stavby, výrazně se zvýší mobilita handicapovaných osob atd. Evropský družicový navigační systém zadá podněty k trvalé inovaci; |
| --- | --- |

5.

očekává, že se Galileo stane novým nástrojem dalšího rozvoje a zvýšení konkurenceschopnosti v evropských regionech. Ve městech a regionech napomůže lepšímu řízení všech druhů dopravy. Bude možné přesněji připravit povodňové a jiné modely krizového řízení, řídit záchranné práce, sledovat změny životního prostředí. V kombinaci s mapovými systémy sítí a podloží se bude lépe plánovat územní rozvoj a stavby, výrazně se zvýší mobilita handicapovaných osob atd. Evropský družicový navigační systém zadá podněty k trvalé inovaci;

Význam pro Výbor regionů

| 6. | si uvědomuje, že program Galileo představuje významný krok na cestě rozvoje evropských regionů. Cíle této iniciativy jsou v souladu s hlavními prioritami VR. Prostřednictvím Galilea lze dosáhnout například vyšší bezpečnosti a plynulosti všech druhů dopravy, kvalitnějšího monitorování životního prostředí a jeho změn, lepší prevence krizových situací, účinnější koordinace krizového řízení a přesnějších, rychlejších a účinnějších zásahů. GNSS zkvalitní prostorové plánování, přípravu, realizaci a sledování staveb, zvýší mobilitu handicapovaných osob a sníží poruchovost energetických sítí. Pokud bude přípravě a provozu Galilea věnována patřičná pozornost, úsilí a koordinace, odstartuje tento projekt novou vlnu inovací, výzkumu, vývoje a uplatnění nových technologií v průmyslu i v každodenním životě. Stane se tak silným nástrojem zvýšení konkurenceschopnosti jednotlivých evropských regionů a Evropské unie jako celku; |
| --- | --- |

6.

si uvědomuje, že program Galileo představuje významný krok na cestě rozvoje evropských regionů. Cíle této iniciativy jsou v souladu s hlavními prioritami VR. Prostřednictvím Galilea lze dosáhnout například vyšší bezpečnosti a plynulosti všech druhů dopravy, kvalitnějšího monitorování životního prostředí a jeho změn, lepší prevence krizových situací, účinnější koordinace krizového řízení a přesnějších, rychlejších a účinnějších zásahů. GNSS zkvalitní prostorové plánování, přípravu, realizaci a sledování staveb, zvýší mobilitu handicapovaných osob a sníží poruchovost energetických sítí. Pokud bude přípravě a provozu Galilea věnována patřičná pozornost, úsilí a koordinace, odstartuje tento projekt novou vlnu inovací, výzkumu, vývoje a uplatnění nových technologií v průmyslu i v každodenním životě. Stane se tak silným nástrojem zvýšení konkurenceschopnosti jednotlivých evropských regionů a Evropské unie jako celku;

| 7. | zdůrazňuje, že Galileo má potenciál stát se skutečně praktickým inkubátorem pro vlastní realizaci Lisabonské strategie. Je však nezbytné, aby do tohoto procesu byly aktivně zapojeny nejen všechny členské země, ale i všechny evropské regiony. Na míře zapojení a zainteresovanosti místních a regionálních subjektů závisí úspěšnost tohoto projektu. Galileo v regionech vytvoří řadu nových zajímavých obchodních příležitostí pro místní a regionální zainteresované strany, jako jsou malé a střední podniky. Mimo jiné prohloubí v regionech partnerství mezi místní a regionální samosprávou, podnikatelskými subjekty, vědeckými a výzkumnými institucemi a občany. Pokud bude projekt Galileo ve všech aspektech vyváženě realizován nejen ve starých, ale i v nových členských zemích EU, které je přitom nutné mnohem výrazněji zapojit, stane se jedním ze základních nástrojů posílení územní soudržnosti Evropské unie; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že Galileo má potenciál stát se skutečně praktickým inkubátorem pro vlastní realizaci Lisabonské strategie. Je však nezbytné, aby do tohoto procesu byly aktivně zapojeny nejen všechny členské země, ale i všechny evropské regiony. Na míře zapojení a zainteresovanosti místních a regionálních subjektů závisí úspěšnost tohoto projektu. Galileo v regionech vytvoří řadu nových zajímavých obchodních příležitostí pro místní a regionální zainteresované strany, jako jsou malé a střední podniky. Mimo jiné prohloubí v regionech partnerství mezi místní a regionální samosprávou, podnikatelskými subjekty, vědeckými a výzkumnými institucemi a občany. Pokud bude projekt Galileo ve všech aspektech vyváženě realizován nejen ve starých, ale i v nových členských zemích EU, které je přitom nutné mnohem výrazněji zapojit, stane se jedním ze základních nástrojů posílení územní soudržnosti Evropské unie;

| 8. | upozorňuje, že přestože Galileo nabídne své základní služby na hromadném trhu zdarma, služby s vyšší zaručenou spolehlivostí a přesností budou zpoplatněny. Pro posílení územní soudržnosti je důležité, aby méně rozvinuté evropské regiony nebyly v tomto ohledu znevýhodněny a byly v celém procesu od začátku aktivní. Musí jim zejména být zajištěna dostupnost systému a aplikací; |
| --- | --- |

8.

upozorňuje, že přestože Galileo nabídne své základní služby na hromadném trhu zdarma, služby s vyšší zaručenou spolehlivostí a přesností budou zpoplatněny. Pro posílení územní soudržnosti je důležité, aby méně rozvinuté evropské regiony nebyly v tomto ohledu znevýhodněny a byly v celém procesu od začátku aktivní. Musí jim zejména být zajištěna dostupnost systému a aplikací;

Odpovědi na otázky kladené Zelenou knihou

K otázce č. 1 – možnosti přijetí opatření pro urychlení zavedení aplikací GNSS na trh, vhodnost právního rámce a potřeba jeho dalšího zlepšení a role orgánů veřejné správy:

| 9. | v oblasti dopravy je třeba mnoho technických předpisů Společenství novelizovat tak, aby požadavky v nich obsažené byly založeny na standardech systému GALILEO, tzn. aby nebyly s nimi v rozporu. Jen tak bude možné zajistit nezbytnou úroveň interoperability mezi různými systémy nebo aplikacemi. Důležitým faktorem, který by v této oblasti mohl urychlit zavedení bezpečnostně relevantních aplikací navigačních systémů na trh, by mohla být důsledná certifikace souladu se systémem GALILEO podle novelizovaných technických předpisů Společenství a přijetí základních technických požadavků na traťová a jiná zabezpečovací zařízení využívající družicovou navigaci. Obecně bude třeba vytvořit důkaz bezpečnosti, který by byl součástí certifikačního procesu. Certifikačním orgánem přitom musí být subjekt, který bude mít příslušnou působnost a pravomoc k výkonu takové činnosti (přitom je třeba rozlišit úroveň národní a evropskou). Je nutné se rovněž rozhodnout, ve vztahu ke kterým součástem systému GALILEO (a to včetně systému EGNOS) bude jiné systémy nebo aplikace potřeba certifikovat; |
| --- | --- |

9.

v oblasti dopravy je třeba mnoho technických předpisů Společenství novelizovat tak, aby požadavky v nich obsažené byly založeny na standardech systému GALILEO, tzn. aby nebyly s nimi v rozporu. Jen tak bude možné zajistit nezbytnou úroveň interoperability mezi různými systémy nebo aplikacemi. Důležitým faktorem, který by v této oblasti mohl urychlit zavedení bezpečnostně relevantních aplikací navigačních systémů na trh, by mohla být důsledná certifikace souladu se systémem GALILEO podle novelizovaných technických předpisů Společenství a přijetí základních technických požadavků na traťová a jiná zabezpečovací zařízení využívající družicovou navigaci. Obecně bude třeba vytvořit důkaz bezpečnosti, který by byl součástí certifikačního procesu. Certifikačním orgánem přitom musí být subjekt, který bude mít příslušnou působnost a pravomoc k výkonu takové činnosti (přitom je třeba rozlišit úroveň národní a evropskou). Je nutné se rovněž rozhodnout, ve vztahu ke kterým součástem systému GALILEO (a to včetně systému EGNOS) bude jiné systémy nebo aplikace potřeba certifikovat;

| 10. | nové technologie s sebou přinášejí i nová rizika. Je tedy třeba dále řešit např. otázky prevence a obrany proti úmyslným útokům a dále podrobně šetřit otázky odpovědnosti (veřejnoprávní i soukromoprávní); |
| --- | --- |

10.

nové technologie s sebou přinášejí i nová rizika. Je tedy třeba dále řešit např. otázky prevence a obrany proti úmyslným útokům a dále podrobně šetřit otázky odpovědnosti (veřejnoprávní i soukromoprávní);

| 11. | v oblasti geodézie, energetiky, vodního hospodářství, telekomunikací apod. je potřeba zajistit certifikaci a aktuálnost mapových podkladů, a to sjednocením přístupu jednotlivých orgánů. Významným přínosem pro přístup místních a regionálních samospráv k datům a k harmonizaci dat jako takové, představuje projekt Globálního monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Je však nutné dořešit vztah GMES a směrnice INSPIRE (směrnice 2007/2/ES o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství) a způsob a podmínky zpřístupnění dat vlastněných veřejnou správou pro privátní subjekty (například duševní vlastnictví, limity a podmínky využití). I místní a regionální úroveň by měla mít z GMES prospěch, což je třeba při vývoji iniciativy a aplikací zohlednit. Zejména je třeba zmírnit větší finanční zatížení měst, regionů a obcí při případném nezbytném přizpůsobení stávajících souborů dat, například harmonizací existujících dat, změnou datových rozhraní či odpovídajícími finančními mechanismy, aby se zabránilo tomu, že náklady ponese jen místní a regionální úroveň, která těmito daty často disponuje. Mimoto se při tom musí náležitě zohlednit bezpečnostní aspekty a požadavky na ochranu dat (z části se jedná o velmi detailní data); |
| --- | --- |

11.

v oblasti geodézie, energetiky, vodního hospodářství, telekomunikací apod. je potřeba zajistit certifikaci a aktuálnost mapových podkladů, a to sjednocením přístupu jednotlivých orgánů. Významným přínosem pro přístup místních a regionálních samospráv k datům a k harmonizaci dat jako takové, představuje projekt Globálního monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Je však nutné dořešit vztah GMES a směrnice INSPIRE (směrnice 2007/2/ES o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství) a způsob a podmínky zpřístupnění dat vlastněných veřejnou správou pro privátní subjekty (například duševní vlastnictví, limity a podmínky využití). I místní a regionální úroveň by měla mít z GMES prospěch, což je třeba při vývoji iniciativy a aplikací zohlednit. Zejména je třeba zmírnit větší finanční zatížení měst, regionů a obcí při případném nezbytném přizpůsobení stávajících souborů dat, například harmonizací existujících dat, změnou datových rozhraní či odpovídajícími finančními mechanismy, aby se zabránilo tomu, že náklady ponese jen místní a regionální úroveň, která těmito daty často disponuje. Mimoto se při tom musí náležitě zohlednit bezpečnostní aspekty a požadavky na ochranu dat (z části se jedná o velmi detailní data);

| 12. | měly by se též začít vytvářet cenově dostupné aplikace usnadňující pohyb hendikepovaným osobám; |
| --- | --- |

12.

měly by se též začít vytvářet cenově dostupné aplikace usnadňující pohyb hendikepovaným osobám;

K otázce č. 2 – vnímání současného právního rámce upravujícího otázky ochrany soukromí související se zavedením služeb využívajících GNSS a potřeby dalších opatření pro řešení konkrétních otázek ochrany soukromí:

| 13. | nové technologie zvyšují nutnost odpovědněji řešit a prohlubovat oblast ochrany soukromí, a to především u aplikací souvisejících se zajišťováním ochrany před protiprávními činy a u aplikací zabývajících se krizovým řízením. Důraz je třeba klást na prevenci a zamezení zneužívání získaných informací a dat; |
| --- | --- |

13.

nové technologie zvyšují nutnost odpovědněji řešit a prohlubovat oblast ochrany soukromí, a to především u aplikací souvisejících se zajišťováním ochrany před protiprávními činy a u aplikací zabývajících se krizovým řízením. Důraz je třeba klást na prevenci a zamezení zneužívání získaných informací a dat;

| 14. | je nezbytné definovat hranici mezi možným ekonomickým využitím jednotlivých aplikací a ochranou soukromí občanů (sledování zboží, zákazníků, zaměstnanců atd.). Aplikace bude nutné z hlediska ochrany soukromí certifikovat a vytvořit opatření proti zneužití takto získaných dat. Většina informací, které mohou narušit soukromí občanů vzniká jako vedlejší, uživatelem aplikace nevyžádaný, produkt. Je proto potřeba posuzovat aplikace i z hlediska možnosti vytváření takovýchto nebezpečných sekundárních efektů; |
| --- | --- |

14.

je nezbytné definovat hranici mezi možným ekonomickým využitím jednotlivých aplikací a ochranou soukromí občanů (sledování zboží, zákazníků, zaměstnanců atd.). Aplikace bude nutné z hlediska ochrany soukromí certifikovat a vytvořit opatření proti zneužití takto získaných dat. Většina informací, které mohou narušit soukromí občanů vzniká jako vedlejší, uživatelem aplikace nevyžádaný, produkt. Je proto potřeba posuzovat aplikace i z hlediska možnosti vytváření takovýchto nebezpečných sekundárních efektů;

K otázce č. 3 – týkající se relevance vynakládaného celkového úsilí Evropy ve sféře výzkumu obecnému cíli, kterým je zajistit Evropě konkurenceschopnost v oblasti moderních technologií a zvýšení výzkumného úsilí a co nejlepšího využití výsledků výzkumu:

| 15. | je třeba definovat společné zájmy a priority a spojit úsilí směřující k podpoře vývoje, výzkumu a vědecké činnosti, a to včetně otázek jejich financování. Pro formulaci další strategie by bylo účelné analyzovat doporučení již ukončených projektů vědy a výzkumu řešených v rámci GJU, ESA a Rámcových programů EU. V nové strategii je nezbytné zohlednit i úlohu místních a regionálních samospráv, které samy mohou najít řadu uplatnění pro využití navigačních systémů a především mohou nastartovat a stimulovat zájem o výzkum a vývoj této oblasti v jednotlivých regionech; |
| --- | --- |

15.

je třeba definovat společné zájmy a priority a spojit úsilí směřující k podpoře vývoje, výzkumu a vědecké činnosti, a to včetně otázek jejich financování. Pro formulaci další strategie by bylo účelné analyzovat doporučení již ukončených projektů vědy a výzkumu řešených v rámci GJU, ESA a Rámcových programů EU. V nové strategii je nezbytné zohlednit i úlohu místních a regionálních samospráv, které samy mohou najít řadu uplatnění pro využití navigačních systémů a především mohou nastartovat a stimulovat zájem o výzkum a vývoj této oblasti v jednotlivých regionech;

| 16. | pro účely identifikace nových uplatnění na místní a regionální úrovni mohou místní regionální orgány určit formy spolupráce a studia s univerzitami, čímž se vytvoří žádoucí synergie, která zlepší výzkum prostřednictvím přímého pozorování území; |
| --- | --- |

16.

pro účely identifikace nových uplatnění na místní a regionální úrovni mohou místní regionální orgány určit formy spolupráce a studia s univerzitami, čímž se vytvoří žádoucí synergie, která zlepší výzkum prostřednictvím přímého pozorování území;

| 17. | na vývoji aplikací se musejí stále větší měrou podílet jejich koneční uživatelé. Při podpoře tvorby aplikací by se nemělo postupovat jednosměrně, tj. od technologických firem, ale měla by poskytovat prostor i budoucím uživatelům produktů, aby si mohli nechat aplikaci technologickými firmami zhotovit „na klíč“. Často se jeví přesná znalost potřebných výstupů při tvorbě, a tedy přesnější zadání, mnohem efektivnější než následné přizpůsobování universální aplikace. Dále je třeba podporovat provázanost s již existujícími a funkčními systémy; |
| --- | --- |

17.

na vývoji aplikací se musejí stále větší měrou podílet jejich koneční uživatelé. Při podpoře tvorby aplikací by se nemělo postupovat jednosměrně, tj. od technologických firem, ale měla by poskytovat prostor i budoucím uživatelům produktů, aby si mohli nechat aplikaci technologickými firmami zhotovit „na klíč“. Často se jeví přesná znalost potřebných výstupů při tvorbě, a tedy přesnější zadání, mnohem efektivnější než následné přizpůsobování universální aplikace. Dále je třeba podporovat provázanost s již existujícími a funkčními systémy;

K otázce č. 4 – povzbuzování malých a středních podniků úřady a orgány veřejné správy, podpory středisek poznatků a vzdělávacích programů:

| 18. | je třeba vytvořit celoevropský systém propagace, pobídek a vzdělávání, jelikož pouze koordinovaný přístup může přinést potřebný efekt. Důležitým prvkem tohoto systému by měl být Výbor regionů, který může sehrát významnou úlohu při zapojování místních a regionálních samospráv do této činnosti. Je totiž nezbytné, aby takovýto systém fungoval co možná nejblíže občanům, uživatelům (významnými uživateli budou i samotné místní a regionální samosprávy) a podnikům vyvíjejícím konkrétní aplikace. Přestože stěžejní část tohoto vývoje uskuteční malé a střední podniky, nelze opomíjet ani velké společnosti, které mohou sehrát zásadní roli při zajištění kompatibility s jinými jimi provozovanými systémy, jako např. energetické společnosti, poskytovatelé GSM sítí atd.; |
| --- | --- |

18.

je třeba vytvořit celoevropský systém propagace, pobídek a vzdělávání, jelikož pouze koordinovaný přístup může přinést potřebný efekt. Důležitým prvkem tohoto systému by měl být Výbor regionů, který může sehrát významnou úlohu při zapojování místních a regionálních samospráv do této činnosti. Je totiž nezbytné, aby takovýto systém fungoval co možná nejblíže občanům, uživatelům (významnými uživateli budou i samotné místní a regionální samosprávy) a podnikům vyvíjejícím konkrétní aplikace. Přestože stěžejní část tohoto vývoje uskuteční malé a střední podniky, nelze opomíjet ani velké společnosti, které mohou sehrát zásadní roli při zajištění kompatibility s jinými jimi provozovanými systémy, jako např. energetické společnosti, poskytovatelé GSM sítí atd.;

| 19. | bylo by nanejvýše vhodné zřídit evropskou agenturu na podporu tvorby aplikací a propagaci projektu Galileo. Tato agentura by měla mít k dispozici finanční nástroj (venture capital) na podporu malých a středních podniků pro tvorbu aplikací. Agentura by měla mít „Contact point“ v každé zemi a spolupracovat nejen s národními orgány, ale i s místními a regionálními samosprávami a podnikatelskými, popřípadě výzkumnými svazy. Je nutné, aby EU přijala odpovědnost nejen za tvorbu samotného systému, ale i jeho aplikací a propagaci projektu. Tuto úlohu by mohla plnit také agentura GSA, ale nemůže, neboť to v současné době není v její pravomoci; |
| --- | --- |

19.

bylo by nanejvýše vhodné zřídit evropskou agenturu na podporu tvorby aplikací a propagaci projektu Galileo. Tato agentura by měla mít k dispozici finanční nástroj (venture capital) na podporu malých a středních podniků pro tvorbu aplikací. Agentura by měla mít „Contact point“ v každé zemi a spolupracovat nejen s národními orgány, ale i s místními a regionálními samosprávami a podnikatelskými, popřípadě výzkumnými svazy. Je nutné, aby EU přijala odpovědnost nejen za tvorbu samotného systému, ale i jeho aplikací a propagaci projektu. Tuto úlohu by mohla plnit také agentura GSA, ale nemůže, neboť to v současné době není v její pravomoci;

| 20. | vzhledem k tomu, že projekt evropského navigačního systému nemá jasně vymezen realizační harmonogram ani ekonomický přínos a ziskovost, je pro podniky vyvíjející aplikace značně obtížné získat komerční úvěr. Je tudíž nanejvýše nutné vytvořit jiný, k tomu určený finanční nástroj. Rozpracování by si zasloužila myšlenka spolusdílení aplikací. Vzhledem k významu celého projektu pro realizaci Lisabonské strategie je financování pouze v rámci 7. rámcového programu apod. neadekvátní a nedostatečné; |
| --- | --- |

20.

vzhledem k tomu, že projekt evropského navigačního systému nemá jasně vymezen realizační harmonogram ani ekonomický přínos a ziskovost, je pro podniky vyvíjející aplikace značně obtížné získat komerční úvěr. Je tudíž nanejvýše nutné vytvořit jiný, k tomu určený finanční nástroj. Rozpracování by si zasloužila myšlenka spolusdílení aplikací. Vzhledem k významu celého projektu pro realizaci Lisabonské strategie je financování pouze v rámci 7. rámcového programu apod. neadekvátní a nedostatečné;

| 21. | za velmi účinné je třeba považovat semináře a školení, na kterých by se měly podílet místní a regionální samosprávy jako subjekty, které mají velmi blízko jak k uživatelům aplikací, tak k malým a středním podnikům a též široké veřejnosti. Koordinační roli by zde mohl sehrát Výbor regionů; |
| --- | --- |

21.

za velmi účinné je třeba považovat semináře a školení, na kterých by se měly podílet místní a regionální samosprávy jako subjekty, které mají velmi blízko jak k uživatelům aplikací, tak k malým a středním podnikům a též široké veřejnosti. Koordinační roli by zde mohl sehrát Výbor regionů;

K otázce č. 5 – nejdůležitější spolupráce a konkrétní oblasti ve světě, na které je třeba se zaměřit:

| 22. | je třeba podporovat jednání směřující k zajištění kompatibility a interoperability systémů GALILEO, GLONASS, COMPASS a GPS (případně dalších), jakož i mezinárodní koordinaci prací na aplikacích především z hlediska zajištění interoperability s přeshraničním charakterem. Měla by být tedy zajištěna nejen kompatibilita sytému, ale do co největší možné míry i kompatibilita aplikací. Dále je třeba věnovat více pozornosti spolupráci na vývoji systémů chránících společnost před teroristickými útoky a jinou kriminalitou; |
| --- | --- |

22.

je třeba podporovat jednání směřující k zajištění kompatibility a interoperability systémů GALILEO, GLONASS, COMPASS a GPS (případně dalších), jakož i mezinárodní koordinaci prací na aplikacích především z hlediska zajištění interoperability s přeshraničním charakterem. Měla by být tedy zajištěna nejen kompatibilita sytému, ale do co největší možné míry i kompatibilita aplikací. Dále je třeba věnovat více pozornosti spolupráci na vývoji systémů chránících společnost před teroristickými útoky a jinou kriminalitou;

K otázce č. 6 – zda by se měly zavádět normy pro zařízení a služby družicové navigace a na jaké úrovni:

| 23. | bylo by žádoucí dosáhnout koordinace na celoevropské úrovni pro posuzování aplikací GNSS nejen z hlediska bezpečnosti, ale i z hlediska vzájemné kompatibility a provázanosti. Jako nešťastné řešení považujeme vznik vzájemně nekompatibilních aplikací na národní popř. regionální úrovni, jak tomu je v současné době například u národních systémů výběru mýtného. Dále by bylo vhodné iniciovat vypracování jednotného rámce, který by definoval jednotný přístup při zavádění opatření sloužících k dosažení bezporuchové lokalizační funkce systému GALILEO (s předpokládanou úrovní integrity bezpečnosti dle příslušných standardů), a to s přihlédnutím k působení uvažovaných lokálních vlivů a k různým požadavkům na přesnost lokalizace. Je nutné co nejdříve definovat způsob odpovědnosti za činnosti v oblasti „veřejně regulovaných služeb“ na evropské a národní úrovni tak, aby tento proces probíhal v členských státech koordinovaně a na srovnatelné úrovni; |
| --- | --- |

23.

bylo by žádoucí dosáhnout koordinace na celoevropské úrovni pro posuzování aplikací GNSS nejen z hlediska bezpečnosti, ale i z hlediska vzájemné kompatibility a provázanosti. Jako nešťastné řešení považujeme vznik vzájemně nekompatibilních aplikací na národní popř. regionální úrovni, jak tomu je v současné době například u národních systémů výběru mýtného. Dále by bylo vhodné iniciovat vypracování jednotného rámce, který by definoval jednotný přístup při zavádění opatření sloužících k dosažení bezporuchové lokalizační funkce systému GALILEO (s předpokládanou úrovní integrity bezpečnosti dle příslušných standardů), a to s přihlédnutím k působení uvažovaných lokálních vlivů a k různým požadavkům na přesnost lokalizace. Je nutné co nejdříve definovat způsob odpovědnosti za činnosti v oblasti „veřejně regulovaných služeb“ na evropské a národní úrovni tak, aby tento proces probíhal v členských státech koordinovaně a na srovnatelné úrovni;

K otázce č. 7 – jaké bezpečnostní aplikace vyžadují certifikaci, zda jsou bezpečnostní požadavky na infrastrukturu systému GALILEO dostatečné pro vytvoření základny pro certifikaci systému včetně doby životnosti infrastruktury a otázky odpovědnosti:

| 24. | certifikaci vyžadují především ty předpokládané systémy a aplikace, které využívají garantovaných služeb GALILEO (zvláštně všechny bezpečnostně relevantní aplikace) a u kterých je nutné postupovat podle příslušných standardů. U těchto služeb je též potřeba zajistit transparentnost požadavků, aby nedošlo ke zneužití; |
| --- | --- |

24.

certifikaci vyžadují především ty předpokládané systémy a aplikace, které využívají garantovaných služeb GALILEO (zvláštně všechny bezpečnostně relevantní aplikace) a u kterých je nutné postupovat podle příslušných standardů. U těchto služeb je též potřeba zajistit transparentnost požadavků, aby nedošlo ke zneužití;

| 25. | k prokázání dosažení určité úrovně integrity bezpečnosti systému je nutné přijmout potřebná opatření aplikovatelná ve všech fázích životního cyklu zařízení. Obecně je potřeba řešit otázky odpovědnosti výrobce zařízení i provozovatele systému za poruchy a výpadky v provozu; |
| --- | --- |

25.

k prokázání dosažení určité úrovně integrity bezpečnosti systému je nutné přijmout potřebná opatření aplikovatelná ve všech fázích životního cyklu zařízení. Obecně je potřeba řešit otázky odpovědnosti výrobce zařízení i provozovatele systému za poruchy a výpadky v provozu;

K otázce č. 8 – otázka lepší koordinace spektra na mezinárodní a evropské úrovni a zda by se měla přijmout opatření týkající se potenciálních zdrojů rušení:

| 26. | je třeba nadále řešit problematiku zajištění kompatibility systému GALILEO s jinými světovými systémy GNSS a nebo alespoň zajistit, aby se navzájem nerušily; |
| --- | --- |

26.

je třeba nadále řešit problematiku zajištění kompatibility systému GALILEO s jinými světovými systémy GNSS a nebo alespoň zajistit, aby se navzájem nerušily;

Odpovědi na otázky č. 9 a č. 10 byly již zahrnuty v reakcích na předchozí otázky.

Doporučení a postoje Výboru regionů

| 27. | vnímá a podporuje záměr Evropské komise a Evropského parlamentu financovat kompletní dokončení systému Galileo v rámci současné finanční perspektivy, jako nejlepší a jediné reálné řešení současné situace, a to i za cenu její renegociace a upravení v minimálním rozsahu nezbytném pro okamžité pokračování projektu. Upozorňuje Radu a Evropskou komisi, že úspěšnost celého systému je zásadně závislá na rychlosti realizace; |
| --- | --- |

27.

vnímá a podporuje záměr Evropské komise a Evropského parlamentu financovat kompletní dokončení systému Galileo v rámci současné finanční perspektivy, jako nejlepší a jediné reálné řešení současné situace, a to i za cenu její renegociace a upravení v minimálním rozsahu nezbytném pro okamžité pokračování projektu. Upozorňuje Radu a Evropskou komisi, že úspěšnost celého systému je zásadně závislá na rychlosti realizace;

| 28. | upozorňuje Radu a Evropskou komisi na nutnost urychleně nalézt způsob financování dokončení projektu z evropských veřejných zdrojů a co nejdříve rozhodnout o umístění agentury GSA a její nové, z důvodu změny financování systému změněné, úloze. To vše pokud možno ještě do konce roku 2007; |
| --- | --- |

28.

upozorňuje Radu a Evropskou komisi na nutnost urychleně nalézt způsob financování dokončení projektu z evropských veřejných zdrojů a co nejdříve rozhodnout o umístění agentury GSA a její nové, z důvodu změny financování systému změněné, úloze. To vše pokud možno ještě do konce roku 2007;

| 29. | vyzývá Radu a Evropskou komisi, aby určila přesný a realistický časový harmonogram včetně data uvedení systému Galileo do provozu a důsledně kontrolovala a vyžadovala plnění tohoto harmonogramu. Je nutné vyvinout maximální úsilí, aby nedocházelo k dalším zpožděním; |
| --- | --- |

29.

vyzývá Radu a Evropskou komisi, aby určila přesný a realistický časový harmonogram včetně data uvedení systému Galileo do provozu a důsledně kontrolovala a vyžadovala plnění tohoto harmonogramu. Je nutné vyvinout maximální úsilí, aby nedocházelo k dalším zpožděním;

| 30. | upozorňuje Radu a Evropskou komisi, že je nezbytné, aby vývoj jednotlivých aplikací probíhal souběžně s přípravou a realizací systému Galileo tak, aby od data zpuštění systému byl Galileo plně využíván a nevznikalo další zpoždění tím, že budou aplikace vyvíjeny až následně. Přípravě aplikací a jejich konečných uživatelů je proto nutno věnovat stejnou pozornost a podporu jako samotnému navigačnímu systému; |
| --- | --- |

30.

upozorňuje Radu a Evropskou komisi, že je nezbytné, aby vývoj jednotlivých aplikací probíhal souběžně s přípravou a realizací systému Galileo tak, aby od data zpuštění systému byl Galileo plně využíván a nevznikalo další zpoždění tím, že budou aplikace vyvíjeny až následně. Přípravě aplikací a jejich konečných uživatelů je proto nutno věnovat stejnou pozornost a podporu jako samotnému navigačnímu systému;

| 31. | upozorňuje Radu a Evropskou komisi, že pro úspěšnost projektu je nutné použít nejen národní, ale i regionální přístup a místní a regionální samosprávy musí hrát v procesu přípravy, realizace systému, tvorby aplikací a propagace svoji významnou nezastupitelnou úlohu. Za tímto účelem je Výbor regionů připraven převzít roli prostředníka a koordinátora mezi Evropskou komisí, příslušnými orgány systému Galileo a místními a regionálními samosprávami. |
| --- | --- |

31.

upozorňuje Radu a Evropskou komisi, že pro úspěšnost projektu je nutné použít nejen národní, ale i regionální přístup a místní a regionální samosprávy musí hrát v procesu přípravy, realizace systému, tvorby aplikací a propagace svoji významnou nezastupitelnou úlohu. Za tímto účelem je Výbor regionů připraven převzít roli prostředníka a koordinátora mezi Evropskou komisí, příslušnými orgány systému Galileo a místními a regionálními samosprávami.

V Bruselu dne 28. listopadu 2007

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 53/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 53/6

---

Stanovisko Výboru regionů – ke Čtvrté zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti

(2008/C 53/02)

VÝBOR REGIONŮ

| — | prohlašuje, že i přes pokrok Unie při snižování nerovností stále přetrvává nerovnováha v rozvoji na regionální a místní úrovni a Evropa musí čelit novým výzvám (například globalizaci, demografickým změnám, změně klimatu atd.); |
| --- | --- |

—

prohlašuje, že i přes pokrok Unie při snižování nerovností stále přetrvává nerovnováha v rozvoji na regionální a místní úrovni a Evropa musí čelit novým výzvám (například globalizaci, demografickým změnám, změně klimatu atd.);

| — | je toho názoru, že politika soudržnosti musí z důvodu horizontálního přístupu dále hrát klíčovou roli při překonávání obtíží spojených s nedostatečným rozvojem a při zvyšování konkurenceschopnosti na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

—

je toho názoru, že politika soudržnosti musí z důvodu horizontálního přístupu dále hrát klíčovou roli při překonávání obtíží spojených s nedostatečným rozvojem a při zvyšování konkurenceschopnosti na místní a regionální úrovni;

| — | je přesvědčen, že územní soudržnost se stane významným rysem politiky soudržnosti a stejně důležitá bude pro tematické politiky, jakmile bude ratifikována reformní smlouva; |
| --- | --- |

—

je přesvědčen, že územní soudržnost se stane významným rysem politiky soudržnosti a stejně důležitá bude pro tematické politiky, jakmile bude ratifikována reformní smlouva;

| — | by uvítal, aby Evropská komise zahrnula do Páté průběžné zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti koncepci pákových účinků politiky soudržnosti a předložila komplexní návrh budoucího vzájemného působení politik EU na politiku soudržnosti; |
| --- | --- |

—

by uvítal, aby Evropská komise zahrnula do Páté průběžné zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti koncepci pákových účinků politiky soudržnosti a předložila komplexní návrh budoucího vzájemného působení politik EU na politiku soudržnosti;

| — | nabízí svou podporu institucím EU a místním a regionálním subjektům při vypracování návrhů na budoucí zaměření evropské politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

—

nabízí svou podporu institucím EU a místním a regionálním subjektům při vypracování návrhů na budoucí zaměření evropské politiky soudržnosti.

| Zpravodaj | : | Pan SCHNEIDER (DE/ELS), státní tajemník pro spolkové a evropské záležitosti, zplnomocněnec spolkové země Sasko-Anhaltska při spolkové vládě |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Pan SCHNEIDER (DE/ELS), státní tajemník pro spolkové a evropské záležitosti, zplnomocněnec spolkové země Sasko-Anhaltska při spolkové vládě

Odkaz

Čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti

KOM(2007) 273 v konečném znění

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | se díky výsledkům Čtvrté zprávy o hospodářské a sociální soudržnosti cítí podpořen ve svém zásadním pojetí evropské politiky soudržnosti jakožto nosného pilíře zásady solidarity a významného faktoru úspěchu v procesu evropské integrace; |
| --- | --- |

1.

se díky výsledkům Čtvrté zprávy o hospodářské a sociální soudržnosti cítí podpořen ve svém zásadním pojetí evropské politiky soudržnosti jakožto nosného pilíře zásady solidarity a významného faktoru úspěchu v procesu evropské integrace;

| 2. | zdůrazňuje, že politika soudržnosti a její horizontální přístup aktivně přispívají ke zmírnění nerovností a k posílení rovných příležitostí místních a regionálních samospráv v Evropě, a požaduje, aby tato politika proto i v budoucnosti hrála klíčovou roli při překonávání obtíží spojených s nedostatečným rozvojem a při posilování konkurenceschopnosti na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že politika soudržnosti a její horizontální přístup aktivně přispívají ke zmírnění nerovností a k posílení rovných příležitostí místních a regionálních samospráv v Evropě, a požaduje, aby tato politika proto i v budoucnosti hrála klíčovou roli při překonávání obtíží spojených s nedostatečným rozvojem a při posilování konkurenceschopnosti na místní a regionální úrovni;

| 3. | vítá, že v budoucnosti se politika soudržnosti bude moci více než dosud zabývat i otázkami územní soudržnosti, a požaduje, aby byly aktivně využívány nové možnosti způsobu práce Unie v oblasti územní soudržnosti, které skýtá budoucí smlouva; |
| --- | --- |

3.

vítá, že v budoucnosti se politika soudržnosti bude moci více než dosud zabývat i otázkami územní soudržnosti, a požaduje, aby byly aktivně využívány nové možnosti způsobu práce Unie v oblasti územní soudržnosti, které skýtá budoucí smlouva;

| 4. | vyzývá Evropskou komisi, aby do Páté průběžné zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti zahrnula návrh pákových účinků politiky soudržnosti a předložila komplexní návrh budoucího vzájemného působení politik EU na politiku soudržnosti; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Evropskou komisi, aby do Páté průběžné zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti zahrnula návrh pákových účinků politiky soudržnosti a předložila komplexní návrh budoucího vzájemného působení politik EU na politiku soudržnosti;

| 5. | nabízí svoji spolupráci a podporu při vypracování návrhů na budoucí zaměření evropské politiky soudržnosti v souvislosti se širokým zapojením místních a regionálních subjektů na základě komplexního hodnocení dosaženého pokroku; |
| --- | --- |

5.

nabízí svoji spolupráci a podporu při vypracování návrhů na budoucí zaměření evropské politiky soudržnosti v souvislosti se širokým zapojením místních a regionálních subjektů na základě komplexního hodnocení dosaženého pokroku;

Podrobné stanovisko

| 6. | vzhledem k úloze Evropské komise, popsané v článku 159 Smlouvy o EU, předkládat každé tři roky zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti v Evropě; |
| --- | --- |

6.

vzhledem k úloze Evropské komise, popsané v článku 159 Smlouvy o EU, předkládat každé tři roky zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti v Evropě;

| 7. | s uznáním klíčové role, kterou v minulosti hrály zprávy o soudržnosti v diskusi o rozvoji politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

7.

s uznáním klíčové role, kterou v minulosti hrály zprávy o soudržnosti v diskusi o rozvoji politiky soudržnosti;

| 8. | s vědomím, že Čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti, kterou Evropská komise předložila dne 30. května 2007, je klíčovým příspěvkem k současnému stavu politiky soudržnosti v Evropě a k začátku diskuse o budoucí podobě regionální politiky; |
| --- | --- |

8.

s vědomím, že Čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti, kterou Evropská komise předložila dne 30. května 2007, je klíčovým příspěvkem k současnému stavu politiky soudržnosti v Evropě a k začátku diskuse o budoucí podobě regionální politiky;

| 9. | s vědomím toho, že budoucí diskuse o budoucí podobě politiky soudržnosti bude úzce souviset se seznamem otázek k budoucí finanční reformě EU, který Evropská komise v září předloží; |
| --- | --- |

9.

s vědomím toho, že budoucí diskuse o budoucí podobě politiky soudržnosti bude úzce souviset se seznamem otázek k budoucí finanční reformě EU, který Evropská komise v září předloží;

| 10. | s poznatkem, že tedy zatím nejde o unáhlené vyvozování závěrů pro politiku soudržnosti po roce 2013 na základě dnešních údajů, ale je naopak spíše nezbytné v nadcházejících letech účelně strukturovat diskusi ve Výboru regionů a v dalších evropských institucích, vytvářet společná fóra pro spolupráci a diskusi a postupně pokračovat v diskusi; |
| --- | --- |

10.

s poznatkem, že tedy zatím nejde o unáhlené vyvozování závěrů pro politiku soudržnosti po roce 2013 na základě dnešních údajů, ale je naopak spíše nezbytné v nadcházejících letech účelně strukturovat diskusi ve Výboru regionů a v dalších evropských institucích, vytvářet společná fóra pro spolupráci a diskusi a postupně pokračovat v diskusi;

Přidaná hodnota politiky soudržnosti

| 11. | podporuje výrok Evropské komise, že přidaná hodnota evropské politiky soudržnosti se neprojevuje pouze v podpoře růstu a zaměstnanosti v méně rozvinutých regionech, ale pozitivně se odráží také v mnoha aspektech plánování, provádění, zapojení místních a regionálních subjektů a posilování správních schopností; |
| --- | --- |

11.

podporuje výrok Evropské komise, že přidaná hodnota evropské politiky soudržnosti se neprojevuje pouze v podpoře růstu a zaměstnanosti v méně rozvinutých regionech, ale pozitivně se odráží také v mnoha aspektech plánování, provádění, zapojení místních a regionálních subjektů a posilování správních schopností;

| 12. | považuje komplexní znázornění přidané hodnoty evropské politiky soudržnosti za klíčový úkol, jenž i v budoucnosti přispěje k zajištění dostatečné a účinné politiky soudržnosti na evropské úrovni; |
| --- | --- |

12.

považuje komplexní znázornění přidané hodnoty evropské politiky soudržnosti za klíčový úkol, jenž i v budoucnosti přispěje k zajištění dostatečné a účinné politiky soudržnosti na evropské úrovni;

| 13. | lituje, že zpráva o soudržnosti nepřihlédla ke komplexním analýzám pákových efektů politiky soudržnosti, které provedl Výbor regionů a Evropský parlament. V těchto stanoviscích byl poprvé vypracován rámec k zachycení různých rozměrů přidané hodnoty evropské politiky soudržnosti a Výbor regionů považuje předběžné stanovisko k tématu pákových efektů politiky soudržnosti za vhodný obsahový rámec pro jednotné hodnocení evropské přidané hodnoty; |
| --- | --- |

13.

lituje, že zpráva o soudržnosti nepřihlédla ke komplexním analýzám pákových efektů politiky soudržnosti, které provedl Výbor regionů a Evropský parlament. V těchto stanoviscích byl poprvé vypracován rámec k zachycení různých rozměrů přidané hodnoty evropské politiky soudržnosti a Výbor regionů považuje předběžné stanovisko k tématu pákových efektů politiky soudržnosti za vhodný obsahový rámec pro jednotné hodnocení evropské přidané hodnoty;

| 14. | vyzývá proto evropské instituce, aby se v průběhu dalších diskusí dohodly na společné koncepci určování evropské přidané hodnoty politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

14.

vyzývá proto evropské instituce, aby se v průběhu dalších diskusí dohodly na společné koncepci určování evropské přidané hodnoty politiky soudržnosti;

Hospodářská, sociální a územní situace a trendy v členských státech

| 15. | považuje komplexní analýzu hospodářských, sociálních a územních trendů v členských státech za ukazatel umožňující hodnocení a budoucí utváření politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

15.

považuje komplexní analýzu hospodářských, sociálních a územních trendů v členských státech za ukazatel umožňující hodnocení a budoucí utváření politiky soudržnosti;

Hospodářská soudržnost

| 16. | poukazuje na to, že hospodářský rozvoj v bývalých zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti (Španělsko, Řecko, Portugalsko a zejména Irsko) dosáhl působivých výsledků. Z Irska se díky soustavně vysoké míře růstu stal členský stát, který dnes vykazuje druhý nejvyšší HDP na obyvatele v Evropské unii; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že hospodářský rozvoj v bývalých zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti (Španělsko, Řecko, Portugalsko a zejména Irsko) dosáhl působivých výsledků. Z Irska se díky soustavně vysoké míře růstu stal členský stát, který dnes vykazuje druhý nejvyšší HDP na obyvatele v Evropské unii;

| 17. | vyzdvihuje rychlost, s jakou částečně probíhal proces vzestupu v nových členských státech Evropské unie. Tři pobaltské státy tak v období od 1995 do 2005 svůj HDP zdvojnásobily; |
| --- | --- |

17.

vyzdvihuje rychlost, s jakou částečně probíhal proces vzestupu v nových členských státech Evropské unie. Tři pobaltské státy tak v období od 1995 do 2005 svůj HDP zdvojnásobily;

| 18. | vítá skutečnost, že vzdálenost mezi 20 % nejbohatších regionů a 20 % nejchudších regionů v EU se v období od 1995 do 2004 snížila z 4,1 na 3,4. Výbor regionů však poukazuje na to, že dotyčné regiony ve spodní části stupnice prosperity v roce 1995 ještě nebyly členy EU a že se popsané sociálně ekonomické nerovnosti uvnitř Evropské unie s rozšířením EU značně zvýšily; |
| --- | --- |

18.

vítá skutečnost, že vzdálenost mezi 20 % nejbohatších regionů a 20 % nejchudších regionů v EU se v období od 1995 do 2004 snížila z 4,1 na 3,4. Výbor regionů však poukazuje na to, že dotyčné regiony ve spodní části stupnice prosperity v roce 1995 ještě nebyly členy EU a že se popsané sociálně ekonomické nerovnosti uvnitř Evropské unie s rozšířením EU značně zvýšily;

| 19. | zdůrazňuje poznatek, že mezi lety 1995 a 2005 vykazovalo celkem 5 regionů EU-15 negativní hospodářský růst, přestože jejich HDP převyšoval práh 75 %. Ve stejném období všechna hlavní města v EU s výjimkou německé metropole zvýšila nebo přinejmenším udržela svůj podíl na národním HDP; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje poznatek, že mezi lety 1995 a 2005 vykazovalo celkem 5 regionů EU-15 negativní hospodářský růst, přestože jejich HDP převyšoval práh 75 %. Ve stejném období všechna hlavní města v EU s výjimkou německé metropole zvýšila nebo přinejmenším udržela svůj podíl na národním HDP;

| 20. | poukazuje na výroky zprávy o soudržnosti, že přes vysokou míru růstu v nově přistoupivších zemích bude proces přizpůsobování trvat ještě téměř 20 let, než přesáhne práh 75 % HDP Společenství. Časové domněnky lze však potvrdit teprve po odpovídajícím příznivém průběhu hospodářského rozvoje; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na výroky zprávy o soudržnosti, že přes vysokou míru růstu v nově přistoupivších zemích bude proces přizpůsobování trvat ještě téměř 20 let, než přesáhne práh 75 % HDP Společenství. Časové domněnky lze však potvrdit teprve po odpovídajícím příznivém průběhu hospodářského rozvoje;

| 21. | sdílí v této souvislosti naděje Komise, že při stejné míře růstu v nových členských státech možná 6 z 12 zemí dosáhne v roce 2016 prahu 75 % průměrného HDP v EU na obyvatele; |
| --- | --- |

21.

sdílí v této souvislosti naděje Komise, že při stejné míře růstu v nových členských státech možná 6 z 12 zemí dosáhne v roce 2016 prahu 75 % průměrného HDP v EU na obyvatele;

| 22. | bere na vědomí zjištění zprávy o soudržnosti, že nedostatky v soudržnosti jsou vysvětlovány rozdíly v míře produktivity a v míře zaměstnanosti na regionální úrovni, a poukazuje na to, že HDP na obyvatele je nadále velmi důležitý, neboť je ukazatelem těchto nedostatků v soudržnosti a obecným ukazatelem prosperity; |
| --- | --- |

22.

bere na vědomí zjištění zprávy o soudržnosti, že nedostatky v soudržnosti jsou vysvětlovány rozdíly v míře produktivity a v míře zaměstnanosti na regionální úrovni, a poukazuje na to, že HDP na obyvatele je nadále velmi důležitý, neboť je ukazatelem těchto nedostatků v soudržnosti a obecným ukazatelem prosperity;

| 23. | bere s obavami na vědomí zjištění zprávy o soudržnosti, podle něhož harmonizace mezi členskými státy v posledních letech pokročila, ale současně vzrostly rozdíly v rozvoji v rámci členských států. VR vyzývá k tomu, aby v budoucnu byly též přezkoumány rozdíly v rámci regionů; |
| --- | --- |

23.

bere s obavami na vědomí zjištění zprávy o soudržnosti, podle něhož harmonizace mezi členskými státy v posledních letech pokročila, ale současně vzrostly rozdíly v rozvoji v rámci členských států. VR vyzývá k tomu, aby v budoucnu byly též přezkoumány rozdíly v rámci regionů;

| 24. | zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti týkající se určujících faktorů regionální konkurenceschopnosti regionů, z nichž jsou zvlášť důležité následující faktory:






  — | stabilní makroekonomické rámcové podmínky, |
| --- | --- | --- |

24.

zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti týkající se určujících faktorů regionální konkurenceschopnosti regionů, z nichž jsou zvlášť důležité následující faktory:

—

stabilní makroekonomické rámcové podmínky,

| — | účinná a efektivní správa, |
| --- | --- |

—

účinná a efektivní správa,

| — | existující hmotné a nehmotné infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky, zásobování a likvidace odpadů, IT atd., jakož i sociální služby, a |
| --- | --- |

—

existující hmotné a nehmotné infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky, zásobování a likvidace odpadů, IT atd., jakož i sociální služby, a

| — | inovační schopnost a inovační činnost na regionální úrovni, |
| --- | --- |

—

inovační schopnost a inovační činnost na regionální úrovni,

| — | ochrana životního prostředí a životní podmínky; |
| --- | --- |

—

ochrana životního prostředí a životní podmínky;

| 25. | vzhledem k výdajům na výzkum a vývoj v regionech s obavami konstatuje, že ve více než 100 regionech v Evropě jsou výdaje na výzkum a vývoj nižší než 1 % HDP, přičemž ve zprávě se zároveň konstatuje, že existuje přímá souvislost mezi inovační schopností a hospodářskou výkonností a rozvojem; |
| --- | --- |

25.

vzhledem k výdajům na výzkum a vývoj v regionech s obavami konstatuje, že ve více než 100 regionech v Evropě jsou výdaje na výzkum a vývoj nižší než 1 % HDP, přičemž ve zprávě se zároveň konstatuje, že existuje přímá souvislost mezi inovační schopností a hospodářskou výkonností a rozvojem;

| 26. | zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti, že konkurenceschopnost regionů bude záviset i na investicích do lidského kapitálu tak, aby byly trvale k dispozici kvalifikované pracovní síly, a v této souvislosti konstatuje, že rozdíly v úrovni kvalifikace mezi regiony jsou daleko větší než mezi členskými státy Evropské unie; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti, že konkurenceschopnost regionů bude záviset i na investicích do lidského kapitálu tak, aby byly trvale k dispozici kvalifikované pracovní síly, a v této souvislosti konstatuje, že rozdíly v úrovni kvalifikace mezi regiony jsou daleko větší než mezi členskými státy Evropské unie;

| 27. | považuje za velmi znepokojivé, že podíl mladých lidí ve věku 25–34 let s terciárním vzděláním je v méně rozvinutých regionech o 5 procentních bodů nižší než v jiných regionech; |
| --- | --- |

27.

považuje za velmi znepokojivé, že podíl mladých lidí ve věku 25–34 let s terciárním vzděláním je v méně rozvinutých regionech o 5 procentních bodů nižší než v jiných regionech;

| 28. | poukazuje však také na to, že v mnohých méně rozvinutých regionech bylo vyvinuto značné úsilí na zaplnění této mezery. Toto úsilí však často nemá pro region význam, neboť mnoho lidí tyto rozvojově slabé regiony po ukončení vzdělání opouští. Politika soudržnosti proto v budoucnosti musí více zohledňovat i aspekty populační politiky a pomáhat vytvářet atraktivní alternativy k migraci; |
| --- | --- |

28.

poukazuje však také na to, že v mnohých méně rozvinutých regionech bylo vyvinuto značné úsilí na zaplnění této mezery. Toto úsilí však často nemá pro region význam, neboť mnoho lidí tyto rozvojově slabé regiony po ukončení vzdělání opouští. Politika soudržnosti proto v budoucnosti musí více zohledňovat i aspekty populační politiky a pomáhat vytvářet atraktivní alternativy k migraci;

| 29. | v souvislosti s budoucím významem energetické politiky pro politiku soudržnosti poukazuje na to, že v Evropě mají prosperující členské státy nejnižší spotřebu energie na obyvatele. Zvyšování cen energie tedy postihne především nejslabší členské státy a regiony v EU; |
| --- | --- |

29.

v souvislosti s budoucím významem energetické politiky pro politiku soudržnosti poukazuje na to, že v Evropě mají prosperující členské státy nejnižší spotřebu energie na obyvatele. Zvyšování cen energie tedy postihne především nejslabší členské státy a regiony v EU;

| 30. | v této souvislosti proto zdůrazňuje význam podporování obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti v rámci regionální politiky; |
| --- | --- |

30.

v této souvislosti proto zdůrazňuje význam podporování obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti v rámci regionální politiky;

Sociální soudržnost

| 31. | nahlíží s obavami na výrok zprávy o soudržnosti, že cíle míry zaměstnanosti 70 % obyvatelstva v produktivním věku, který byl stanoven v rámci lisabonského procesu, nebude ještě po nějakou dobu dosaženo; |
| --- | --- |

31.

nahlíží s obavami na výrok zprávy o soudržnosti, že cíle míry zaměstnanosti 70 % obyvatelstva v produktivním věku, který byl stanoven v rámci lisabonského procesu, nebude ještě po nějakou dobu dosaženo;

| 32. | považuje boj proti nezaměstnanosti mladých lidí za důležitý úkol politiky soudržnosti a zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti, že míra nezaměstnanosti u mladých lidí je s 18,6 % dvakrát vyšší než všeobecná míra nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

32.

považuje boj proti nezaměstnanosti mladých lidí za důležitý úkol politiky soudržnosti a zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti, že míra nezaměstnanosti u mladých lidí je s 18,6 % dvakrát vyšší než všeobecná míra nezaměstnanosti;

| 33. | vyzdvihuje zjištění zprávy o soudržnosti, že regionální rozdíly v mírách nezaměstnanosti v Evropské unii se v uplynulých letech zmenšily, takže rozdíl mezi 10 % nejbohatších a nejchudších regionů poklesl v období let 2000–2005 z 19 na 16 procentních bodů; |
| --- | --- |

33.

vyzdvihuje zjištění zprávy o soudržnosti, že regionální rozdíly v mírách nezaměstnanosti v Evropské unii se v uplynulých letech zmenšily, takže rozdíl mezi 10 % nejbohatších a nejchudších regionů poklesl v období let 2000–2005 z 19 na 16 procentních bodů;

| 34. | považuje za důkaz úspěchu politiky soudržnosti, že míra nezaměstnanosti v méně rozvinutých regionech v období let 2000–2005 poklesla z průměrných 13,4 % na 12,4 %. Zároveň však poukazuje na to, že míra nezaměstnanosti v 17 méně rozvinutých regionech vzrostla o více než dva procentní body a že více rozvinuté regiony vykazují ve stejném období průměrnou míru nezaměstnanosti ve výši téměř 8 %, čímž je rozdíl průměrných měr nezaměstnanosti mezi oběma skupinami regionů větší než 50 %. Boj proti nezaměstnanosti v méně rozvinutých regionech tak zůstává jedním z prioritních cílů politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

34.

považuje za důkaz úspěchu politiky soudržnosti, že míra nezaměstnanosti v méně rozvinutých regionech v období let 2000–2005 poklesla z průměrných 13,4 % na 12,4 %. Zároveň však poukazuje na to, že míra nezaměstnanosti v 17 méně rozvinutých regionech vzrostla o více než dva procentní body a že více rozvinuté regiony vykazují ve stejném období průměrnou míru nezaměstnanosti ve výši téměř 8 %, čímž je rozdíl průměrných měr nezaměstnanosti mezi oběma skupinami regionů větší než 50 %. Boj proti nezaměstnanosti v méně rozvinutých regionech tak zůstává jedním z prioritních cílů politiky soudržnosti;

| 35. | vyzdvihuje výroky Komise o dopadu demografické změny na hospodářskou a sociální soudržnost, podle nichž nižší porodnost dlouhodobě silně omezí hospodářský rozvoj v Evropě. Do roku 2011 lze počítat jen s relativně nízkým dopadem, neboť do té doby budou populačně silné ročníky ještě ekonomicky aktivní; v období let 2012–2017 bude moci být úbytek mladých pracovních sil vyrovnán vyšší mírou zaměstnanosti a po roce 2017 budou tyto možnosti vyčerpány. Zde je zapotřebí vynaložit úsilí především v populační politice členských států. Zároveň se však také v budoucím utváření politiky soudržnosti musí věnovat větší pozornost demografickým faktorům. Při tom musí být také více zohledněn rozdílný demografický vývoj v regionech, účinek demografické změny v některých regionech tak může nastoupit podstatně dříve, zde je zapotřebí zavčas podniknout kroky; |
| --- | --- |

35.

vyzdvihuje výroky Komise o dopadu demografické změny na hospodářskou a sociální soudržnost, podle nichž nižší porodnost dlouhodobě silně omezí hospodářský rozvoj v Evropě. Do roku 2011 lze počítat jen s relativně nízkým dopadem, neboť do té doby budou populačně silné ročníky ještě ekonomicky aktivní; v období let 2012–2017 bude moci být úbytek mladých pracovních sil vyrovnán vyšší mírou zaměstnanosti a po roce 2017 budou tyto možnosti vyčerpány. Zde je zapotřebí vynaložit úsilí především v populační politice členských států. Zároveň se však také v budoucím utváření politiky soudržnosti musí věnovat větší pozornost demografickým faktorům. Při tom musí být také více zohledněn rozdílný demografický vývoj v regionech, účinek demografické změny v některých regionech tak může nastoupit podstatně dříve, zde je zapotřebí zavčas podniknout kroky;

| 36. | bere s obavami na vědomí, že kromě obecné tendence nízké porodnosti vykazovalo v období 2000–2004 celkem 77 oblastí NUTS 2 v Evropě i zčásti značnou migraci (zejména u mladých lidí). Překrýváním obou účinků budou ještě více omezeny možnosti hospodářského a sociálního rozvoje těchto oblastí; |
| --- | --- |

36.

bere s obavami na vědomí, že kromě obecné tendence nízké porodnosti vykazovalo v období 2000–2004 celkem 77 oblastí NUTS 2 v Evropě i zčásti značnou migraci (zejména u mladých lidí). Překrýváním obou účinků budou ještě více omezeny možnosti hospodářského a sociálního rozvoje těchto oblastí;

| 37. | poukazuje na to, že v mnoha velkých městech je tendence relativního demografického poklesu provázena nárůstem počtu obyvatel v okolí. To probíhá souběžně s růstem rozdílů v zaměstnanosti či v podílu migrantů na obyvatelstvu uvnitř měst. Právě zaměstnanost klade velké nároky na opatření měst zaměřená na zlepšení integrace; |
| --- | --- |

37.

poukazuje na to, že v mnoha velkých městech je tendence relativního demografického poklesu provázena nárůstem počtu obyvatel v okolí. To probíhá souběžně s růstem rozdílů v zaměstnanosti či v podílu migrantů na obyvatelstvu uvnitř měst. Právě zaměstnanost klade velké nároky na opatření měst zaměřená na zlepšení integrace;

| 38. | podotýká, že analýzy k tématu chudoby a soudržnosti jsou ve zprávě o soudržnosti z důvodu různých referenčních období a chybějících srovnání s výroky dřívějších zpráv částečně popisné a bez jasného hodnocení souvislostí politiky soudržnosti, a vyzývá Komisi, aby těmto souvislostem věnovala ve své příští průběžné zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti větší pozornost; |
| --- | --- |

38.

podotýká, že analýzy k tématu chudoby a soudržnosti jsou ve zprávě o soudržnosti z důvodu různých referenčních období a chybějících srovnání s výroky dřívějších zpráv částečně popisné a bez jasného hodnocení souvislostí politiky soudržnosti, a vyzývá Komisi, aby těmto souvislostem věnovala ve své příští průběžné zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti větší pozornost;

Územní soudržnost

| 39. | upozorňuje na výrok zprávy o soudržnosti, že nárůst rozdílů v rozvoji uvnitř členských států je způsoben zejména růstem metropolitních oblastí, a podporuje konstatování Komise, že v zájmu dalšího rozvoje regionální politiky je v členských státech zapotřebí politický přístup více orientovaný na přizpůsobení a podporu růstu a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

39.

upozorňuje na výrok zprávy o soudržnosti, že nárůst rozdílů v rozvoji uvnitř členských států je způsoben zejména růstem metropolitních oblastí, a podporuje konstatování Komise, že v zájmu dalšího rozvoje regionální politiky je v členských státech zapotřebí politický přístup více orientovaný na přizpůsobení a podporu růstu a zaměstnanosti;

| 40. | v této souvislosti vítá, že do analýzy zprávy o soudržnosti byl poprvé zahrnut i evropský audit středně velkých měst, a poukazuje v této souvislosti na mnohostrannou vzájemnou provázanost měst a jejich okolí, např. s ohledem na přepravu osob dojíždějících do zaměstnání; |
| --- | --- |

40.

v této souvislosti vítá, že do analýzy zprávy o soudržnosti byl poprvé zahrnut i evropský audit středně velkých měst, a poukazuje v této souvislosti na mnohostrannou vzájemnou provázanost měst a jejich okolí, např. s ohledem na přepravu osob dojíždějících do zaměstnání;

| 41. | poukazuje na to, že mnoho nejvzdálenějších oblastí Evropské unie nadále zaostává v rozvoji, a bere na vědomí velmi odlišné a závažné problémy týkající se zajištění základní infrastruktury a služeb v horských a řídce osídlených oblastech a na ostrovech Unie, které jsou uvedeny ve zprávě o soudržnosti; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na to, že mnoho nejvzdálenějších oblastí Evropské unie nadále zaostává v rozvoji, a bere na vědomí velmi odlišné a závažné problémy týkající se zajištění základní infrastruktury a služeb v horských a řídce osídlených oblastech a na ostrovech Unie, které jsou uvedeny ve zprávě o soudržnosti;

| 42. | zdůrazňuje problémy v mnohých venkovských oblastech, které spočívají v zastavení migrace z těchto regionů, resp. v jejím řízení tak, aby jí region netrpěl. Přitom se nesmí podceňovat nesmírné strukturální změny, před kterými stojí nové členské státy kvůli vysoké míře zaměstnanosti v zemědělství. Existují obavy, že tyto migrační tendence budou v mnohých venkovských oblastech EU přetrvávat i v budoucnosti. Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova by měl proto hrát významnou roli při řešení těchto problémů; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje problémy v mnohých venkovských oblastech, které spočívají v zastavení migrace z těchto regionů, resp. v jejím řízení tak, aby jí region netrpěl. Přitom se nesmí podceňovat nesmírné strukturální změny, před kterými stojí nové členské státy kvůli vysoké míře zaměstnanosti v zemědělství. Existují obavy, že tyto migrační tendence budou v mnohých venkovských oblastech EU přetrvávat i v budoucnosti. Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova by měl proto hrát významnou roli při řešení těchto problémů;

| 43. | v této souvislosti upozorňuje na vztahy mezi městskými a venkovskými oblastmi a zdůrazňuje zjištění zprávy o soudržnosti, že k integrovanému rozvoji těchto oblastí jsou zapotřebí koordinované koncepce územního plánování a strategický územní management. Přitom je nepopiratelné, že města slouží také jako centra rozvoje pro venkovské oblasti; |
| --- | --- |

43.

v této souvislosti upozorňuje na vztahy mezi městskými a venkovskými oblastmi a zdůrazňuje zjištění zprávy o soudržnosti, že k integrovanému rozvoji těchto oblastí jsou zapotřebí koordinované koncepce územního plánování a strategický územní management. Přitom je nepopiratelné, že města slouží také jako centra rozvoje pro venkovské oblasti;

| 44. | lituje v této souvislosti, že práce Rady a Výboru regionů na Územní agendě a na Lipské chartě o trvale udržitelných evropských městech nebyly ve zprávě o soudržnosti zohledněny, a poukazuje zvláště na závěry německého předsednictví Rady EU k neformálnímu setkání ministrů k tématu rozvoje měst a územní soudržnosti dne 24. a 25. května 2007 v Lipsku; |
| --- | --- |

44.

lituje v této souvislosti, že práce Rady a Výboru regionů na Územní agendě a na Lipské chartě o trvale udržitelných evropských městech nebyly ve zprávě o soudržnosti zohledněny, a poukazuje zvláště na závěry německého předsednictví Rady EU k neformálnímu setkání ministrů k tématu rozvoje měst a územní soudržnosti dne 24. a 25. května 2007 v Lipsku;

| 45. | vyzývá Evropskou komisi, aby včas zapojila Výbor regionů do vypracování zpráv požadovaných v závěrech z Lipska (strategická zpráva s analýzou, jak se projevilo zohlednění městského a územního rozměru v programech strukturálních fondů a jak podpořilo integrovaný rozvoj měst a územní soudržnost, má být předložena do 1. dubna 2010; zpráva o územní soudržnosti jako příspěvek k diskusi o vytváření synergií mezi prioritami Územní agendy a Lipské charty o trvale udržitelných evropských městech má být předložena do roku 2008); |
| --- | --- |

45.

vyzývá Evropskou komisi, aby včas zapojila Výbor regionů do vypracování zpráv požadovaných v závěrech z Lipska (strategická zpráva s analýzou, jak se projevilo zohlednění městského a územního rozměru v programech strukturálních fondů a jak podpořilo integrovaný rozvoj měst a územní soudržnost, má být předložena do 1. dubna 2010; zpráva o územní soudržnosti jako příspěvek k diskusi o vytváření synergií mezi prioritami Územní agendy a Lipské charty o trvale udržitelných evropských městech má být předložena do roku 2008);

| 46. | podporuje zaprvé diskusi o obsahové podobě územní soudržnosti i vhodných ukazatelů, která v současnosti probíhá v Evropském parlamentu a zadruhé žádost Rady, aby slovinské předsednictví zahrnulo Územní agendu a Lipskou chartu do příprav na zasedání Evropské rady na jaře roku 2008; |
| --- | --- |

46.

podporuje zaprvé diskusi o obsahové podobě územní soudržnosti i vhodných ukazatelů, která v současnosti probíhá v Evropském parlamentu a zadruhé žádost Rady, aby slovinské předsednictví zahrnulo Územní agendu a Lipskou chartu do příprav na zasedání Evropské rady na jaře roku 2008;

Dopady politiky soudržnosti

| 47. | poukazuje na výroky zprávy o soudržnosti, že strukturální fondy byly v období let 2000–2006 využívány přednostně v oblasti infrastruktury, produktivních investic a investic do lidského kapitálu a že prostředky z Fondu soudržnosti byly vynakládány ve stejném poměru na opatření v oblasti životního prostředí a na dopravní infrastruktury; |
| --- | --- |

47.

poukazuje na výroky zprávy o soudržnosti, že strukturální fondy byly v období let 2000–2006 využívány přednostně v oblasti infrastruktury, produktivních investic a investic do lidského kapitálu a že prostředky z Fondu soudržnosti byly vynakládány ve stejném poměru na opatření v oblasti životního prostředí a na dopravní infrastruktury;

| 48. | vyzdvihuje výpočty ve zprávě o soudržnosti založené na modelu HERMIN, podle nichž vyšel absolutní HDP v daném finančním období ve většině nových členských států až o 2,8 % vyšší a bylo vytvořeno zhruba o 570 000 pracovních míst více, než by tomu bylo bez využití politiky soudržnosti. Do roku 2015 se se zahrnutím finančního období 2007–2013 očekává dopad na HDP až ve výši 9,3 % a 2 miliony nově vytvořených pracovních míst a Výbor to považuje za dobrý základ pro hodnocení dopadů politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

48.

vyzdvihuje výpočty ve zprávě o soudržnosti založené na modelu HERMIN, podle nichž vyšel absolutní HDP v daném finančním období ve většině nových členských států až o 2,8 % vyšší a bylo vytvořeno zhruba o 570 000 pracovních míst více, než by tomu bylo bez využití politiky soudržnosti. Do roku 2015 se se zahrnutím finančního období 2007–2013 očekává dopad na HDP až ve výši 9,3 % a 2 miliony nově vytvořených pracovních míst a Výbor to považuje za dobrý základ pro hodnocení dopadů politiky soudržnosti;

| 49. | poukazuje na výpočty modelu EcoMod, podle nichž bude HDP na Slovensku, v Litvě, Lotyšsku a Bulharsku do roku 2020 o 15 % vyšší než dnes; |
| --- | --- |

49.

poukazuje na výpočty modelu EcoMod, podle nichž bude HDP na Slovensku, v Litvě, Lotyšsku a Bulharsku do roku 2020 o 15 % vyšší než dnes;

| 50. | zdůrazňuje zjištění zprávy o soudržnosti, že v regionech v rámci cíle 2 ve Francii, Německu, Nizozemsku, Španělsku, Švédsku a Velké Británii bylo ve finančním období 2000–2006 vytvořeno celkem 450 000 nových pracovních míst; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje zjištění zprávy o soudržnosti, že v regionech v rámci cíle 2 ve Francii, Německu, Nizozemsku, Španělsku, Švédsku a Velké Británii bylo ve finančním období 2000–2006 vytvořeno celkem 450 000 nových pracovních míst;

| 51. | hodnotí kladně výsledky zprávy o soudržnosti, podle nichž došlo v tematických oblastech opatření ke značnému zlepšení. V souvislosti s dopravní infrastrukturou se například v letech 1995–2004 zlepšila hustota dálniční sítě ve Španělsku o téměř 48 % a v Portugalsku o 200 %; |
| --- | --- |

51.

hodnotí kladně výsledky zprávy o soudržnosti, podle nichž došlo v tematických oblastech opatření ke značnému zlepšení. V souvislosti s dopravní infrastrukturou se například v letech 1995–2004 zlepšila hustota dálniční sítě ve Španělsku o téměř 48 % a v Portugalsku o 200 %;

| 52. | zdůrazňuje skutečnost, že v oblasti environmentální infrastruktury se díky Fondu soudržnosti veřejné výdaje v přijímacích zemích v období let 1993–2002 zvýšily o 37 %; |
| --- | --- |

52.

zdůrazňuje skutečnost, že v oblasti environmentální infrastruktury se díky Fondu soudržnosti veřejné výdaje v přijímacích zemích v období let 1993–2002 zvýšily o 37 %;

| 53. | sdílí proto odhad zprávy o soudržnosti, že i v budoucnosti budou výdaje na rozvoj environmentální infrastruktury (zejména zásobování a likvidace odpadů) v nových členských státech obzvláště důležité; |
| --- | --- |

53.

sdílí proto odhad zprávy o soudržnosti, že i v budoucnosti budou výdaje na rozvoj environmentální infrastruktury (zejména zásobování a likvidace odpadů) v nových členských státech obzvláště důležité;

| 54. | vyzdvihuje zvláštní úlohu politiky soudržnosti v podpoře výzkumu a vývoje v regionech. Podle ní se strukturální fondy zasloužily o výdaje na výzkum a vývoj v těchto zemích v rozmezí od 5 % ve Španělsku až po 18 % v Litvě; |
| --- | --- |

54.

vyzdvihuje zvláštní úlohu politiky soudržnosti v podpoře výzkumu a vývoje v regionech. Podle ní se strukturální fondy zasloužily o výdaje na výzkum a vývoj v těchto zemích v rozmezí od 5 % ve Španělsku až po 18 % v Litvě;

| 55. | považuje výroky zprávy o specifických dopadech politiky soudržnosti na malé a střední podniky za nedostatečné a vyzývá Komisi, aby se v příští průběžné zprávě více zaměřila na vliv strukturální politiky na MSP; |
| --- | --- |

55.

považuje výroky zprávy o specifických dopadech politiky soudržnosti na malé a střední podniky za nedostatečné a vyzývá Komisi, aby se v příští průběžné zprávě více zaměřila na vliv strukturální politiky na MSP;

| 56. | vyzdvihuje úlohu politiky soudržnosti v rozvoji lidských zdrojů. V tomto směru bylo v uplynulých finančních obdobích vynaloženo zhruba 69 miliard eur na lepší přístup žen na trh práce (6 %), podporu přizpůsobivosti pracovníků (22 %), opatření v oblasti celoživotního vzdělávání (23 %), rovné příležitosti a sociální začlenění (18 %) a na aktivní politiky trhu práce (30 %). Podle zprávy o soudržnosti to umožnilo zvýšit produktivitu práce o 5 %; |
| --- | --- |

56.

vyzdvihuje úlohu politiky soudržnosti v rozvoji lidských zdrojů. V tomto směru bylo v uplynulých finančních obdobích vynaloženo zhruba 69 miliard eur na lepší přístup žen na trh práce (6 %), podporu přizpůsobivosti pracovníků (22 %), opatření v oblasti celoživotního vzdělávání (23 %), rovné příležitosti a sociální začlenění (18 %) a na aktivní politiky trhu práce (30 %). Podle zprávy o soudržnosti to umožnilo zvýšit produktivitu práce o 5 %;

| 57. | hodnotí v zásadě kladně opatření pro venkovské oblasti, na která byla v uplynulém finančním období v rámci orientační sekce EZOZF vynaložena částka 14 miliard eur. Zároveň se poukazuje na to, že koordinace nástrojů regionální politiky a zemědělské politiky pro venkovské oblasti musí být v budoucnosti navzájem lépe sladěny, především s ohledem na dosažení lisabonských cílů. V tom spočívá jedna z největších výzev běžného finančního období, zvláště když poprvé nástroj pro venkovské oblasti již není zakotven do regionální politiky; |
| --- | --- |

57.

hodnotí v zásadě kladně opatření pro venkovské oblasti, na která byla v uplynulém finančním období v rámci orientační sekce EZOZF vynaložena částka 14 miliard eur. Zároveň se poukazuje na to, že koordinace nástrojů regionální politiky a zemědělské politiky pro venkovské oblasti musí být v budoucnosti navzájem lépe sladěny, především s ohledem na dosažení lisabonských cílů. V tom spočívá jedna z největších výzev běžného finančního období, zvláště když poprvé nástroj pro venkovské oblasti již není zakotven do regionální politiky;

| 58. | vyzdvihuje kladnou úlohu programu INTERREG, díky němuž bylo ve finančním období 2000–2006 vynaloženo celkem 5,8 miliard eur na přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. Právě v příhraniční spolupráci a ve výměně zkušeností na evropské úrovni mají tyto programy své pevné místo, aby mohly aktivně podporovat propojování evropských regionů; |
| --- | --- |

58.

vyzdvihuje kladnou úlohu programu INTERREG, díky němuž bylo ve finančním období 2000–2006 vynaloženo celkem 5,8 miliard eur na přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. Právě v příhraniční spolupráci a ve výměně zkušeností na evropské úrovni mají tyto programy své pevné místo, aby mohly aktivně podporovat propojování evropských regionů;

| 59. | hodnotí kladně také opatření v rámci iniciativy URBAN II, díky němuž byla v uplynulém finančním období přidělena podpora na řešení sociálních a ekonomických problémů v městských oblastech pro 70 měst a 2,2 milionů obyvatel. Zároveň je však nadále potřeba usilovat o zvýšení účinnosti opatření politiky měst v rámci politiky soudržnosti s cílem podpořit růst a zaměstnanost v rámci operačních programů; |
| --- | --- |

59.

hodnotí kladně také opatření v rámci iniciativy URBAN II, díky němuž byla v uplynulém finančním období přidělena podpora na řešení sociálních a ekonomických problémů v městských oblastech pro 70 měst a 2,2 milionů obyvatel. Zároveň je však nadále potřeba usilovat o zvýšení účinnosti opatření politiky měst v rámci politiky soudržnosti s cílem podpořit růst a zaměstnanost v rámci operačních programů;

| 60. | vyzdvihuje také úlohu iniciativy EQUAL, s jejíž pomocí ve výši 3,27 miliard eur bylo v uplynulých 7 letech uskutečněno zhruba 3 000 projektů v členských státech na podporu výměny zkušeností za účelem provádění evropské strategie zaměstnanosti; |
| --- | --- |

60.

vyzdvihuje také úlohu iniciativy EQUAL, s jejíž pomocí ve výši 3,27 miliard eur bylo v uplynulých 7 letech uskutečněno zhruba 3 000 projektů v členských státech na podporu výměny zkušeností za účelem provádění evropské strategie zaměstnanosti;

| 61. | oceňuje rovněž práci Evropské investiční banky, která ve finančním období 2000–2006 vynaložila zhruba 71 % svých prostředků na projekty v oblasti regionální politiky; |
| --- | --- |

61.

oceňuje rovněž práci Evropské investiční banky, která ve finančním období 2000–2006 vynaložila zhruba 71 % svých prostředků na projekty v oblasti regionální politiky;

| 62. | upozorňuje na to, že celkový dopad finančního období 2000–2006 bude možné posoudit teprve v roce 2008 po uzávěrce plateb z tohoto období, a žádá proto Komisi, aby z hodnocení finančního období 2000–2006 učinila prioritu své příští zprávy o soudržnosti; |
| --- | --- |

62.

upozorňuje na to, že celkový dopad finančního období 2000–2006 bude možné posoudit teprve v roce 2008 po uzávěrce plateb z tohoto období, a žádá proto Komisi, aby z hodnocení finančního období 2000–2006 učinila prioritu své příští zprávy o soudržnosti;

Vliv vnitrostátních politik na hospodářskou a sociální soudržnost

| 63. | konstatuje, že snaha členských států o hospodářskou a sociální soudržnost je vyvíjena v kontextu obecné konsolidace rozpočtu a národního reformního úsilí o dosažení obnovené Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

63.

konstatuje, že snaha členských států o hospodářskou a sociální soudržnost je vyvíjena v kontextu obecné konsolidace rozpočtu a národního reformního úsilí o dosažení obnovené Lisabonské strategie;

| 64. | v tomto ohledu bere na vědomí, že v mnoha členských státech s výjimkou zemí podporovaných v rámci politiky soudržnosti byly veřejné investice sníženy z 2,9 % HDP v roce 1993 na 2,4 % v roce 2005. Výdaje na veřejné investice v zemích, které přistoupily v roce 2004, naopak silně vzrostly a v současnosti činí zhruba o 50 % více než v ostatních členských státech; |
| --- | --- |

64.

v tomto ohledu bere na vědomí, že v mnoha členských státech s výjimkou zemí podporovaných v rámci politiky soudržnosti byly veřejné investice sníženy z 2,9 % HDP v roce 1993 na 2,4 % v roce 2005. Výdaje na veřejné investice v zemích, které přistoupily v roce 2004, naopak silně vzrostly a v současnosti činí zhruba o 50 % více než v ostatních členských státech;

| 65. | konstatuje, že zvýšení výdajů v nových členských státech bylo provázeno konsolidačními opatřeními; |
| --- | --- |

65.

konstatuje, že zvýšení výdajů v nových členských státech bylo provázeno konsolidačními opatřeními;

| 66. | zdůrazňuje obecnou tendenci, že přes složitou situaci veřejných rozpočtů klesly díky přerozdělení prostředky vynakládané na opatření v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti v oblasti investic souvisejících s hospodářstvím pouze minimálně, popř. se dokonce ještě zvýšily; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje obecnou tendenci, že přes složitou situaci veřejných rozpočtů klesly díky přerozdělení prostředky vynakládané na opatření v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti v oblasti investic souvisejících s hospodářstvím pouze minimálně, popř. se dokonce ještě zvýšily;

| 67. | lituje, že s ohledem na analýzu veřejných rozpočtů nebyla specifická situace v jednotlivých zemích – například nutnost konsolidovat veřejné výdaje po znovusjednocení Německa – dostatečně zohledněna; |
| --- | --- |

67.

lituje, že s ohledem na analýzu veřejných rozpočtů nebyla specifická situace v jednotlivých zemích – například nutnost konsolidovat veřejné výdaje po znovusjednocení Německa – dostatečně zohledněna;

| 68. | vítá, že v četných členských státech existuje obecná tendence k většímu zohledňování orgánů místní a regionální samosprávy jakožto subjektů pro veřejné investice, jak tomu – podle zprávy o soudržnosti – bylo zejména v Dánsku, Španělsku, Itálii, Portugalsku, Velké Británii a Finsku, kde podíl orgánů místní a regionální samosprávy na veřejných investicích vzrostl v období let 1995–2004 až o 10 %; |
| --- | --- |

68.

vítá, že v četných členských státech existuje obecná tendence k většímu zohledňování orgánů místní a regionální samosprávy jakožto subjektů pro veřejné investice, jak tomu – podle zprávy o soudržnosti – bylo zejména v Dánsku, Španělsku, Itálii, Portugalsku, Velké Británii a Finsku, kde podíl orgánů místní a regionální samosprávy na veřejných investicích vzrostl v období let 1995–2004 až o 10 %;

| 69. | bere na vědomí, že podíl orgánů místní a regionální samosprávy na výdajích na veřejné investice činí v nových členských státech s výjimkou Polska, České republiky a Lotyšska podstatně méně než 50 %; |
| --- | --- |

69.

bere na vědomí, že podíl orgánů místní a regionální samosprávy na výdajích na veřejné investice činí v nových členských státech s výjimkou Polska, České republiky a Lotyšska podstatně méně než 50 %;

| 70. | vyzdvihuje konstatování zprávy o soudržnosti, že existuje spojitost mezi mírou absorpce a kvalitou investičních projektů na jedné straně a stupněm decentralizace na straně druhé, pokud na necentrální úrovni funguje výkonná administrativa; |
| --- | --- |

70.

vyzdvihuje konstatování zprávy o soudržnosti, že existuje spojitost mezi mírou absorpce a kvalitou investičních projektů na jedné straně a stupněm decentralizace na straně druhé, pokud na necentrální úrovni funguje výkonná administrativa;

| 71. | bere s uspokojením na vědomí výroky zprávy o soudržnosti o vztahu mezi vysokými podporami ze strukturálních fondů a rozvojem hospodářské stability v nových členských státech. V nových členských státech tak díky konsolidaci veřejných financí bylo možné dosáhnout vysokého růstu. Je tedy zřejmé, jaký vliv měla kombinace evropských politik, které se vyznačují stabilní finanční politikou, na euro a podpora ze strukturálních fondů na růst a soudržnost. Toto spojení rovněž umožnilo relativní stabilitu směnných kurzů k euru v uplynulých letech; |
| --- | --- |

71.

bere s uspokojením na vědomí výroky zprávy o soudržnosti o vztahu mezi vysokými podporami ze strukturálních fondů a rozvojem hospodářské stability v nových členských státech. V nových členských státech tak díky konsolidaci veřejných financí bylo možné dosáhnout vysokého růstu. Je tedy zřejmé, jaký vliv měla kombinace evropských politik, které se vyznačují stabilní finanční politikou, na euro a podpora ze strukturálních fondů na růst a soudržnost. Toto spojení rovněž umožnilo relativní stabilitu směnných kurzů k euru v uplynulých letech;

Vliv politik Společenství na hospodářskou a sociální soudržnost

| 72. | s ohledem na evropskou politiku výzkumu a inovací zdůrazňuje, že programy jsou přednostně zaměřené na podporu konkurenceschopnosti Evropy na mezinárodní úrovni. Prostředky, které jsou na to vyčleněné, se proto přidělují v rámci celoevropských výběrových řízení; |
| --- | --- |

72.

s ohledem na evropskou politiku výzkumu a inovací zdůrazňuje, že programy jsou přednostně zaměřené na podporu konkurenceschopnosti Evropy na mezinárodní úrovni. Prostředky, které jsou na to vyčleněné, se proto přidělují v rámci celoevropských výběrových řízení;

| 73. | bere tudíž na vědomí, že pouze 18 % zařízení, která se účastnila 6. rámcového programu pro výzkum, pocházelo z méně rozvinutých regionů, a podporuje mínění zprávy o soudržnosti, že podpora evropského výzkumu a politika soudržnosti ve svém cíli zlepšit výzkum a vývoj v Evropě sledují komplementární cíle, a zároveň vítá, že v rámci 7. programu pro výzkum iniciativy jako KnowReg2 posilují regionální rozměr podpory evropského výzkumu; |
| --- | --- |

73.

bere tudíž na vědomí, že pouze 18 % zařízení, která se účastnila 6. rámcového programu pro výzkum, pocházelo z méně rozvinutých regionů, a podporuje mínění zprávy o soudržnosti, že podpora evropského výzkumu a politika soudržnosti ve svém cíli zlepšit výzkum a vývoj v Evropě sledují komplementární cíle, a zároveň vítá, že v rámci 7. programu pro výzkum iniciativy jako KnowReg2 posilují regionální rozměr podpory evropského výzkumu;

| 74. | s ohledem na Program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) zdůrazňuje, že tento program může například svým zaměřením na podporu MSP či obnovitelných energií účelně doplnit opatření politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

74.

s ohledem na Program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) zdůrazňuje, že tento program může například svým zaměřením na podporu MSP či obnovitelných energií účelně doplnit opatření politiky soudržnosti;

| 75. | s ohledem na evropskou politiku hospodářské soutěže vyzdvihuje výroky zprávy o soudržnosti, že státní podpory pro méně rozvinuté regiony podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES poklesly z 19 miliard eur v roce 2003 na 11 miliard eur v roce 2005; |
| --- | --- |

75.

s ohledem na evropskou politiku hospodářské soutěže vyzdvihuje výroky zprávy o soudržnosti, že státní podpory pro méně rozvinuté regiony podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES poklesly z 19 miliard eur v roce 2003 na 11 miliard eur v roce 2005;

| 76. | poukazuje na to, že zároveň s poklesem státních podpor podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES byly státní podpory v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti stále více zaměřovány na lisabonské a göteborgské cíle (životní prostředí, regionální pomoc, MSP, zaměstnanost, vzdělávání a výzkum). Více než polovina členských států zaměřila svou podporu na tyto horizontální cíle; |
| --- | --- |

76.

poukazuje na to, že zároveň s poklesem státních podpor podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES byly státní podpory v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti stále více zaměřovány na lisabonské a göteborgské cíle (životní prostředí, regionální pomoc, MSP, zaměstnanost, vzdělávání a výzkum). Více než polovina členských států zaměřila svou podporu na tyto horizontální cíle;

| 77. | bere na vědomí, že i přes rozšíření Evropské unie v novém finančním období žije v méně rozvinutých regionech podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES pouze 34 % obyvatelstva; |
| --- | --- |

77.

bere na vědomí, že i přes rozšíření Evropské unie v novém finančním období žije v méně rozvinutých regionech podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES pouze 34 % obyvatelstva;

| 78. | bere na vědomí výroky zprávy o soudržnosti, že organizace trhu společné zemědělské politiky upřednostňuje především silnější regiony s většími výrobními jednotkami, a zdůrazňuje proto, že je nezbytné využívat nástroje na rozvoj venkovských oblastí v běžném finančním období zejména také v konvergenčních regionech, a vítá možnost ještě zvýšit využití prostředků pro rozvoj venkovských oblastí v běžném finančním období prostřednictvím modulace; |
| --- | --- |

78.

bere na vědomí výroky zprávy o soudržnosti, že organizace trhu společné zemědělské politiky upřednostňuje především silnější regiony s většími výrobními jednotkami, a zdůrazňuje proto, že je nezbytné využívat nástroje na rozvoj venkovských oblastí v běžném finančním období zejména také v konvergenčních regionech, a vítá možnost ještě zvýšit využití prostředků pro rozvoj venkovských oblastí v běžném finančním období prostřednictvím modulace;

| 79. | upozorňuje na výzvu spojit v příštích letech ve venkovských oblastech přechod ke konkurenceschopnému zemědělství a současně k diverzifikaci hospodářských aktivit, a to především v zemích s vysokým podílem zaměstnanosti v zemědělství; |
| --- | --- |

79.

upozorňuje na výzvu spojit v příštích letech ve venkovských oblastech přechod ke konkurenceschopnému zemědělství a současně k diverzifikaci hospodářských aktivit, a to především v zemích s vysokým podílem zaměstnanosti v zemědělství;

| 80. | zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti, že s ohledem na rozpočet EU hrála politika soudržnosti klíčovou úlohu v rozvoji Evropské unie, aby tak všem občanům Unie umožnila rovnoprávnou účast na evropském vnitřním trhu; |
| --- | --- |

80.

zdůrazňuje výroky zprávy o soudržnosti, že s ohledem na rozpočet EU hrála politika soudržnosti klíčovou úlohu v rozvoji Evropské unie, aby tak všem občanům Unie umožnila rovnoprávnou účast na evropském vnitřním trhu;

| 81. | v souvislosti s evropskou rozpočtovou politikou bere na vědomí, že se na politiku soudržnosti v současnosti vynakládá zhruba jedna třetina výdajů EU a v roce 2013 bude vynakládat zhruba 54,2 miliard eur, a poukazuje na skutečnost, že relativní podíl politiky soudržnosti – měřeno podle HDP Unie – klesne v roce 2013 zhruba na 0,35 %, oproti téměř 0,4 % v roce 2004; |
| --- | --- |

81.

v souvislosti s evropskou rozpočtovou politikou bere na vědomí, že se na politiku soudržnosti v současnosti vynakládá zhruba jedna třetina výdajů EU a v roce 2013 bude vynakládat zhruba 54,2 miliard eur, a poukazuje na skutečnost, že relativní podíl politiky soudržnosti – měřeno podle HDP Unie – klesne v roce 2013 zhruba na 0,35 %, oproti téměř 0,4 % v roce 2004;

| 82. | zdůrazňuje, že kvůli rozšíření EU bude na konci běžného finančního období přibližně 85 % prostředků z Fondu soudržnosti plynout do méně rozvinutých regionů, oproti 56 % v roce 1989. Nové členské státy pak pravděpodobně obdrží 52 % veškerých prostředků z Fondu soudržnosti, přestože v nich žije jen 21 % obyvatelstva EU; |
| --- | --- |

82.

zdůrazňuje, že kvůli rozšíření EU bude na konci běžného finančního období přibližně 85 % prostředků z Fondu soudržnosti plynout do méně rozvinutých regionů, oproti 56 % v roce 1989. Nové členské státy pak pravděpodobně obdrží 52 % veškerých prostředků z Fondu soudržnosti, přestože v nich žije jen 21 % obyvatelstva EU;

| 83. | lituje, že v příslušné kapitole této zprávy o soudržnosti se zatím nepředkládá žádný komplexní návrh na posílení vzájemného působení politiky soudržnosti a ostatních politik Společenství, a vyzývá Komisi, aby to vzhledem k zamýšlené reformě finančního systému EU v jedné z příštích průběžných zpráv napravila; |
| --- | --- |

83.

lituje, že v příslušné kapitole této zprávy o soudržnosti se zatím nepředkládá žádný komplexní návrh na posílení vzájemného působení politiky soudržnosti a ostatních politik Společenství, a vyzývá Komisi, aby to vzhledem k zamýšlené reformě finančního systému EU v jedné z příštích průběžných zpráv napravila;

| 84. | vyzdvihuje nutnost dialogu mezi všemi zúčastněnými stranami pro přezkoumání a zohlednění možných dopadů evropské legislativy na udržitelný rozvoj měst a regionů a také nutnost lepší koordinace politiky a iniciativ EU, které se týkají orgánů místní a regionální samosprávy, v rámci existujících postupů (například posouzení dopadů) a žádá Evropskou komisi, aby včas zapojila Výbor do těchto procesů; |
| --- | --- |

84.

vyzdvihuje nutnost dialogu mezi všemi zúčastněnými stranami pro přezkoumání a zohlednění možných dopadů evropské legislativy na udržitelný rozvoj měst a regionů a také nutnost lepší koordinace politiky a iniciativ EU, které se týkají orgánů místní a regionální samosprávy, v rámci existujících postupů (například posouzení dopadů) a žádá Evropskou komisi, aby včas zapojila Výbor do těchto procesů;

Reforma politiky soudržnosti 2007–2013

| 85. | bere na vědomí výroky zprávy o soudržnosti, že reforma politiky soudržnosti na období 2007–2013 má za cíl zachovat osvědčené zásady týkající se plánování, partnerství, spolufinancování a hodnocení a zavést novinky týkající se silnějšího strategického přístupu, další decentralizace, lepšího účinku a konečně i zjednodušení administrativy; |
| --- | --- |

85.

bere na vědomí výroky zprávy o soudržnosti, že reforma politiky soudržnosti na období 2007–2013 má za cíl zachovat osvědčené zásady týkající se plánování, partnerství, spolufinancování a hodnocení a zavést novinky týkající se silnějšího strategického přístupu, další decentralizace, lepšího účinku a konečně i zjednodušení administrativy;

| 86. | zdůrazňuje úzké napojení politiky soudržnosti na Lisabonskou strategii, které v procesu plánování vedlo k většímu zaměření programů na růst a zaměstnanost. To však lze zajistit jen tehdy, bude-li v členských státech existovat úzká spolupráce mezi orgány odpovědnými za politiku soudržnosti a strukturální politiku a zařízeními odpovědnými za vypracování národních plánů reforem; |
| --- | --- |

86.

zdůrazňuje úzké napojení politiky soudržnosti na Lisabonskou strategii, které v procesu plánování vedlo k většímu zaměření programů na růst a zaměstnanost. To však lze zajistit jen tehdy, bude-li v členských státech existovat úzká spolupráce mezi orgány odpovědnými za politiku soudržnosti a strukturální politiku a zařízeními odpovědnými za vypracování národních plánů reforem;

| 87. | s ohledem na využití prostředků ze strukturálních fondů pro lisabonské cíle („earmarking“) zdůrazňuje, že se v těchto oblastech vynakládá zhruba 64 % prostředků určených na cíl konvergence a přes 80 % prostředků určených na cíl konkurenceschopnosti, čímž bude možné dosáhnout společně vytyčených cílů. Na investice do růstu a zaměstnanosti tak bude vynaloženo 210 miliard eur; |
| --- | --- |

87.

s ohledem na využití prostředků ze strukturálních fondů pro lisabonské cíle („earmarking“) zdůrazňuje, že se v těchto oblastech vynakládá zhruba 64 % prostředků určených na cíl konvergence a přes 80 % prostředků určených na cíl konkurenceschopnosti, čímž bude možné dosáhnout společně vytyčených cílů. Na investice do růstu a zaměstnanosti tak bude vynaloženo 210 miliard eur;

| 88. | v souvislosti se zaměřením politiky soudržnosti na lisabonské cíle poukazuje na skutečnost, že posílení hospodářské a sociální soudržnosti je specifickým cílem Evropské unie. Nesmí tedy vzniknout dojem, že politika soudržnosti slouží výhradně uskutečňování lisabonských cílů; |
| --- | --- |

88.

v souvislosti se zaměřením politiky soudržnosti na lisabonské cíle poukazuje na skutečnost, že posílení hospodářské a sociální soudržnosti je specifickým cílem Evropské unie. Nesmí tedy vzniknout dojem, že politika soudržnosti slouží výhradně uskutečňování lisabonských cílů;

| 89. | oceňuje pokus Evropské komise zjednat díky jednotnému nařízení o fondech, které nahradilo 10 dosud platných nařízení, větší transparentnost a právní jistotu. To platí i pro začlenění Fondu soudržnosti do obecného nařízení o fondech; |
| --- | --- |

89.

oceňuje pokus Evropské komise zjednat díky jednotnému nařízení o fondech, které nahradilo 10 dosud platných nařízení, větší transparentnost a právní jistotu. To platí i pro začlenění Fondu soudržnosti do obecného nařízení o fondech;

| 90. | objasňuje, že rozsáhlé hodnocení dopadů reformy na plánování a provádění strukturálních fondů se může uskutečnit teprve po schválení a zahájení operačních programů, a vyzývá Evropskou komisi, aby toto hodnocení provedla v jedné ze svých příštích zpráv; |
| --- | --- |

90.

objasňuje, že rozsáhlé hodnocení dopadů reformy na plánování a provádění strukturálních fondů se může uskutečnit teprve po schválení a zahájení operačních programů, a vyzývá Evropskou komisi, aby toto hodnocení provedla v jedné ze svých příštích zpráv;

| 91. | požaduje, aby byla z důvodu klíčového významu evropských měst pro dosažení cílů Lisabonské a Göteborgské strategie i pro sociální integraci – například přistěhovalců – v páté zprávě o soudržnosti věnována jedna samostatná kapitola městské dimenzi; |
| --- | --- |

91.

požaduje, aby byla z důvodu klíčového významu evropských měst pro dosažení cílů Lisabonské a Göteborgské strategie i pro sociální integraci – například přistěhovalců – v páté zprávě o soudržnosti věnována jedna samostatná kapitola městské dimenzi;

Nové výzvy

| 92. | domnívá se, že Čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti je předehrou diskuse o budoucí podobě politiky soudržnosti pro období po roce 2013, a je toho názoru, že to bude vyžadovat rozsáhlou analýzu budoucích výzev politiky soudržnosti, přičemž prvky obsažené ve sdělení o čtvrté zprávě o soudržnosti považuje za první krok tímto směrem; dále podotýká, že kromě politiky soudržnosti je cílem také dalších politik EU řešit výzvy popsané v této zprávě; |
| --- | --- |

92.

domnívá se, že Čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti je předehrou diskuse o budoucí podobě politiky soudržnosti pro období po roce 2013, a je toho názoru, že to bude vyžadovat rozsáhlou analýzu budoucích výzev politiky soudržnosti, přičemž prvky obsažené ve sdělení o čtvrté zprávě o soudržnosti považuje za první krok tímto směrem; dále podotýká, že kromě politiky soudržnosti je cílem také dalších politik EU řešit výzvy popsané v této zprávě;

| 93. | zdůrazňuje tlak na restrukturalizaci a modernizaci v členských státech zejména na místní a regionální úrovni, jehož je v průběhu globalizace a rozšiřování zapotřebí, a poukazuje na výroky zprávy o soudržnosti, že dopady globalizace na hospodářská odvětví a regiony budou různé, a je si vědom toho, že tato potřeba přizpůsobení vyvstane nejen v méně rozvinutých regionech, ale i v dalších regionech EU. Během těchto procesů je nutno zohlednit také kulturní dědictví regionů; |
| --- | --- |

93.

zdůrazňuje tlak na restrukturalizaci a modernizaci v členských státech zejména na místní a regionální úrovni, jehož je v průběhu globalizace a rozšiřování zapotřebí, a poukazuje na výroky zprávy o soudržnosti, že dopady globalizace na hospodářská odvětví a regiony budou různé, a je si vědom toho, že tato potřeba přizpůsobení vyvstane nejen v méně rozvinutých regionech, ale i v dalších regionech EU. Během těchto procesů je nutno zohlednit také kulturní dědictví regionů;

| 94. | poukazuje však rovněž na to, že klíčovou výzvou politiky soudržnosti je zvýšit prostřednictvím podpory technologického rozvoje a vzdělávání a odborné přípravy přizpůsobivost vůči hospodářským změnám, aby bylo možné využít příležitostí globalizace; |
| --- | --- |

94.

poukazuje však rovněž na to, že klíčovou výzvou politiky soudržnosti je zvýšit prostřednictvím podpory technologického rozvoje a vzdělávání a odborné přípravy přizpůsobivost vůči hospodářským změnám, aby bylo možné využít příležitostí globalizace;

| 95. | konstatuje, že i změna klimatu bude mít na evropské regiony různý dopad, neboť například v souvislosti s ochranou před povodněmi a s měnícími se klimatickými podmínkami vznikne v zemědělství nová potřeba přizpůsobení a restrukturalizace. Rozvoj obnovitelných energií však zároveň otevírá také nové možnosti pro růst a zaměstnanost a nové mezinárodní trhy; |
| --- | --- |

95.

konstatuje, že i změna klimatu bude mít na evropské regiony různý dopad, neboť například v souvislosti s ochranou před povodněmi a s měnícími se klimatickými podmínkami vznikne v zemědělství nová potřeba přizpůsobení a restrukturalizace. Rozvoj obnovitelných energií však zároveň otevírá také nové možnosti pro růst a zaměstnanost a nové mezinárodní trhy;

| 96. | spolu se zprávou o soudržnosti se domnívá, že stoupající ceny energií zasáhnou zejména ty regiony, v nichž je nízká energetická účinnost a kde se nacházejí hospodářská odvětví s vysokou spotřebou energie. Tento vývoj zároveň staví také vzdálené a nejvzdálenější regiony, ostrovy a horské a odlehlé oblasti EU před výzvu udržet si vlastní růstový potenciál navzdory vyšším nákladům na dopravu; |
| --- | --- |

96.

spolu se zprávou o soudržnosti se domnívá, že stoupající ceny energií zasáhnou zejména ty regiony, v nichž je nízká energetická účinnost a kde se nacházejí hospodářská odvětví s vysokou spotřebou energie. Tento vývoj zároveň staví také vzdálené a nejvzdálenější regiony, ostrovy a horské a odlehlé oblasti EU před výzvu udržet si vlastní růstový potenciál navzdory vyšším nákladům na dopravu;

| 97. | vyzdvihuje konstatování zprávy o soudržnosti, že v mnohých regionech Evropské unie se z demografické změny může postupně stát hlavní překážka růstu a rozvoje; |
| --- | --- |

97.

vyzdvihuje konstatování zprávy o soudržnosti, že v mnohých regionech Evropské unie se z demografické změny může postupně stát hlavní překážka růstu a rozvoje;

| 98. | v této souvislosti považuje iniciativy regionů zaměřené na zlepšení všeobecné úrovně vzdělání a na snížení míry předčasného ukončení školní docházky za důležitý předpoklad pro zmírnění důsledků stárnutí obyvatelstva díky vyšší produktivitě a přidané hodnotě; |
| --- | --- |

98.

v této souvislosti považuje iniciativy regionů zaměřené na zlepšení všeobecné úrovně vzdělání a na snížení míry předčasného ukončení školní docházky za důležitý předpoklad pro zmírnění důsledků stárnutí obyvatelstva díky vyšší produktivitě a přidané hodnotě;

Budoucnost politiky soudržnosti

| 99. | poukazuje na skutečnost, že diskuse o budoucí podobě politiky soudržnosti bude v nadcházejících letech probíhat zároveň s diskusí o reformě rozpočtu EU. K tomu by měly být v příštím roce vypracovány různé varianty a posouzeny stávající evropské politiky. Evropská komise zároveň v Páté průběžné zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti poskytne další příspěvek k diskusi; |
| --- | --- |

99.

poukazuje na skutečnost, že diskuse o budoucí podobě politiky soudržnosti bude v nadcházejících letech probíhat zároveň s diskusí o reformě rozpočtu EU. K tomu by měly být v příštím roce vypracovány různé varianty a posouzeny stávající evropské politiky. Evropská komise zároveň v Páté průběžné zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti poskytne další příspěvek k diskusi;

| 100. | považuje otázky, které Evropská komise položila ve sdělení zabývajícím se zprávou o soudržnosti, za první příspěvek do budoucí diskuse a k zodpovězení těchto otázek poskytuje následující první podněty: |
| --- | --- |

100.

považuje otázky, které Evropská komise položila ve sdělení zabývajícím se zprávou o soudržnosti, za první příspěvek do budoucí diskuse a k zodpovězení těchto otázek poskytuje následující první podněty:

Do jaké míry je politika soudržnosti přizpůsobena novým výzvám, jimž budou v příštích letech čelit evropské regiony?

| 101. | poukazuje na to, že evropské regiony mohou vyřešit problémy, před nimiž stojí, pouze budou-li v rovnováze celoevropské strategické hlavní směry a nezbytná flexibilita ve vynakládání prostředků na regionální úrovni; |
| --- | --- |

101.

poukazuje na to, že evropské regiony mohou vyřešit problémy, před nimiž stojí, pouze budou-li v rovnováze celoevropské strategické hlavní směry a nezbytná flexibilita ve vynakládání prostředků na regionální úrovni;

| 102. | považuje za potřebné vynaložit více úsilí na včasné určování budoucích výzev prostřednictvím rozvoje konkrétních strategií pro budoucnost na regionální úrovni a na určení pozice jednotlivých regionů v Evropě pomocí celoevropského srovnávání regionů. Přitom je třeba také zkoumat, zda a do jaké míry jsou pro hodnocení politiky soudržnosti nezbytné nové ukazatele; |
| --- | --- |

102.

považuje za potřebné vynaložit více úsilí na včasné určování budoucích výzev prostřednictvím rozvoje konkrétních strategií pro budoucnost na regionální úrovni a na určení pozice jednotlivých regionů v Evropě pomocí celoevropského srovnávání regionů. Přitom je třeba také zkoumat, zda a do jaké míry jsou pro hodnocení politiky soudržnosti nezbytné nové ukazatele;

| 103. | zdůrazňuje, že je nutné iniciovat intenzivnější výměnu informací a spolupráci na nových přístupech a modelech pro regionální politiku mezi výzkumnými pracovníky, národními výzkumnými ústavy a sdruženími regionálních studií s cílem najít účinnější způsoby šíření informací a jejich praktického uplatnění v návrhu, provádění a hodnocení politik, a navrhuje Evropské komisi, aby zajistila odpovídající mechanismus, jenž by podporoval spolupráci, vytváření sítí a šíření v této oblasti; |
| --- | --- |

103.

zdůrazňuje, že je nutné iniciovat intenzivnější výměnu informací a spolupráci na nových přístupech a modelech pro regionální politiku mezi výzkumnými pracovníky, národními výzkumnými ústavy a sdruženími regionálních studií s cílem najít účinnější způsoby šíření informací a jejich praktického uplatnění v návrhu, provádění a hodnocení politik, a navrhuje Evropské komisi, aby zajistila odpovídající mechanismus, jenž by podporoval spolupráci, vytváření sítí a šíření v této oblasti;

Jakou odpověď na globalizaci může poskytnout regionální politika?

| 104. | považuje globalizaci za další fázi procesu strukturálních změn, která pro evropské regiony a obce představuje jak příležitosti, tak i rizika; |
| --- | --- |

104.

považuje globalizaci za další fázi procesu strukturálních změn, která pro evropské regiony a obce představuje jak příležitosti, tak i rizika;

| 105. | regionální politika umožňuje řešit vhodným způsobem některé hospodářské a sociální důsledky globalizace, neboť přináší odpovědi blízké občanům a týkající se mnoha oborů; |
| --- | --- |

105.

regionální politika umožňuje řešit vhodným způsobem některé hospodářské a sociální důsledky globalizace, neboť přináší odpovědi blízké občanům a týkající se mnoha oborů;

| 106. | vítá, že se zpráva o soudržnosti poprvé intenzivněji zabývá regionální politikou v jiných zemích, zejména v USA, Rusku a Číně, neboť to představuje významný přínos k docílení celosvětového srovnání a výměny informací o strategiích regionálního rozvoje; |
| --- | --- |

106.

vítá, že se zpráva o soudržnosti poprvé intenzivněji zabývá regionální politikou v jiných zemích, zejména v USA, Rusku a Číně, neboť to představuje významný přínos k docílení celosvětového srovnání a výměny informací o strategiích regionálního rozvoje;

| 107. | vyzývá Komisi, aby i v budoucnosti podávala více informací o regionálních a odvětvových dopadech globalizace, a orgány místní a regionální samosprávy tak měly k dispozici důležité informace o tendencích a výzvách globalizace na regionální úrovni; |
| --- | --- |

107.

vyzývá Komisi, aby i v budoucnosti podávala více informací o regionálních a odvětvových dopadech globalizace, a orgány místní a regionální samosprávy tak měly k dispozici důležité informace o tendencích a výzvách globalizace na regionální úrovni;

| 108. | považuje především předvídavou regionální politiku založenou na posilování faktorů nabídky za prostředek k tomu, aby v celosvětové hospodářské soutěži o trhy a podniky bylo možné zachovat dosaženou úroveň rozvoje; |
| --- | --- |

108.

považuje především předvídavou regionální politiku založenou na posilování faktorů nabídky za prostředek k tomu, aby v celosvětové hospodářské soutěži o trhy a podniky bylo možné zachovat dosaženou úroveň rozvoje;

| 109. | zdůrazňuje, že je nutné přijmout globalizaci jako nevratný proces a vypracovat strategie rozvoje uzpůsobené regionům a založené na inovacích a výkonnosti; |
| --- | --- |

109.

zdůrazňuje, že je nutné přijmout globalizaci jako nevratný proces a vypracovat strategie rozvoje uzpůsobené regionům a založené na inovacích a výkonnosti;

Jakou úlohu může mít politika soudržnosti ve vztahu ke změně klimatu?

| 110. | vidí ve změně klimatu jeden z největších globálních problémů, který lze vyřešit pouze pomocí mezinárodně harmonizované a integrované koncepce s četnými balíčky opatření; |
| --- | --- |

110.

vidí ve změně klimatu jeden z největších globálních problémů, který lze vyřešit pouze pomocí mezinárodně harmonizované a integrované koncepce s četnými balíčky opatření;

| 111. | úlohu politiky soudržnosti spatřuje především v intenzivnějším úsilí o snižování emisí CO2, o energetickou účinnost a o využívání obnovitelných energií zejména v méně rozvinutých regionech. Tyto regiony přitom mají prospěch z toho, že již dnes v této oblasti vznikly nové trhy a nové podniky; |
| --- | --- |

111.

úlohu politiky soudržnosti spatřuje především v intenzivnějším úsilí o snižování emisí CO2, o energetickou účinnost a o využívání obnovitelných energií zejména v méně rozvinutých regionech. Tyto regiony přitom mají prospěch z toho, že již dnes v této oblasti vznikly nové trhy a nové podniky;

| 112. | zdůrazňuje však také hranice politiky soudržnosti, která nemůže kompenzovat například výsledky špatné politiky přidělování či možná narušení hospodářské soutěže při obchodování s emisemi; |
| --- | --- |

112.

zdůrazňuje však také hranice politiky soudržnosti, která nemůže kompenzovat například výsledky špatné politiky přidělování či možná narušení hospodářské soutěže při obchodování s emisemi;

Jak lze dále rozvíjet opatření zaměřená na růst a zaměstnanost v politice soudržnosti?

| 113. | domnívá se, že v budoucnu by se politika soudržnosti měla vždy řídit zásadou solidarity a její prioritou by i nadále měly být růst a zaměstnanost. Pro zlepšení její účinnosti Výbor regionů vytvořil platformu pro monitorování Lisabonské strategie, která orgánům místní a regionální samosprávy umožňuje partnerskou spolupráci a výměnu osvědčených postupů v dané oblasti; |
| --- | --- |

113.

domnívá se, že v budoucnu by se politika soudržnosti měla vždy řídit zásadou solidarity a její prioritou by i nadále měly být růst a zaměstnanost. Pro zlepšení její účinnosti Výbor regionů vytvořil platformu pro monitorování Lisabonské strategie, která orgánům místní a regionální samosprávy umožňuje partnerskou spolupráci a výměnu osvědčených postupů v dané oblasti;

| 114. | v této souvislosti považuje za nezbytné vyjasnit, jakou úlohu budou hrát budoucí podpůrné nástroje při dosahování těchto cílů například s ohledem na ztracené dotace vs. revolvingový fond; |
| --- | --- |

114.

v této souvislosti považuje za nezbytné vyjasnit, jakou úlohu budou hrát budoucí podpůrné nástroje při dosahování těchto cílů například s ohledem na ztracené dotace vs. revolvingový fond;

| 115. | navrhuje, aby budoucí politika soudržnosti musela zohlednit, že růstu a zaměstnanosti lze dosáhnout nejen posílením stávajícího potenciálu v Evropě, ale také pomocí nejslabším regionům, ve kterých se vyskytuje nejvíce problémů, dostat se z obtíží spojených s nedostatečným rozvojem. Z analýzy problémů, které jsou s tím spojené, vyplývá i odpověď na otázku, do jaké míry musí být nástroje politiky soudržnosti zaměřeny na různé typy cílových oblastí; |
| --- | --- |

115.

navrhuje, aby budoucí politika soudržnosti musela zohlednit, že růstu a zaměstnanosti lze dosáhnout nejen posílením stávajícího potenciálu v Evropě, ale také pomocí nejslabším regionům, ve kterých se vyskytuje nejvíce problémů, dostat se z obtíží spojených s nedostatečným rozvojem. Z analýzy problémů, které jsou s tím spojené, vyplývá i odpověď na otázku, do jaké míry musí být nástroje politiky soudržnosti zaměřeny na různé typy cílových oblastí;

| 116. | vyzývá Komisi, aby otázku růstu a zaměstnanosti nevztahovala pouze na politiku soudržnosti, nýbrž aby se snažila zjistit, jak mohou ostatní evropské politiky celkově dosáhnout tohoto prioritního cíle; |
| --- | --- |

116.

vyzývá Komisi, aby otázku růstu a zaměstnanosti nevztahovala pouze na politiku soudržnosti, nýbrž aby se snažila zjistit, jak mohou ostatní evropské politiky celkově dosáhnout tohoto prioritního cíle;

| 117. | odkazuje v této souvislosti na revizi strategie pro vnitřní trh, která bude probíhat současně s diskusí o budoucím zaměření politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

117.

odkazuje v této souvislosti na revizi strategie pro vnitřní trh, která bude probíhat současně s diskusí o budoucím zaměření politiky soudržnosti;

Jakou úlohu by v politice soudržnosti měly v budoucnosti plnit orgány místní a regionální samosprávy, aby bylo možné čelit výzvám?

| 118. | je podpořen výroky zprávy o soudržnosti, že účinné zapojení místních a regionálních subjektů vedlo k lepší správě a ke zvýšení účinnosti strukturální pomoci; |
| --- | --- |

118.

je podpořen výroky zprávy o soudržnosti, že účinné zapojení místních a regionálních subjektů vedlo k lepší správě a ke zvýšení účinnosti strukturální pomoci;

| 119. | vyvozuje z toho požadavek, aby byly orgány místní a regionální samosprávy v budoucnosti ještě více zapojeny do plánování a provádění politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

119.

vyvozuje z toho požadavek, aby byly orgány místní a regionální samosprávy v budoucnosti ještě více zapojeny do plánování a provádění politiky soudržnosti;

Jak by měly být v budoucnosti rozděleny pravomoci v politice soudržnosti mezi evropskou, národní a regionální úrovní?

| 120. | domnívá se, že diskuse o budoucích pravomocích v politice soudržnosti je velmi závislá na budoucích nástrojích a cílech politiky soudržnosti, a odkazuje v této souvislosti na obtížná jednání o těchto otázkách v diskusi o finančním výhledu na období let 2007–2013; |
| --- | --- |

120.

domnívá se, že diskuse o budoucích pravomocích v politice soudržnosti je velmi závislá na budoucích nástrojích a cílech politiky soudržnosti, a odkazuje v této souvislosti na obtížná jednání o těchto otázkách v diskusi o finančním výhledu na období let 2007–2013;

| 121. | navrhuje Komisi vypracovat rozsáhlou analýzu stávajících pravomocí v politice soudržnosti a zahrnout do ní i zkušenosti se současným správním systémem, s přezkumem v polovině období a s délkou finančního období; |
| --- | --- |

121.

navrhuje Komisi vypracovat rozsáhlou analýzu stávajících pravomocí v politice soudržnosti a zahrnout do ní i zkušenosti se současným správním systémem, s přezkumem v polovině období a s délkou finančního období;

| 122. | podporuje přiměřený poměr mezi cíli EU shora-dolů a nezbytným flexibilním přístupem zdola-nahoru s ohledem na volbu nástrojů a jejich uplatňování; |
| --- | --- |

122.

podporuje přiměřený poměr mezi cíli EU shora-dolů a nezbytným flexibilním přístupem zdola-nahoru s ohledem na volbu nástrojů a jejich uplatňování;

Jak může politika soudržnosti účinněji než dosud podporovat úsilí na národní úrovni?

| 123. | zastává názor, že důležitým předpokladem pro lepší evropskou podporu úsilí na národní úrovni je společné chápání úlohy a cílů politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

123.

zastává názor, že důležitým předpokladem pro lepší evropskou podporu úsilí na národní úrovni je společné chápání úlohy a cílů politiky soudržnosti;

| 124. | vyzývá proto Komisi, aby s členskými státy diskutovala o společných cílech národních a evropských nástrojů regionálního rozvoje a aby tyto nástroje při dodržení zásady subsidiarity a proporcionality ještě více přizpůsobila jeden druhému i situaci regionálních a obecních samospráv přímo v místě. V této diskusi by měly být řešeny i otázky budoucí struktury, počtu a úloh evropských nástrojů strukturální politiky; |
| --- | --- |

124.

vyzývá proto Komisi, aby s členskými státy diskutovala o společných cílech národních a evropských nástrojů regionálního rozvoje a aby tyto nástroje při dodržení zásady subsidiarity a proporcionality ještě více přizpůsobila jeden druhému i situaci regionálních a obecních samospráv přímo v místě. V této diskusi by měly být řešeny i otázky budoucí struktury, počtu a úloh evropských nástrojů strukturální politiky;

| 125. | zdůrazňuje, že je nezbytné pokračovat v politice soudržnosti i mimo nejslabší regiony, ve kterých se vyskytuje nejvíce problémů, a klade přitom otázku, jak lze v těchto regionech zvýšit účinnost opatření; |
| --- | --- |

125.

zdůrazňuje, že je nezbytné pokračovat v politice soudržnosti i mimo nejslabší regiony, ve kterých se vyskytuje nejvíce problémů, a klade přitom otázku, jak lze v těchto regionech zvýšit účinnost opatření;

Jak lze posílit vazby mezi politikou soudržnosti a národními a jinými evropskými politikami?

| 126. | považuje za velmi potřebné podniknout kroky k většímu zdůraznění komplementarity evropské politiky soudržnosti s ostatními politikami EU a kritizuje v této souvislosti, že výroky v příslušné kapitole zprávy o soudržnosti nejsou dostačující; |
| --- | --- |

126.

považuje za velmi potřebné podniknout kroky k většímu zdůraznění komplementarity evropské politiky soudržnosti s ostatními politikami EU a kritizuje v této souvislosti, že výroky v příslušné kapitole zprávy o soudržnosti nejsou dostačující;

| 127. | považuje to za důležitý přístup, aby bylo ještě před zahájením diskuse o budoucím využití rozpočtu EU možné nalézt smysluplné řešení, které by cíle politiky soudržnosti a ostatní cíle EU zasadilo do správných souvislostí; |
| --- | --- |

127.

považuje to za důležitý přístup, aby bylo ještě před zahájením diskuse o budoucím využití rozpočtu EU možné nalézt smysluplné řešení, které by cíle politiky soudržnosti a ostatní cíle EU zasadilo do správných souvislostí;

| 128. | zdůrazňuje rovněž nutnost zahájit s členskými státy včas dialog o tom, které nástroje budou na národní úrovni uplatněny a jak je lze spojit s budoucími evropskými nástroji; |
| --- | --- |

128.

zdůrazňuje rovněž nutnost zahájit s členskými státy včas dialog o tom, které nástroje budou na národní úrovni uplatněny a jak je lze spojit s budoucími evropskými nástroji;

Jaké jsou nové příležitosti spolupráce mezi regiony, a to jak v EU, tak mimo ni?

| 129. | považuje podporování spolupráce regionů v Evropské unii za důležitý nástroj pro vzájemné srovnávání účinnosti vynakládaných prostředků, budoucích témat a postupů realizace a pro porovnávání vlastní výkonnosti. Zejména zdůrazňuje, že iniciativa Komise Regiony pro hospodářskou změnu, která má za cíl podporovat hospodářskou modernizaci a zvýšení konkurenceschopnosti, je potenciálním důležitým prostředkem k využívání a šíření zkušeností a osvědčených postupů z nejrozvinutějších regionů; |
| --- | --- |

129.

považuje podporování spolupráce regionů v Evropské unii za důležitý nástroj pro vzájemné srovnávání účinnosti vynakládaných prostředků, budoucích témat a postupů realizace a pro porovnávání vlastní výkonnosti. Zejména zdůrazňuje, že iniciativa Komise Regiony pro hospodářskou změnu, která má za cíl podporovat hospodářskou modernizaci a zvýšení konkurenceschopnosti, je potenciálním důležitým prostředkem k využívání a šíření zkušeností a osvědčených postupů z nejrozvinutějších regionů;

| 130. | považuje možné zapojení místní a regionální úrovně do nedávno sjednaných strukturovaných dialogů s Čínou a Ruskem za dobrý přístup, jak hledat nové cesty regionální politiky, dát těmto zemím k dispozici stávající zkušenosti a tím jim také pomoci stabilizovat regionální rozvoj; |
| --- | --- |

130.

považuje možné zapojení místní a regionální úrovně do nedávno sjednaných strukturovaných dialogů s Čínou a Ruskem za dobrý přístup, jak hledat nové cesty regionální politiky, dát těmto zemím k dispozici stávající zkušenosti a tím jim také pomoci stabilizovat regionální rozvoj;

| 131. | vidí sám sebe jako důležitého prostředníka k podporování dialogu evropských regionů o budoucí podobě politiky soudržnosti a k nalezení nových forem přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce, zejména také s ohledem na využití nového právního nástroje pro územní spolupráci; |
| --- | --- |

131.

vidí sám sebe jako důležitého prostředníka k podporování dialogu evropských regionů o budoucí podobě politiky soudržnosti a k nalezení nových forem přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce, zejména také s ohledem na využití nového právního nástroje pro územní spolupráci;

Přínos Výboru regionů pro budoucí diskusi o politice soudržnosti

| 132. | domnívá se, že zčásti lze tyto otázky komplexně zodpovědět jen v úzké součinnosti se zainteresovanými stranami a evropskými institucemi, a považuje toto první stanovisko pouze za začátek déle trvající diskuse; |
| --- | --- |

132.

domnívá se, že zčásti lze tyto otázky komplexně zodpovědět jen v úzké součinnosti se zainteresovanými stranami a evropskými institucemi, a považuje toto první stanovisko pouze za začátek déle trvající diskuse;

| 133. | poukazuje však na skutečnost, že kromě těchto otázek musí být podrobně prodiskutovány budoucí zásady politiky soudržnosti s ohledem na zaměření, partnerství, dlouhodobost a správu, a proto se v rámci Komise pro politiku územní soudržnosti zřizuje „dočasná skupina“, která bude sloužit jako partner pro ostatní instituce a jako fórum pro další diskusi o budoucnosti politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

133.

poukazuje však na skutečnost, že kromě těchto otázek musí být podrobně prodiskutovány budoucí zásady politiky soudržnosti s ohledem na zaměření, partnerství, dlouhodobost a správu, a proto se v rámci Komise pro politiku územní soudržnosti zřizuje „dočasná skupina“, která bude sloužit jako partner pro ostatní instituce a jako fórum pro další diskusi o budoucnosti politiky soudržnosti;

| 134. | vyzývá zejména Evropský parlament, aby ve spolupráci s Výborem regionů hledal možné odpovědi na zde položené otázky, čímž by bylo možné přispět k budoucí diskusi o evropské politice soudržnosti, a tím i k politikám EU obecně; |
| --- | --- |

134.

vyzývá zejména Evropský parlament, aby ve spolupráci s Výborem regionů hledal možné odpovědi na zde položené otázky, čímž by bylo možné přispět k budoucí diskusi o evropské politice soudržnosti, a tím i k politikám EU obecně;

| 135. | navrhuje proto na základě příslušné dohody užší spolupráci mezi výborem pro regionální rozvoj Evropského parlamentu a Komisí pro politiku územní soudržnosti Výboru regionů, aby bylo v nadcházejících letech možné diskutovat o budoucích výzvách politiky soudržnosti a oba útvary mohly sloužit jako diskusní fórum pro jednání s Evropskou komisí. To by se mohlo uskutečnit například v podobě společné pracovní skupiny složené ze zástupců obou výborů. |
| --- | --- |

135.

navrhuje proto na základě příslušné dohody užší spolupráci mezi výborem pro regionální rozvoj Evropského parlamentu a Komisí pro politiku územní soudržnosti Výboru regionů, aby bylo v nadcházejících letech možné diskutovat o budoucích výzvách politiky soudržnosti a oba útvary mohly sloužit jako diskusní fórum pro jednání s Evropskou komisí. To by se mohlo uskutečnit například v podobě společné pracovní skupiny složené ze zástupců obou výborů.

V Bruselu dne 28. listopadu 2007

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 53/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 53/16

---

Stanovisko Výboru regionů – Strategie Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012

(2008/C 53/03)

VÝBOR REGIONŮ

| — | je názoru, že členské státy potřebují tuto strategii jako důležitý základní dokument pro vypracování svých strategických plánů rozvoje pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které mají podstatný dopad na místní a regionální samosprávy a na podniky a MSP; |
| --- | --- |

—

je názoru, že členské státy potřebují tuto strategii jako důležitý základní dokument pro vypracování svých strategických plánů rozvoje pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které mají podstatný dopad na místní a regionální samosprávy a na podniky a MSP;

| — | poukazuje na to, že místní a regionální samosprávy jsou ve všech členských státech EU významnými zaměstnavateli a jsou tedy předznamenány k tomu, aby šly při iniciativách pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci příkladem. Z tohoto důvodu by jim Komise při provádění této strategie měla věnovat patřičnou pozornost; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že místní a regionální samosprávy jsou ve všech členských státech EU významnými zaměstnavateli a jsou tedy předznamenány k tomu, aby šly při iniciativách pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci příkladem. Z tohoto důvodu by jim Komise při provádění této strategie měla věnovat patřičnou pozornost;

| — | sdílí názor Komise, že členské státy v rámci Lisabonské strategie uznaly, že hospodářský růst a zaměstnanost mohou být významně podpořeny, když bude zaručena kvalita a produktivita práce. Neúčinná ochrana při práci může vést z důvodu pracovních úrazů a nemocí z povolání k nepřítomnosti na pracovišti a také k trvalé pracovní invaliditě. Tyto jevy jsou nejen lidskou tragédií pro postižené osoby, ale mají i významné negativní následky pro hospodářství. Hospodářský růst je zpomalován velkými ekonomickými výdaji spojenými s problematikou ochrany při práci a konkurenceschopnost podniků v EU je narušena; |
| --- | --- |

—

sdílí názor Komise, že členské státy v rámci Lisabonské strategie uznaly, že hospodářský růst a zaměstnanost mohou být významně podpořeny, když bude zaručena kvalita a produktivita práce. Neúčinná ochrana při práci může vést z důvodu pracovních úrazů a nemocí z povolání k nepřítomnosti na pracovišti a také k trvalé pracovní invaliditě. Tyto jevy jsou nejen lidskou tragédií pro postižené osoby, ale mají i významné negativní následky pro hospodářství. Hospodářský růst je zpomalován velkými ekonomickými výdaji spojenými s problematikou ochrany při práci a konkurenceschopnost podniků v EU je narušena;

| — | považuje za nezbytně nutné, aby Společenství a členské státy disponovaly aktuálními a důvěryhodnými statistikami a systémem na shromažďování a zpracování dat a měly tak skutečnosti odpovídající přehled o pracovních úrazech a nemocech z povolání; a v tomto smyslu doporučuje zahájit činnost vedoucí k harmonizaci statistik pracovních úrazů a nemocí z povolání v Evropské unii; |
| --- | --- |

—

považuje za nezbytně nutné, aby Společenství a členské státy disponovaly aktuálními a důvěryhodnými statistikami a systémem na shromažďování a zpracování dat a měly tak skutečnosti odpovídající přehled o pracovních úrazech a nemocech z povolání; a v tomto smyslu doporučuje zahájit činnost vedoucí k harmonizaci statistik pracovních úrazů a nemocí z povolání v Evropské unii;

| Zpravodaj | : | Uno SILBERG (EE/UEN-EA), předseda zastupitelstva města Kose |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Uno SILBERG (EE/UEN-EA), předseda zastupitelstva města Kose

Odkaz

Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zlepšení kvality a produktivity práce: strategie Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012

KOM(2007) 62 v konečném znění

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

Obecné poznámky

| 1. | vítá iniciativu Evropské komise dále se zasazovat za zlepšení kvality a produktivity práce a vypracovat strategii Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012. Tato iniciativa má za cíl do roku 2012 ve všech státech EU snížit prostřednictvím zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví pracovníků počet pracovních úrazů o 25 %. Zároveň by se tak významně přispělo k úspěšnosti strategie pro růst a zaměstnanost; |
| --- | --- |

1.

vítá iniciativu Evropské komise dále se zasazovat za zlepšení kvality a produktivity práce a vypracovat strategii Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012. Tato iniciativa má za cíl do roku 2012 ve všech státech EU snížit prostřednictvím zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví pracovníků počet pracovních úrazů o 25 %. Zároveň by se tak významně přispělo k úspěšnosti strategie pro růst a zaměstnanost;

| 2. | je názoru, že členské státy potřebují tuto strategii jako důležitý základní dokument pro vypracování svých strategických plánů rozvoje pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které mají podstatný dopad na místní a regionální samosprávy a na podniky a MSP; |
| --- | --- |

2.

je názoru, že členské státy potřebují tuto strategii jako důležitý základní dokument pro vypracování svých strategických plánů rozvoje pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které mají podstatný dopad na místní a regionální samosprávy a na podniky a MSP;

| 3. | poukazuje na to, že místní a regionální samosprávy jsou ve všech členských státech EU významnými zaměstnavateli a jsou tedy předznamenány k tomu, aby šly při iniciativách pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci příkladem. Z tohoto důvodu by jim Komise při provádění této strategie měla věnovat patřičnou pozornost; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že místní a regionální samosprávy jsou ve všech členských státech EU významnými zaměstnavateli a jsou tedy předznamenány k tomu, aby šly při iniciativách pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci příkladem. Z tohoto důvodu by jim Komise při provádění této strategie měla věnovat patřičnou pozornost;

| 4. | sdílí názor Komise, že členské státy v rámci Lisabonské strategie uznaly, že hospodářský růst a zaměstnanost mohou být významně podpořeny, když bude zaručena kvalita a produktivita práce. Neúčinná ochrana při práci může vést z důvodu pracovních úrazů a nemocí z povolání k nepřítomnosti na pracovišti a také k trvalé pracovní invaliditě. Tyto jevy jsou nejen lidskou tragédií pro postižené osoby, ale mají i významné negativní následky pro hospodářství. Hospodářský růst je zpomalován velkými ekonomickými výdaji spojenými s problematikou ochrany při práci a konkurenceschopnost podniků v EU je narušena; |
| --- | --- |

4.

sdílí názor Komise, že členské státy v rámci Lisabonské strategie uznaly, že hospodářský růst a zaměstnanost mohou být významně podpořeny, když bude zaručena kvalita a produktivita práce. Neúčinná ochrana při práci může vést z důvodu pracovních úrazů a nemocí z povolání k nepřítomnosti na pracovišti a také k trvalé pracovní invaliditě. Tyto jevy jsou nejen lidskou tragédií pro postižené osoby, ale mají i významné negativní následky pro hospodářství. Hospodářský růst je zpomalován velkými ekonomickými výdaji spojenými s problematikou ochrany při práci a konkurenceschopnost podniků v EU je narušena;

| 5. | vyzývá Komisi, aby provázala politické součinnosti mezi jednotlivými institucemi EU, členskými státy a především mezi místními a regionálními samosprávami z hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby provázala politické součinnosti mezi jednotlivými institucemi EU, členskými státy a především mezi místními a regionálními samosprávami z hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;

| 6. | považuje za nezbytně nutné, aby Společenství a členské státy disponovaly aktuálními a důvěryhodnými statistikami a systémem na shromažďování a zpracování dat a měly tak skutečnosti odpovídající přehled o pracovních úrazech a nemocech z povolání; a v tomto smyslu doporučuje zahájit činnost vedoucí k harmonizaci statistik pracovních úrazů a nemocí z povolání v Evropské unii; |
| --- | --- |

6.

považuje za nezbytně nutné, aby Společenství a členské státy disponovaly aktuálními a důvěryhodnými statistikami a systémem na shromažďování a zpracování dat a měly tak skutečnosti odpovídající přehled o pracovních úrazech a nemocech z povolání; a v tomto smyslu doporučuje zahájit činnost vedoucí k harmonizaci statistik pracovních úrazů a nemocí z povolání v Evropské unii;

| 7. | považuje za nutné, aby členské státy měly vnitrostátní strategii, vypracovanou na základě strategie Komise, zaměřenou na bezpečné pracovní prostředí, která by se zabývala tématy zaměstnanost, pracovní vztahy a pracovní prostředí; |
| --- | --- |

7.

považuje za nutné, aby členské státy měly vnitrostátní strategii, vypracovanou na základě strategie Komise, zaměřenou na bezpečné pracovní prostředí, která by se zabývala tématy zaměstnanost, pracovní vztahy a pracovní prostředí;

| 8. | považuje za nutné, aby členské státy měly účinný systém pojištění pracovních úrazů a nemocí z povolání. To by bylo podnětem pro zvýšení bezpečnosti na pracovišti pro zaměstnance a pro zaznamenávání pracovních úrazů a případů nemocí z povolání; |
| --- | --- |

8.

považuje za nutné, aby členské státy měly účinný systém pojištění pracovních úrazů a nemocí z povolání. To by bylo podnětem pro zvýšení bezpečnosti na pracovišti pro zaměstnance a pro zaznamenávání pracovních úrazů a případů nemocí z povolání;

| 9. | poukazuje na to, že v rámci řízení rizik je třeba věnovat dostatečnou pozornost preventivním opatřením a prevence nesmí být považována za součást kontroly. Řízení rizik obsahuje jak preventivní opatření (proactive risk management), tak i opatření pro pokrytí škod (reactive risk management), která musí být stejně významná; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na to, že v rámci řízení rizik je třeba věnovat dostatečnou pozornost preventivním opatřením a prevence nesmí být považována za součást kontroly. Řízení rizik obsahuje jak preventivní opatření (proactive risk management), tak i opatření pro pokrytí škod (reactive risk management), která musí být stejně významná;

| 10. | bere na vědomí souhlas Komise, že se jedná o strategii pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012. Z toho důvodu musí být zmíněné sdělení pojednáno jako strategický dokument; |
| --- | --- |

10.

bere na vědomí souhlas Komise, že se jedná o strategii pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012. Z toho důvodu musí být zmíněné sdělení pojednáno jako strategický dokument;

Vypracování strategického plánu rozvoje

| 11. | vítá, že vypracování strategického plánu rozvoje (strategického dokumentu) probíhá v souladu s předpisy Společenství; |
| --- | --- |

11.

vítá, že vypracování strategického plánu rozvoje (strategického dokumentu) probíhá v souladu s předpisy Společenství;

| 12. | poukazuje na to, že existuje rozpor mezi odstavci kapitoly 5, které se týkají dohledu nad zdravím (prostřednictvím určitých postupů) a vyrovnání se se sociálními a demografickými změnami (generační aspekty). V odstavci o rehabilitaci pracovníků jsou použity velmi staré údaje (1999), které nemohou mít téměř žádný užitek pro strategii na období do roku 2012. Základem by měla být alespoň strategie pro roky 2002–2006; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že existuje rozpor mezi odstavci kapitoly 5, které se týkají dohledu nad zdravím (prostřednictvím určitých postupů) a vyrovnání se se sociálními a demografickými změnami (generační aspekty). V odstavci o rehabilitaci pracovníků jsou použity velmi staré údaje (1999), které nemohou mít téměř žádný užitek pro strategii na období do roku 2012. Základem by měla být alespoň strategie pro roky 2002–2006;

Úkol, vize a hodnoty

| 13. | vyjadřuje svůj údiv na tím, že ze strategického dokumentu jasně nevyplývá, v čem spočívá úkol a jaká vize bude sledována. Dále ve strategii nelze rozeznat celkové pochopení a smysl cíleného jednání Společenství. Také není přesně vypracováno, v čem cíl spočívá, co bude pro koho uděláno a co má být řešením tohoto problému dosaženo; |
| --- | --- |

13.

vyjadřuje svůj údiv na tím, že ze strategického dokumentu jasně nevyplývá, v čem spočívá úkol a jaká vize bude sledována. Dále ve strategii nelze rozeznat celkové pochopení a smysl cíleného jednání Společenství. Také není přesně vypracováno, v čem cíl spočívá, co bude pro koho uděláno a co má být řešením tohoto problému dosaženo;

| 14. | považuje za podstatné, aby byly formulovány společné představy o hodnotách členských států, které budou základem pro společné jednání a dosažení stanovených cílů; |
| --- | --- |

14.

považuje za podstatné, aby byly formulovány společné představy o hodnotách členských států, které budou základem pro společné jednání a dosažení stanovených cílů;

Původ strategického plánu rozvoje

| 15. | konstatuje, že ve strategickém dokumentu je stanoveno, že strategický plán rozvoje má platit na období 2007–2012. Tím je stanovena lhůta cílů či opatření uvedených v plánu rozvoje, ale časový plán není vázán na konkrétní cíle; |
| --- | --- |

15.

konstatuje, že ve strategickém dokumentu je stanoveno, že strategický plán rozvoje má platit na období 2007–2012. Tím je stanovena lhůta cílů či opatření uvedených v plánu rozvoje, ale časový plán není vázán na konkrétní cíle;

| 16. | poukazuje na to, že by bylo nutné uvést údaje o tom, jak často a důkladně mají být plány přezkoumány (nebudou-li plány po dobu např. tří let podrobeny přezkumu, mohou se stát zastaralými); |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že by bylo nutné uvést údaje o tom, jak často a důkladně mají být plány přezkoumány (nebudou-li plány po dobu např. tří let podrobeny přezkumu, mohou se stát zastaralými);

| 17. | s uspokojením vítá vysokou účast členských států na vypracování strategického plánu rozvoje. Avšak lituje, že při přípravě strategie nebyla umožněna účast místních a regionálních samospráv, ačkoli je blízkost k občanům pro tento proces nutná. V tomto smyslu nejsou regionální a místní subjekty pouhými zaměstnavateli, ale i orgány odpovědnými za realizaci těchto politik; |
| --- | --- |

17.

s uspokojením vítá vysokou účast členských států na vypracování strategického plánu rozvoje. Avšak lituje, že při přípravě strategie nebyla umožněna účast místních a regionálních samospráv, ačkoli je blízkost k občanům pro tento proces nutná. V tomto smyslu nejsou regionální a místní subjekty pouhými zaměstnavateli, ale i orgány odpovědnými za realizaci těchto politik;

| 18. | souhlasí se zachováním strategického směřování stanoveného ve strategii Společenství Evropské komise pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2002–2006; |
| --- | --- |

18.

souhlasí se zachováním strategického směřování stanoveného ve strategii Společenství Evropské komise pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2002–2006;

| 19. | oceňuje, že prostřednictvím předchozí strategie byla veřejnost upozorněna na význam bezpečnosti a ochrany zdraví při práci tak, že byly zdůrazněny jako integrované součásti řízení jakosti a rozhodující faktory hospodářské výkonnosti a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

19.

oceňuje, že prostřednictvím předchozí strategie byla veřejnost upozorněna na význam bezpečnosti a ochrany zdraví při práci tak, že byly zdůrazněny jako integrované součásti řízení jakosti a rozhodující faktory hospodářské výkonnosti a konkurenceschopnosti;

| 20. | vyjadřuje svůj údiv nad tím, že v předkládaném strategickém dokumentu se nehovoří o řízení jakosti ani v souvislosti s bezpečností a ochranou zdraví při práci, ani o řízení jakosti jako takovém; |
| --- | --- |

20.

vyjadřuje svůj údiv nad tím, že v předkládaném strategickém dokumentu se nehovoří o řízení jakosti ani v souvislosti s bezpečností a ochranou zdraví při práci, ani o řízení jakosti jako takovém;

| 21. | přiznává, že v řadě podniků členských států, a to včetně vedoucích evropských skupin, se systém řízení jakosti EFQM (European Foundation for Quality Management) stal základem jednání, které by mělo být v povědomí všech členských států. Jedná se o model pro účinnou strategii, která by mohla být uplatněna i v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; |
| --- | --- |

21.

přiznává, že v řadě podniků členských států, a to včetně vedoucích evropských skupin, se systém řízení jakosti EFQM (European Foundation for Quality Management) stal základem jednání, které by mělo být v povědomí všech členských států. Jedná se o model pro účinnou strategii, která by mohla být uplatněna i v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;

| 22. | vyzývá členské státy, aby se řídily hlavními zásadami systému řízení jakosti EFQM, kterými jsou orientace na výsledek, na zákazníka, vedení a důslednost zaměřená na cíl, řízení prostřednictvím procesů a fakt, rozvoj a účast spolupracovníků, rozvoj partnerství a sociální odpovědnost podniků. Tím bude podpořen vývoj v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci a bude pokračováno v harmonizaci právního rámce, který upravuje tuto oblast. Současně by se měly státy snažit pochopit očekávání jednotlivých zájmových skupin ve společnosti a reagovat na ně; |
| --- | --- |

22.

vyzývá členské státy, aby se řídily hlavními zásadami systému řízení jakosti EFQM, kterými jsou orientace na výsledek, na zákazníka, vedení a důslednost zaměřená na cíl, řízení prostřednictvím procesů a fakt, rozvoj a účast spolupracovníků, rozvoj partnerství a sociální odpovědnost podniků. Tím bude podpořen vývoj v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci a bude pokračováno v harmonizaci právního rámce, který upravuje tuto oblast. Současně by se měly státy snažit pochopit očekávání jednotlivých zájmových skupin ve společnosti a reagovat na ně;

Posouzení stávající situace

| 23. | považuje za nutné, aby pro ohodnocení současné situace byly k dispozici statistické údaje pro jednotlivé členské státy nebo obecné údaje o Evropské unii jako celku, a to v časové posloupnosti, aby bylo možno sledovat dynamiku; |
| --- | --- |

23.

považuje za nutné, aby pro ohodnocení současné situace byly k dispozici statistické údaje pro jednotlivé členské státy nebo obecné údaje o Evropské unii jako celku, a to v časové posloupnosti, aby bylo možno sledovat dynamiku;

| 24. | zdůrazňuje, že rozbor současné situace by měl obsahovat analýzu předkládaných výsledků rozdělenou podle oblastí, jakož i aktuální problémy, možnosti a nebezpečí; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že rozbor současné situace by měl obsahovat analýzu předkládaných výsledků rozdělenou podle oblastí, jakož i aktuální problémy, možnosti a nebezpečí;

| 25. | konstatuje, že nebezpečí a rizika se staly ze své podstaty složitější a více na sobě závislá; proto je nutné prostřednictvím analýzy rizik odhadnout možná nebezpečí a provádět řízení rizik za zohlednění jejich různých druhů. Současnou situaci je třeba kriticky prozkoumat, neboť jen tak je možné stanovit realistické cíle; |
| --- | --- |

25.

konstatuje, že nebezpečí a rizika se staly ze své podstaty složitější a více na sobě závislá; proto je nutné prostřednictvím analýzy rizik odhadnout možná nebezpečí a provádět řízení rizik za zohlednění jejich různých druhů. Současnou situaci je třeba kriticky prozkoumat, neboť jen tak je možné stanovit realistické cíle;

| 26. | je názoru, že pro realistický odhad myslitelných škod z potenciálních rizik je velmi důležité si zdroje nebezpečí a jejich celkové působení nejen uvědomovat, ale i stanovit kritéria, podle kterých budou škody hodnoceny. Při posouzení škod je třeba rozlišit technické, psychologické, sociologické, kulturní a hospodářské aspekty rizik; |
| --- | --- |

26.

je názoru, že pro realistický odhad myslitelných škod z potenciálních rizik je velmi důležité si zdroje nebezpečí a jejich celkové působení nejen uvědomovat, ale i stanovit kritéria, podle kterých budou škody hodnoceny. Při posouzení škod je třeba rozlišit technické, psychologické, sociologické, kulturní a hospodářské aspekty rizik;

| 27. | zdůrazňuje, že členské státy by měly přesně stanovit, jaké informace mají být shromažďovány a zpracovávány, kdo je za to zodpovědný a jakým způsobem je třeba jednat. Často to není stanoveno právními předpisy, avšak bez všem srozumitelného teoretického a praktického základu nelze docílit pozitivních výsledků; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že členské státy by měly přesně stanovit, jaké informace mají být shromažďovány a zpracovávány, kdo je za to zodpovědný a jakým způsobem je třeba jednat. Často to není stanoveno právními předpisy, avšak bez všem srozumitelného teoretického a praktického základu nelze docílit pozitivních výsledků;

| 28. | považuje za naléhavě nutné, aby členské státy disponovaly dobrým metodickým základem řízení rizik, jehož vypracování musí navíc proběhnout dle vědeckých zásad; |
| --- | --- |

28.

považuje za naléhavě nutné, aby členské státy disponovaly dobrým metodickým základem řízení rizik, jehož vypracování musí navíc proběhnout dle vědeckých zásad;

| 29. | konstatuje, že je nezbytné soustavně sledovat podmínky a rizikové faktory z důvodu aktualizace a vymezení nových rizikových faktorů, jež by se mohly vyskytnout; |
| --- | --- |

29.

konstatuje, že je nezbytné soustavně sledovat podmínky a rizikové faktory z důvodu aktualizace a vymezení nových rizikových faktorů, jež by se mohly vyskytnout;

| 30. | zastává názor, že o tématu nemocí z povolání by ve strategickém dokumentu mělo být pojednáno podrobněji. Při stanovení kritérií analýzy pro nemoci z povolání by měla panovat dostatečná flexibilita a jasnost, aby klasifikace nemocí z povolání mohla proběhnout se zohledněním jejich příčiny vzniku; |
| --- | --- |

30.

zastává názor, že o tématu nemocí z povolání by ve strategickém dokumentu mělo být pojednáno podrobněji. Při stanovení kritérií analýzy pro nemoci z povolání by měla panovat dostatečná flexibilita a jasnost, aby klasifikace nemocí z povolání mohla proběhnout se zohledněním jejich příčiny vzniku;

| 31. | považuje za důležité, aby stanovení diagnózy nemocí z povolání nebylo ve členských státech ztěžováno a vyplácení odškodného probíhalo pokud možno nebyrokraticky; |
| --- | --- |

31.

považuje za důležité, aby stanovení diagnózy nemocí z povolání nebylo ve členských státech ztěžováno a vyplácení odškodného probíhalo pokud možno nebyrokraticky;

| 32. | považuje za zásadní, aby existoval funkční právní a správně-technický systém, s jehož pomocí budou zaznamenány pracovní úrazy a nemoci z povolání, ale který by hlavně neměl přetěžovat MSP; |
| --- | --- |

32.

považuje za zásadní, aby existoval funkční právní a správně-technický systém, s jehož pomocí budou zaznamenány pracovní úrazy a nemoci z povolání, ale který by hlavně neměl přetěžovat MSP;

| 33. | vyslovuje se za to, aby v každém členském státě byly přesně zaznamenávány pracovní úrazy a nemoci z povolání a aby existoval strategický plán činnosti pro zlepšení bezpečnosti při práci; těmito opatřeními by se však neměly přetěžovat MSP; |
| --- | --- |

33.

vyslovuje se za to, aby v každém členském státě byly přesně zaznamenávány pracovní úrazy a nemoci z povolání a aby existoval strategický plán činnosti pro zlepšení bezpečnosti při práci; těmito opatřeními by se však neměly přetěžovat MSP;

| 34. | považuje za zásadní, aby v každém členském státě docházelo ke kontrole plnění požadavků a předpisů vztahujících se na pracoviště, aby tak byly zjištěny nedostatky a aby se předcházelo nebezpečím; |
| --- | --- |

34.

považuje za zásadní, aby v každém členském státě docházelo ke kontrole plnění požadavků a předpisů vztahujících se na pracoviště, aby tak byly zjištěny nedostatky a aby se předcházelo nebezpečím;

| 35. | potvrzuje, že jednou z hlavních příčin pracovních úrazů a nemocí z povolání je nedostatečná organizace bezpečnosti práce na pracovišti. Každý ztracený lidský život a každý den na nemocenské znamená pro každý členský stát, pro každou místní a regionální samosprávu, pro všechny podniky a MSP významnou ztrátu a ještě mnohonásobně vyšší jsou celkové náklady pro společnost; |
| --- | --- |

35.

potvrzuje, že jednou z hlavních příčin pracovních úrazů a nemocí z povolání je nedostatečná organizace bezpečnosti práce na pracovišti. Každý ztracený lidský život a každý den na nemocenské znamená pro každý členský stát, pro každou místní a regionální samosprávu, pro všechny podniky a MSP významnou ztrátu a ještě mnohonásobně vyšší jsou celkové náklady pro společnost;

| 36. | postrádá výslovný odkaz na to, že existence zdravých příp. zdraví podporujících podmínek (rámcových podmínek) na pracovišti a ve společnosti představuje základní předpoklad pro rozvoj zdravých vzorů chování; |
| --- | --- |

36.

postrádá výslovný odkaz na to, že existence zdravých příp. zdraví podporujících podmínek (rámcových podmínek) na pracovišti a ve společnosti představuje základní předpoklad pro rozvoj zdravých vzorů chování;

| 37. | přeje si, aby při tvorbě společné strategické linie v organizacích různých členských států, jakož i k zachování objektivních, odpovídajících a srovnatelných výsledků byly použity klasické, obecně uznávané metody analýzy, např: SWOT, PEST, GAP, FFA nebo CAF; |
| --- | --- |

37.

přeje si, aby při tvorbě společné strategické linie v organizacích různých členských států, jakož i k zachování objektivních, odpovídajících a srovnatelných výsledků byly použity klasické, obecně uznávané metody analýzy, např: SWOT, PEST, GAP, FFA nebo CAF;

Strategické cíle

| 38. | vítá návrh Komise, dle kterého zůstává prvořadým cílem strategie Společenství na období 2007–2012 neustálé, trvalé a stejnoměrné snižování počtu pracovních úrazů a sdílí odhad Komise, že v uvedeném období by v rámci EU-27 mělo být celkovým cílem snížení výskytu pracovních úrazů a nemocí z povolání o 25 %, i když se takový cíl může zdát příliš okázalým; |
| --- | --- |

38.

vítá návrh Komise, dle kterého zůstává prvořadým cílem strategie Společenství na období 2007–2012 neustálé, trvalé a stejnoměrné snižování počtu pracovních úrazů a sdílí odhad Komise, že v uvedeném období by v rámci EU-27 mělo být celkovým cílem snížení výskytu pracovních úrazů a nemocí z povolání o 25 %, i když se takový cíl může zdát příliš okázalým;

| 39. | konstatuje, že strategické cíle musí být spojené s jasným poselstvím. Musí být jasné, co je konečným cílem, tedy co má být do kdy dosaženo; |
| --- | --- |

39.

konstatuje, že strategické cíle musí být spojené s jasným poselstvím. Musí být jasné, co je konečným cílem, tedy co má být do kdy dosaženo;

| 40. | upozorňuje, že strategický cíl (SMART) musí splňovat následující požadavky: musí být specifický (specific), měřitelný (measurable), dohodnutý (agreed), realistický (realistic) a načasovaný (timed). Tyto vlastnosti zaručují jasné stanovení úkolů a číselnou měřitelnost, což předpokládá smluvní stanovení měřítek; |
| --- | --- |

40.

upozorňuje, že strategický cíl (SMART) musí splňovat následující požadavky: musí být specifický (specific), měřitelný (measurable), dohodnutý (agreed), realistický (realistic) a načasovaný (timed). Tyto vlastnosti zaručují jasné stanovení úkolů a číselnou měřitelnost, což předpokládá smluvní stanovení měřítek;

| 41. | poukazuje na to, že strategický cíl musí splňovat požadavky, což znamená, že cíle musí být spojeny s konkrétním časovým plánem, aby jejich plnění bylo možno kontrolovat a měřit. Z toho vyplývá koncepce krátkodobých a dlouhodobých cílů, z níž je zřejmé, že hlavní cíl musí být rozdělen do menších dílčích cílů, aby plnění bylo možno přesněji měřit, kontrolovat a řídit; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na to, že strategický cíl musí splňovat požadavky, což znamená, že cíle musí být spojeny s konkrétním časovým plánem, aby jejich plnění bylo možno kontrolovat a měřit. Z toho vyplývá koncepce krátkodobých a dlouhodobých cílů, z níž je zřejmé, že hlavní cíl musí být rozdělen do menších dílčích cílů, aby plnění bylo možno přesněji měřit, kontrolovat a řídit;

| 42. | považuje za naléhavě nutné, aby byl vytvořen systém ukazatelů pro členské státy, který by byl základem pro hodnocení výchozí a cílové situace a účinnosti provedených opatření. Hlavními znaky ukazatelů jsou relevance, podstatnost, měřitelnost, síla a nákladová účinnost; |
| --- | --- |

42.

považuje za naléhavě nutné, aby byl vytvořen systém ukazatelů pro členské státy, který by byl základem pro hodnocení výchozí a cílové situace a účinnosti provedených opatření. Hlavními znaky ukazatelů jsou relevance, podstatnost, měřitelnost, síla a nákladová účinnost;

Opatření k dosažení cílů

| 43. | vítá, že Komise podporuje prostřednictvím uplatnění platných právních předpisů MSP a přeje si, aby byl právní rámec především s ohledem na MSP přizpůsoben vývoji na trhu práce a zjednodušen; |
| --- | --- |

43.

vítá, že Komise podporuje prostřednictvím uplatnění platných právních předpisů MSP a přeje si, aby byl právní rámec především s ohledem na MSP přizpůsoben vývoji na trhu práce a zjednodušen;

| 44. | zdůrazňuje, že opatření, která jsou představena ve strategickém plánu rozvoje, by měla být nazvána nástroji. Tím se rozumí programy, větší projekty, strategické investice či jiné větší obsáhlejší pole jednání, jako např. rutinní úkoly, s jejichž pomocí má být dosaženo stanovených cílů; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že opatření, která jsou představena ve strategickém plánu rozvoje, by měla být nazvána nástroji. Tím se rozumí programy, větší projekty, strategické investice či jiné větší obsáhlejší pole jednání, jako např. rutinní úkoly, s jejichž pomocí má být dosaženo stanovených cílů;

| 45. | poznamenává, že ve čtvrté kapitole strategického dokumentu je vytvoření právního rámce pojednáno ve srovnání s ostatními tématy příliš dopodrobna. Různé aspekty společenského života by měly být systematicky zkoumány, např. na základě zásady PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Úvaha musí proběhnout v celkovém rámci Společenství a v kontextu jednotlivého členského státu a musí zahrnovat oblasti politiky, hospodářství, sociální, techniky, práva a ochrana při práci; |
| --- | --- |

45.

poznamenává, že ve čtvrté kapitole strategického dokumentu je vytvoření právního rámce pojednáno ve srovnání s ostatními tématy příliš dopodrobna. Různé aspekty společenského života by měly být systematicky zkoumány, např. na základě zásady PESTLE (Political, Economic, Social, Technical, Legal, Environmental). Úvaha musí proběhnout v celkovém rámci Společenství a v kontextu jednotlivého členského státu a musí zahrnovat oblasti politiky, hospodářství, sociální, techniky, práva a ochrana při práci;

| 46. | zasazuje se za podporu vytváření podnikových programů na podporu zdraví; |
| --- | --- |

46.

zasazuje se za podporu vytváření podnikových programů na podporu zdraví;

Finanční rámec a časový harmonogram

| 47. | připomíná, že finanční rámec a časový plán jsou nedělitelnou součástí strategického dokumentu a obsahují odhadované celkové náklady plánu rozvoje a rozdělení nákladů s ohledem na roky či jiná časová období; |
| --- | --- |

47.

připomíná, že finanční rámec a časový plán jsou nedělitelnou součástí strategického dokumentu a obsahují odhadované celkové náklady plánu rozvoje a rozdělení nákladů s ohledem na roky či jiná časová období;

| 48. | považuje za žádoucí, aby byla v úseku o plánování a provádění opatření vedoucích ke snížení rizik pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci vytvořena jednotná předloha dokumentu o finančním rámci a časovém plánu, aby byla zaručena možnost srovnání údajů členských států a aby bylo možno je v rámci Společenství obecně analyzovat; |
| --- | --- |

48.

považuje za žádoucí, aby byla v úseku o plánování a provádění opatření vedoucích ke snížení rizik pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci vytvořena jednotná předloha dokumentu o finančním rámci a časovém plánu, aby byla zaručena možnost srovnání údajů členských států a aby bylo možno je v rámci Společenství obecně analyzovat;

Struktura řízení

| 49. | konstatuje, že struktura řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci má obsahovat následující: popis nutných postupů koordinace ohledně vypracování, doplnění, provádění, ohodnocení a konečného protokolování plánu rozvoje. Přitom je třeba uvést, jak má být organizován spolupráce, rozdělení práce a proces zpětné vazby s podílejícími se aktéry; |
| --- | --- |

49.

konstatuje, že struktura řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci má obsahovat následující: popis nutných postupů koordinace ohledně vypracování, doplnění, provádění, ohodnocení a konečného protokolování plánu rozvoje. Přitom je třeba uvést, jak má být organizován spolupráce, rozdělení práce a proces zpětné vazby s podílejícími se aktéry;

| 50. | konstatuje, že popis struktury řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci je nutný pro to, aby bylo dosaženo shody o koordinaci, správě a jiných podstatných aspektech plánu rozvoje pro jednotlivé oblasti a aby byly informovány ostatní zainteresované strany; |
| --- | --- |

50.

konstatuje, že popis struktury řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci je nutný pro to, aby bylo dosaženo shody o koordinaci, správě a jiných podstatných aspektech plánu rozvoje pro jednotlivé oblasti a aby byly informovány ostatní zainteresované strany;

| 51. | poukazuje na celosvětově platné pokyny Mezinárodní organizace práce (ILO) pro systém řízení bezpečnosti a ochrany při práci (ILO-OSH), které byly vytvořeny na žádost Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) jako reakce na odmítnutí mezinárodní normalizace systémů řízení ochrany při práci; mají být uplatněny v členskými státy na vnitrostátní úrovni a částečně již uplatňovány jsou; tyto pokyny odrážejí hodnoty a nástroje ILO v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a stanovuje základní požadavky na systém řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci k udržitelnému zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; |
| --- | --- |

51.

poukazuje na celosvětově platné pokyny Mezinárodní organizace práce (ILO) pro systém řízení bezpečnosti a ochrany při práci (ILO-OSH), které byly vytvořeny na žádost Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) jako reakce na odmítnutí mezinárodní normalizace systémů řízení ochrany při práci; mají být uplatněny v členskými státy na vnitrostátní úrovni a částečně již uplatňovány jsou; tyto pokyny odrážejí hodnoty a nástroje ILO v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a stanovuje základní požadavky na systém řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci k udržitelnému zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;

| 52. | konstatuje, že uvedené metodické podklady jsou vyloženy v následujících dokumentech:






  — | Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001; |
| --- | --- | --- |

52.

konstatuje, že uvedené metodické podklady jsou vyloženy v následujících dokumentech:

—

Guidelines on occupational safety and health management systems, ILO-OSH 2001;

| 53. | konstatuje, že udržitelný systém řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pro postupné zlepšování bezpečnosti a ochrany zdraví při práci má obsahovat tyto hlavní prvky:






  — | politiku bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti (occupational, safety and health policy); |
| --- | --- | --- |

53.

konstatuje, že udržitelný systém řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pro postupné zlepšování bezpečnosti a ochrany zdraví při práci má obsahovat tyto hlavní prvky:

—

politiku bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti (occupational, safety and health policy);

| — | organizaci (organizing); |
| --- | --- |

—

organizaci (organizing);

| — | plánování a provádění (planning and implementation); |
| --- | --- |

—

plánování a provádění (planning and implementation);

| — | hodnocení (evaluation); |
| --- | --- |

—

hodnocení (evaluation);

| — | opatření ke zlepšení (action for improvement); |
| --- | --- |

—

opatření ke zlepšení (action for improvement);

Uplatňování, protokol o provádění, doplnění a uzavření strategického plánu rozvoje

| 54. | konstatuje, že v části o struktuře strategického plánu rozvoje jsou uvedeny cíle a opatření na dobu trvání akčního plánu a příslušná vysvětlení. Akční plán a plán rozvoje musí být srovnatelné a strukturou si musí odpovídat; |
| --- | --- |

54.

konstatuje, že v části o struktuře strategického plánu rozvoje jsou uvedeny cíle a opatření na dobu trvání akčního plánu a příslušná vysvětlení. Akční plán a plán rozvoje musí být srovnatelné a strukturou si musí odpovídat;

| 55. | doporučuje vytvořit akční plán v tabulkovém formátu, kde budou pro každou podskupinu uvedeny cíle, ukazatele a opatření k jejich dosažení, jakož i činnosti, které budou prováděny spolu s činiteli a sponzory, a zdroje financování a nástroje; |
| --- | --- |

55.

doporučuje vytvořit akční plán v tabulkovém formátu, kde budou pro každou podskupinu uvedeny cíle, ukazatele a opatření k jejich dosažení, jakož i činnosti, které budou prováděny spolu s činiteli a sponzory, a zdroje financování a nástroje;

| 56. | konstatuje, že doplnění budou provedena pro případ, že během provádění strategického plánu rozvoje vznikne potřeba provést změny nebo úpravy stávajících cílů a opatření. Při závěru o doplnění či ukončení bude zohledněna především věcnost stanovených cílů, účinnost uplatněných opatření a plánované či provedené změny u financování a u oblastí jednání; |
| --- | --- |

56.

konstatuje, že doplnění budou provedena pro případ, že během provádění strategického plánu rozvoje vznikne potřeba provést změny nebo úpravy stávajících cílů a opatření. Při závěru o doplnění či ukončení bude zohledněna především věcnost stanovených cílů, účinnost uplatněných opatření a plánované či provedené změny u financování a u oblastí jednání;

Hodnocení provádění strategického plánu rozvoje

| 57. | konstatuje, že po splnění cílů, po konci časového období či po skončeném provedení strategického plánu rozvoje bude o plánu vypracován závěrečný protokol; |
| --- | --- |

57.

konstatuje, že po splnění cílů, po konci časového období či po skončeném provedení strategického plánu rozvoje bude o plánu vypracován závěrečný protokol;

| 58. | poukazuje na to, že je důležité, aby v části o členských státech bylo ohledně období pro podávání zpráv zdůrazněno následující:






  — | parametry ukazatelů strategických cílů, tzn. jak daleko bylo pokročeno směrem k uskutečnění cílů; |
| --- | --- | --- |

58.

poukazuje na to, že je důležité, aby v části o členských státech bylo ohledně období pro podávání zpráv zdůrazněno následující:

—

parametry ukazatelů strategických cílů, tzn. jak daleko bylo pokročeno směrem k uskutečnění cílů;

| — | bezprostřední výsledky opatření; |
| --- | --- |

—

bezprostřední výsledky opatření;

| — | přehled nástrojů, které byly použity při provádění plánu rozvoje,včetně jejich vysvětlení; |
| --- | --- |

—

přehled nástrojů, které byly použity při provádění plánu rozvoje,včetně jejich vysvětlení;

| — | změny, které jsou plánovány nebo proběhly v oblasti činnosti; |
| --- | --- |

—

změny, které jsou plánovány nebo proběhly v oblasti činnosti;

Protokol o provedení strategického plánu rozvoje musí složením a strukturou odpovídat plánu rozvoje a jeho akčnímu plánu.

V Bruselu dne 28. listopadu 2007

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 53/21

---

Stanovisko Výboru regionů – Přizpůsobení se změně klimatu v Evropě možnosti pro postup EU

(2008/C 53/04)

VÝBOR REGIONŮ

| — | naléhá na Komisi, aby uznala význam místních a regionálních orgánů při rozvoji a provádění opatření pro přizpůsobení se změně klimatu a aby uznala potřebu udělit jim pravomoci a finančně je podpořit při rozvoji strategie pro přizpůsobení; |
| --- | --- |

—

naléhá na Komisi, aby uznala význam místních a regionálních orgánů při rozvoji a provádění opatření pro přizpůsobení se změně klimatu a aby uznala potřebu udělit jim pravomoci a finančně je podpořit při rozvoji strategie pro přizpůsobení;

| — | souhlasí s posouzením dopadu změny klimatu na fyzickou geografii a celosvětové ekosystémy; domnívá se však, že je třeba věnovat stejnou pozornost hospodářským a sociálním aspektům přizpůsobení se změně klimatu, jako byla v této zelené knize věnována aspektům environmentálním; |
| --- | --- |

—

souhlasí s posouzením dopadu změny klimatu na fyzickou geografii a celosvětové ekosystémy; domnívá se však, že je třeba věnovat stejnou pozornost hospodářským a sociálním aspektům přizpůsobení se změně klimatu, jako byla v této zelené knize věnována aspektům environmentálním;

| — | uznává hrozbu, kterou představuje změna klimatu pro naše občany a pro životní prostředí, ale věří, že brzké řešení problému s přizpůsobením představuje příležitost pro vznik udržitelné společnosti a konkurenceschopných místních a regionálních ekonomik díky vytvoření nových oblastí znalostí a pracovních příležitostí, a také pro co nejefektivnější využití našich zdrojů zajištěním jejich udržitelného využití; |
| --- | --- |

—

uznává hrozbu, kterou představuje změna klimatu pro naše občany a pro životní prostředí, ale věří, že brzké řešení problému s přizpůsobením představuje příležitost pro vznik udržitelné společnosti a konkurenceschopných místních a regionálních ekonomik díky vytvoření nových oblastí znalostí a pracovních příležitostí, a také pro co nejefektivnější využití našich zdrojů zajištěním jejich udržitelného využití;

| — | podporuje Komisi v její výzvě k včasným opatřením, zejména v oblastech, kde je známý dopad jistější nebo kde by nečinnost či nepřijetí preventivních opatření představovaly značné riziko pro společnost, hospodářství a životní prostředí členských států. Přizpůsobení se změně klimatu bude nákladné, ale Sternova studie ukazuje, že nečinnost je tou nejdražší možností. Výbor regionů se domnívá, že je povinností místních, regionálních a vnitrostátních politiků, aby na sebe vzali odpovědnost, ujali se vedení a učinili přizpůsobení se změně klimatu prioritou; |
| --- | --- |

—

podporuje Komisi v její výzvě k včasným opatřením, zejména v oblastech, kde je známý dopad jistější nebo kde by nečinnost či nepřijetí preventivních opatření představovaly značné riziko pro společnost, hospodářství a životní prostředí členských států. Přizpůsobení se změně klimatu bude nákladné, ale Sternova studie ukazuje, že nečinnost je tou nejdražší možností. Výbor regionů se domnívá, že je povinností místních, regionálních a vnitrostátních politiků, aby na sebe vzali odpovědnost, ujali se vedení a učinili přizpůsobení se změně klimatu prioritou;

| — | domnívá se, že jedním z klíčových problémů pravděpodobně bude rozsáhlá migrace obyvatel, a to jak z třetích zemí do EU, tak mezi jednotlivými členskými státy a rovněž mezi regiony a v rámci regionů. Místní a regionální orgány budou muset plánovat a řídit potřeby bydlení, infrastruktury a potřeby zdravotních a veřejných služeb, jež vyplynou z této migrace; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že jedním z klíčových problémů pravděpodobně bude rozsáhlá migrace obyvatel, a to jak z třetích zemí do EU, tak mezi jednotlivými členskými státy a rovněž mezi regiony a v rámci regionů. Místní a regionální orgány budou muset plánovat a řídit potřeby bydlení, infrastruktury a potřeby zdravotních a veřejných služeb, jež vyplynou z této migrace;

| — | žádá, aby došlo k přezkoumání rozpočtu, programů, politik a zejména klíčové legislativy EU s ohledem na měnící se parametry, které přinese změna klimatu. Výbor zejména žádá, aby bylo přizpůsobení se změně klimatu považováno za součást revize rozpočtu na rok 2008. |
| --- | --- |

—

žádá, aby došlo k přezkoumání rozpočtu, programů, politik a zejména klíčové legislativy EU s ohledem na měnící se parametry, které přinese změna klimatu. Výbor zejména žádá, aby bylo přizpůsobení se změně klimatu považováno za součást revize rozpočtu na rok 2008.

| Zpravodajka | : | paní Kay TWITCHEN, členka rady hrabství Essex (UK/ELS) |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

paní Kay TWITCHEN, členka rady hrabství Essex (UK/ELS)

Odkaz

Zelená kniha Komise předložená Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přizpůsobení se změně klimatu v Evropě – možnosti pro postup EU

KOM(2007) 354 v konečném znění – {SEC(2007) 849}

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá tuto knihu a všeobecný souhlas s tím, že Evropská unie musí řešit náročný úkol přizpůsobení se změně klimatu na základě spolupráce se všemi zainteresovanými partnery, zejména s členskými státy a s partnery na místní a regionální úrovni a s partnerskými zeměmi na celém světě. Rovněž vítá uznání, že evropský přístup je nezbytný a že opatření pro přizpůsobení musí být v souladu s opatřeními pro zmírnění a naopak; |
| --- | --- |

1.

vítá tuto knihu a všeobecný souhlas s tím, že Evropská unie musí řešit náročný úkol přizpůsobení se změně klimatu na základě spolupráce se všemi zainteresovanými partnery, zejména s členskými státy a s partnery na místní a regionální úrovni a s partnerskými zeměmi na celém světě. Rovněž vítá uznání, že evropský přístup je nezbytný a že opatření pro přizpůsobení musí být v souladu s opatřeními pro zmírnění a naopak;

| 2. | souhlasí s posouzením dopadu změny klimatu na fyzickou geografii a celosvětové ekosystémy; domnívá se však, že je třeba věnovat stejnou pozornost hospodářským a sociálním aspektům, jako byla věnována aspektům environmentálním; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s posouzením dopadu změny klimatu na fyzickou geografii a celosvětové ekosystémy; domnívá se však, že je třeba věnovat stejnou pozornost hospodářským a sociálním aspektům, jako byla věnována aspektům environmentálním;

| 3. | uznává hrozbu, kterou představuje změna klimatu pro naše občany a pro životní prostředí, ale věří, že brzké řešení problému s přizpůsobením představuje příležitost pro vznik udržitelné společnosti a konkurenceschopných místních a regionálních ekonomik díky vytvoření nových oblastí znalostí a pracovních příležitostí, a také pro co nejefektivnější využití našich zdrojů zajištěním jejich udržitelného využití; |
| --- | --- |

3.

uznává hrozbu, kterou představuje změna klimatu pro naše občany a pro životní prostředí, ale věří, že brzké řešení problému s přizpůsobením představuje příležitost pro vznik udržitelné společnosti a konkurenceschopných místních a regionálních ekonomik díky vytvoření nových oblastí znalostí a pracovních příležitostí, a také pro co nejefektivnější využití našich zdrojů zajištěním jejich udržitelného využití;

Nepříznivé účinky změny klimatu

| 4. | domnívá se, že jedním z klíčových problémů pravděpodobně bude rozsáhlá migrace obyvatel, a to jak z třetích zemí do EU, tak mezi jednotlivými členskými státy a rovněž mezi regiony a v rámci regionů. Místní a regionální orgány budou muset plánovat a řídit potřeby bydlení, infrastruktury a potřeby zdravotních a veřejných služeb, jež vyplynou z této migrace; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že jedním z klíčových problémů pravděpodobně bude rozsáhlá migrace obyvatel, a to jak z třetích zemí do EU, tak mezi jednotlivými členskými státy a rovněž mezi regiony a v rámci regionů. Místní a regionální orgány budou muset plánovat a řídit potřeby bydlení, infrastruktury a potřeby zdravotních a veřejných služeb, jež vyplynou z této migrace;

| 5. | zdůrazňuje informaci, že změna klimatu bude představovat výraznou zátěž pro zdravotní péči a místní sociální služby, jak bylo ostatně zřejmé z nedávných vln veder v Evropě. Vzhledem ke stárnoucím populacím ve většině členských států EU bude nezbytné se vážně zabývat sociálními důsledky změny klimatu; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje informaci, že změna klimatu bude představovat výraznou zátěž pro zdravotní péči a místní sociální služby, jak bylo ostatně zřejmé z nedávných vln veder v Evropě. Vzhledem ke stárnoucím populacím ve většině členských států EU bude nezbytné se vážně zabývat sociálními důsledky změny klimatu;

| 6. | zastává názor, že chybí problematika stínu ve veřejných prostranstvích (viz ot. 3) Stín, poskytovaný stromy, parky, zelenými střechami, jinou architekturou budov atd., je důležitým faktorem při snižování počtu úmrtí z horka a poptávky po klimatizacích a zvyšování kvality života v městských oblastech; |
| --- | --- |

6.

zastává názor, že chybí problematika stínu ve veřejných prostranstvích (viz ot. 3) Stín, poskytovaný stromy, parky, zelenými střechami, jinou architekturou budov atd., je důležitým faktorem při snižování počtu úmrtí z horka a poptávky po klimatizacích a zvyšování kvality života v městských oblastech;

| 7. | dále se domnívá, že přizpůsobení světové populace nižšímu využívání omezených přírodních zdrojů se ukáže jako velká výzva, jež si vyžádá výraznou změnu v myšlení. Domnívá se proto, že bude zapotřebí vzdělávání, komunikační programy, ale i tržně orientované nástroje (např. evropský systém pro obchodování s emisemi) na povzbuzení změny chování jednotlivců ve vztahu k otázkám, jako je využívání vody, využívání energie, recyklace a zachování zdrojů; |
| --- | --- |

7.

dále se domnívá, že přizpůsobení světové populace nižšímu využívání omezených přírodních zdrojů se ukáže jako velká výzva, jež si vyžádá výraznou změnu v myšlení. Domnívá se proto, že bude zapotřebí vzdělávání, komunikační programy, ale i tržně orientované nástroje (např. evropský systém pro obchodování s emisemi) na povzbuzení změny chování jednotlivců ve vztahu k otázkám, jako je využívání vody, využívání energie, recyklace a zachování zdrojů;

Důvody pro včasná opatření

| 8. | podporuje Komisi v její výzvě k včasným opatřením, zejména v oblastech, kde je známý dopad jistější nebo kde by nečinnost či nepřijetí preventivních opatření představovaly značné riziko pro společnost, hospodářství a životní prostředí členských států. Přizpůsobení se změně klimatu bude nákladné, ale Sternova studie ukazuje, že nečinnost je tou nejdražší možností. Máme dostatek informací, abychom mohli začít jednat ihned. Výbor regionů se domnívá, že je povinností místních, regionálních a vnitrostátních politiků, aby na sebe vzali odpovědnost, ujali se vedení a učinili přizpůsobení se změně klimatu prioritou; |
| --- | --- |

8.

podporuje Komisi v její výzvě k včasným opatřením, zejména v oblastech, kde je známý dopad jistější nebo kde by nečinnost či nepřijetí preventivních opatření představovaly značné riziko pro společnost, hospodářství a životní prostředí členských států. Přizpůsobení se změně klimatu bude nákladné, ale Sternova studie ukazuje, že nečinnost je tou nejdražší možností. Máme dostatek informací, abychom mohli začít jednat ihned. Výbor regionů se domnívá, že je povinností místních, regionálních a vnitrostátních politiků, aby na sebe vzali odpovědnost, ujali se vedení a učinili přizpůsobení se změně klimatu prioritou;

Úloha regionálních a místních orgánů

| 9. | domnívá se, že účast místních a regionálních orgánů je velmi důležitá pro rozvoj a přijetí opatření pro přizpůsobení. Místní a regionální orgány jsou klíčovými zprostředkovateli při řízení dopadů změny klimatu a jejího vlivu na životy občanů. Sociální a ekonomické náklady související s řešením extrémních povětrnostních podmínek na sebe často berou místní a regionální orgány. Musí proto být podporovány, aby rozvíjely a prováděly strategie pro přizpůsobení, které bude třeba začlenit do všeho, co dělají. Výbor regionů se domnívá, že by mělo existovat větší celkové uznání klíčové role, kterou hrají místní a regionální orgány při zabezpečení budoucnosti naší společnosti a ochraně ohrožených skupin občanů, jako např. mladých, chudých či starších občanů; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že účast místních a regionálních orgánů je velmi důležitá pro rozvoj a přijetí opatření pro přizpůsobení. Místní a regionální orgány jsou klíčovými zprostředkovateli při řízení dopadů změny klimatu a jejího vlivu na životy občanů. Sociální a ekonomické náklady související s řešením extrémních povětrnostních podmínek na sebe často berou místní a regionální orgány. Musí proto být podporovány, aby rozvíjely a prováděly strategie pro přizpůsobení, které bude třeba začlenit do všeho, co dělají. Výbor regionů se domnívá, že by mělo existovat větší celkové uznání klíčové role, kterou hrají místní a regionální orgány při zabezpečení budoucnosti naší společnosti a ochraně ohrožených skupin občanů, jako např. mladých, chudých či starších občanů;

| 10. | kromě toho uznává, že místní a regionální orgány zajímají vedoucí postavení, je-li třeba řešit důsledky změny klimatu, a zejména v případech, kdy opatření pro zmírnění v jedné oblasti mají negativní dopad v jiné oblasti, například když ochrana pobřeží a protipovodňové zábrany způsobují přesun problému do sousedících či přeshraničních oblastí. Je proto zapotřebí koordinovat strategie a politiky mezi místními a regionálními orgány, aby se přizpůsobily důsledkům změny klimatu. To může probíhat různým způsobem, např. formou seskupení podle povodí řek; |
| --- | --- |

10.

kromě toho uznává, že místní a regionální orgány zajímají vedoucí postavení, je-li třeba řešit důsledky změny klimatu, a zejména v případech, kdy opatření pro zmírnění v jedné oblasti mají negativní dopad v jiné oblasti, například když ochrana pobřeží a protipovodňové zábrany způsobují přesun problému do sousedících či přeshraničních oblastí. Je proto zapotřebí koordinovat strategie a politiky mezi místními a regionálními orgány, aby se přizpůsobily důsledkům změny klimatu. To může probíhat různým způsobem, např. formou seskupení podle povodí řek;

Rozvoj strategií pro přizpůsobení

| 11. | domnívá se, že místní a regionální orgány jsou v jedinečném postavení, aby napomohly zohlednit hlavní strategie pro přizpůsobení prostřednictvím jejich zodpovědnosti za některé oblasti, jako je např. územní plánování, plánování využití půdy, vytváření a rozvoj právních předpisů, veřejná doprava, zemědělství, lesnictví, využívání a výroba energie, nakládání s vodou a odpady a veřejné zakázky. Hlavním úkolem je zajistit, že stávající a budoucí poskytování služeb, infrastruktura a budovy budou udržitelné. Místní a regionální orgány budou muset spolupracovat s ostatními při rozvoji důkladných strategických a místních plánů řízení katastrof a při rozvoji a rozšiřování stávající kapacity, aby bylo možné reagovat na extrémní výkyvy počasí, jelikož se vyskytují stále častěji a ve větším měřítku; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že místní a regionální orgány jsou v jedinečném postavení, aby napomohly zohlednit hlavní strategie pro přizpůsobení prostřednictvím jejich zodpovědnosti za některé oblasti, jako je např. územní plánování, plánování využití půdy, vytváření a rozvoj právních předpisů, veřejná doprava, zemědělství, lesnictví, využívání a výroba energie, nakládání s vodou a odpady a veřejné zakázky. Hlavním úkolem je zajistit, že stávající a budoucí poskytování služeb, infrastruktura a budovy budou udržitelné. Místní a regionální orgány budou muset spolupracovat s ostatními při rozvoji důkladných strategických a místních plánů řízení katastrof a při rozvoji a rozšiřování stávající kapacity, aby bylo možné reagovat na extrémní výkyvy počasí, jelikož se vyskytují stále častěji a ve větším měřítku;

Úloha EU

| 12. | domnívá se, že je zásadní integrovaný přístup mezi členskými státy EU. Tím se sníží náklady prostřednictvím sdílení zkušeností a odborných znalostí, což umožní rozvoj a přijetí osvědčených postupů v členských státech. Výbor regionů by mohl být prostředníkem pro místní a regionální orgány při organizaci výměny zkušeností s ohledem na význam rozvoje integrovaného přístupu; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že je zásadní integrovaný přístup mezi členskými státy EU. Tím se sníží náklady prostřednictvím sdílení zkušeností a odborných znalostí, což umožní rozvoj a přijetí osvědčených postupů v členských státech. Výbor regionů by mohl být prostředníkem pro místní a regionální orgány při organizaci výměny zkušeností s ohledem na význam rozvoje integrovaného přístupu;

Začlenění opatření do stávající politiky a legislativy

| 13. | domnívá se, že přizpůsobení musí být zahrnuto do všech stávajících politických rámců EU jako jednoznačný cíl (např. zemědělská politika a politika rozvoje venkova EU) a také do programů financování, jako je např. politika soudržnosti, aby se mohly změnit tak, že budou více v souladu s potřebami přizpůsobení, které jsou v odpovědnosti místních a regionálních orgánů. Jejich pokračující flexibilita je důležitá, neboť přizpůsobení bude probíhající proces a místní a regionální potřeby se budou i nadále časem měnit; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že přizpůsobení musí být zahrnuto do všech stávajících politických rámců EU jako jednoznačný cíl (např. zemědělská politika a politika rozvoje venkova EU) a také do programů financování, jako je např. politika soudržnosti, aby se mohly změnit tak, že budou více v souladu s potřebami přizpůsobení, které jsou v odpovědnosti místních a regionálních orgánů. Jejich pokračující flexibilita je důležitá, neboť přizpůsobení bude probíhající proces a místní a regionální potřeby se budou i nadále časem měnit;

| 14. | domnívá se, že některé stávající právní předpisy jsou v rozporu s potřebami přizpůsobit se změně klimatu. Například směrnice o stanovištích se bude muset v důsledku změny klimatu upravit s ohledem na pravděpodobné změny ve stávajících vymezených stanovištích a rámcová směrnice o vodě se bude muset přizpůsobit, jelikož kvalita vody bude v některých oblastech negativně ovlivněna kvůli poklesu srážek. Velké množství stávajících právních předpisů bude muset být přezkoumáno, aby bylo zajištěno vhodné a úspěšné přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že některé stávající právní předpisy jsou v rozporu s potřebami přizpůsobit se změně klimatu. Například směrnice o stanovištích se bude muset v důsledku změny klimatu upravit s ohledem na pravděpodobné změny ve stávajících vymezených stanovištích a rámcová směrnice o vodě se bude muset přizpůsobit, jelikož kvalita vody bude v některých oblastech negativně ovlivněna kvůli poklesu srážek. Velké množství stávajících právních předpisů bude muset být přezkoumáno, aby bylo zajištěno vhodné a úspěšné přizpůsobení se změně klimatu;

Rozšíření integrovaného výzkumu klimatu

| 15. | podporuje potřebu dalšího výzkumu, aby bylo zjištěno, jaký dopad budou mít opatření přijatá v jednom regionu na jiný region, popřípadě v jiném členském státě. Takovýto výzkum je důležitý, aby bylo zajištěno, že plánování rozhodnutí jedním místním orgánem nebude mít negativní dopad na sousedící či přeshraniční orgány. To se zejména týká problematik, jako je např. účinné využívání vodních a dalších přírodních zdrojů; |
| --- | --- |

15.

podporuje potřebu dalšího výzkumu, aby bylo zjištěno, jaký dopad budou mít opatření přijatá v jednom regionu na jiný region, popřípadě v jiném členském státě. Takovýto výzkum je důležitý, aby bylo zajištěno, že plánování rozhodnutí jedním místním orgánem nebude mít negativní dopad na sousedící či přeshraniční orgány. To se zejména týká problematik, jako je např. účinné využívání vodních a dalších přírodních zdrojů;

| 16. | požaduje, aby byl proveden výzkum a monitorování klíčových míst, což pomůže předvídat extrémní meteorologické jevy a napomáhat tak rozvojovým zemím, zejména těm, které jsou ohroženy desertifikací; |
| --- | --- |

16.

požaduje, aby byl proveden výzkum a monitorování klíčových míst, což pomůže předvídat extrémní meteorologické jevy a napomáhat tak rozvojovým zemím, zejména těm, které jsou ohroženy desertifikací;

| 17. | rovněž by povzbudil další podporu výzkumu a vývoje s ohledem na svou roli při stimulování inovace a rozvoje inovačních technologií pro přizpůsobení a výrobků. Tímto způsobem budou mít podniky zabývající se dopady změny klimatu velkou příležitost rozvíjet inovační výrobky a služby; |
| --- | --- |

17.

rovněž by povzbudil další podporu výzkumu a vývoje s ohledem na svou roli při stimulování inovace a rozvoje inovačních technologií pro přizpůsobení a výrobků. Tímto způsobem budou mít podniky zabývající se dopady změny klimatu velkou příležitost rozvíjet inovační výrobky a služby;

Zapojení evropské společnosti, podnikatelského a veřejného sektoru

| 18. | domnívá se, že místní a regionální orgány budou hrát prostřednictvím partnerství soukromého a veřejného sektoru a sítí mezi členskými státy, jako je např. INTERREG (Regiony pro hospodářskou změnu), důležitou roli při usnadnění přístupu k informacím, odborným znalostem a osvědčeným postupům a k jejich šíření. Tato partnerství a tyto sítě budou mít rostoucí význam při zajištění spolupráce mezi odvětvími, regiony, členskými státy a třetími partnerskými zeměmi; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že místní a regionální orgány budou hrát prostřednictvím partnerství soukromého a veřejného sektoru a sítí mezi členskými státy, jako je např. INTERREG (Regiony pro hospodářskou změnu), důležitou roli při usnadnění přístupu k informacím, odborným znalostem a osvědčeným postupům a k jejich šíření. Tato partnerství a tyto sítě budou mít rostoucí význam při zajištění spolupráce mezi odvětvími, regiony, členskými státy a třetími partnerskými zeměmi;

| 19. | podporuje spolupráci s rozvíjejícími se zeměmi s cílem pomoci jim se strategiemi pro přizpůsobení a navrhuje, aby ji vnější činnosti EU podporovaly, a domnívá se, že místní a regionální orgány mohou hrát klíčovou roli při sdílení osvědčených postupů a znalostí s rozvíjejícími se zeměmi za použití exitujících vazeb a sítí. Objem prostředků, jež chce EU na tento cíl vyčlenit, by měl odpovídat potřebě rozvojových zemí i odpovědnosti EU; |
| --- | --- |

19.

podporuje spolupráci s rozvíjejícími se zeměmi s cílem pomoci jim se strategiemi pro přizpůsobení a navrhuje, aby ji vnější činnosti EU podporovaly, a domnívá se, že místní a regionální orgány mohou hrát klíčovou roli při sdílení osvědčených postupů a znalostí s rozvíjejícími se zeměmi za použití exitujících vazeb a sítí. Objem prostředků, jež chce EU na tento cíl vyčlenit, by měl odpovídat potřebě rozvojových zemí i odpovědnosti EU;

Další kroky

| 20. | domnívá se, že tyto problémy musí být ihned řešeny a že potřeba, aby místní a regionální orgány, ve spolupráci s rozsáhlou skupinou sociálních a ekonomických partnerů, s nimž již pracují, řídily přizpůsobení se změně klimatu, musí být začleněna do všech budoucích sdělení a směrnic EU; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že tyto problémy musí být ihned řešeny a že potřeba, aby místní a regionální orgány, ve spolupráci s rozsáhlou skupinou sociálních a ekonomických partnerů, s nimž již pracují, řídily přizpůsobení se změně klimatu, musí být začleněna do všech budoucích sdělení a směrnic EU;

| 21. | oceňuje, že práce na těchto otázkách již byly zahájeny, a naléhá na Komisi, aby je i nadále považovala za svou prioritu; |
| --- | --- |

21.

oceňuje, že práce na těchto otázkách již byly zahájeny, a naléhá na Komisi, aby je i nadále považovala za svou prioritu;

| 22. | naléhá na Komisi, aby uznala význam místních a regionálních orgánů při rozvoji a provádění opatření pro přizpůsobení se změně klimatu a aby uznala potřebu udělit jim pravomoci a finančně je podpořit při rozvoji a provádění strategie pro přizpůsobení; |
| --- | --- |

22.

naléhá na Komisi, aby uznala význam místních a regionálních orgánů při rozvoji a provádění opatření pro přizpůsobení se změně klimatu a aby uznala potřebu udělit jim pravomoci a finančně je podpořit při rozvoji a provádění strategie pro přizpůsobení;

| 23. | naléhá na Komisi, aby ve své následné činnosti k této zelené knize neřešila pouze environmentální otázky, ale také sociální a ekonomické dopady změny klimatu; |
| --- | --- |

23.

naléhá na Komisi, aby ve své následné činnosti k této zelené knize neřešila pouze environmentální otázky, ale také sociální a ekonomické dopady změny klimatu;

| 24. | domnívá se, že sdílení osvědčených postupů mezi místními a regionálními orgány a členskými státy je zcela klíčové pro úspěšné vypracování opatření pro přizpůsobení, a je toho názoru, že EU musí hrát roli při zajištění toho, aby docházelo k této výměně informací a sdílení osvědčených postupů jak v rámci EU, tak mimo ni; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že sdílení osvědčených postupů mezi místními a regionálními orgány a členskými státy je zcela klíčové pro úspěšné vypracování opatření pro přizpůsobení, a je toho názoru, že EU musí hrát roli při zajištění toho, aby docházelo k této výměně informací a sdílení osvědčených postupů jak v rámci EU, tak mimo ni;

| 25. | domnívá se, že EU musí hrát strategickou roli při plánování a řízení migrace obyvatel; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že EU musí hrát strategickou roli při plánování a řízení migrace obyvatel;

| 26. | žádá, aby došlo k přezkoumání rozpočtu, programů, politik a zejména klíčové legislativy EU s ohledem na měnící se parametry, které přinese změna klimatu. Výbor zejména žádá, aby bylo přizpůsobení se změně klimatu považováno jako specificky vymezená rozpočtová položka v rámci všech klíčových rozpočtových bodů (společná zemědělská politika, soudržnost, výzkum atd.) a jako součást revize rozpočtu na rok 2008; |
| --- | --- |

26.

žádá, aby došlo k přezkoumání rozpočtu, programů, politik a zejména klíčové legislativy EU s ohledem na měnící se parametry, které přinese změna klimatu. Výbor zejména žádá, aby bylo přizpůsobení se změně klimatu považováno jako specificky vymezená rozpočtová položka v rámci všech klíčových rozpočtových bodů (společná zemědělská politika, soudržnost, výzkum atd.) a jako součást revize rozpočtu na rok 2008;

| 27. | domnívá se, že je důležité, aby EU zaměřila větší část své stávající podpory výzkumu na nalezení řešení pro problémy, které způsobuje změna klimatu, a také inovační opatření pro přizpůsobení. Takovýto výzkum může poskytnout inovační řešení, aby Evropa zůstala konkurenceschopná. Výzkumná činnost musí být lépe koordinována. Je velmi důležité, aby se vyplnily největší mezery v informacích a aby se předcházelo duplikaci výzkumné činnosti; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že je důležité, aby EU zaměřila větší část své stávající podpory výzkumu na nalezení řešení pro problémy, které způsobuje změna klimatu, a také inovační opatření pro přizpůsobení. Takovýto výzkum může poskytnout inovační řešení, aby Evropa zůstala konkurenceschopná. Výzkumná činnost musí být lépe koordinována. Je velmi důležité, aby se vyplnily největší mezery v informacích a aby se předcházelo duplikaci výzkumné činnosti;

| 28. | je znepokojen potenciálním dopadem opatření pro přizpůsobení přijatých v jednom regionu či členském státě na jiný region či stát a domnívá se, že EU je vhodná instance pro vytvoření strategických rámců, které se budou zabývat těmito potenciálními problémy; |
| --- | --- |

28.

je znepokojen potenciálním dopadem opatření pro přizpůsobení přijatých v jednom regionu či členském státě na jiný region či stát a domnívá se, že EU je vhodná instance pro vytvoření strategických rámců, které se budou zabývat těmito potenciálními problémy;

| 29. | vyzývá, aby vzdělávací a komunikační programy podpořily změnu chování jednotlivců ve vztahu k otázkám, jako je užívání vody a energie, recyklace a zachování zdrojů. |
| --- | --- |

29.

vyzývá, aby vzdělávací a komunikační programy podpořily změnu chování jednotlivců ve vztahu k otázkám, jako je užívání vody a energie, recyklace a zachování zdrojů.

V Bruselu dne 28. listopadu 2007

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 53/25

---

Stanovisko Výboru regionů – Evropský program pro kulturu v globalizovaném světě

(2008/C 53/05)

VÝBOR REGIONŮ

| — | zdůrazňuje, že místní a regionální samosprávy mají klíčové postavení v podporování a pěstování kultury, především v oblasti zachování kulturního dědictví a jako podporovatelé umělecké inovace; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že místní a regionální samosprávy mají klíčové postavení v podporování a pěstování kultury, především v oblasti zachování kulturního dědictví a jako podporovatelé umělecké inovace;

| — | vyzdvihuje, že kulturní sektor podstatně přispívá k provádění cílů stanovených v obnovené Lisabonské strategii. Poukazuje na obrovské možnosti, které má oblast kulturní turistiky pro hospodářský rozvoj mnoha regionů. Nicméně varuje před jednostranným zdůrazňováním pouze hospodářského významu kultury. Stejně důležitý je význam kultury pro vytváření dobrého a dynamického prostředí pro život, které je předpokladem pro rozvoj; |
| --- | --- |

—

vyzdvihuje, že kulturní sektor podstatně přispívá k provádění cílů stanovených v obnovené Lisabonské strategii. Poukazuje na obrovské možnosti, které má oblast kulturní turistiky pro hospodářský rozvoj mnoha regionů. Nicméně varuje před jednostranným zdůrazňováním pouze hospodářského významu kultury. Stejně důležitý je význam kultury pro vytváření dobrého a dynamického prostředí pro život, které je předpokladem pro rozvoj;

| — | lituje, že se Evropská komise při vytváření programu pro kulturu v globalizovaném světě neodvolává na četná partnerství měst, obcí a regionů; |
| --- | --- |

—

lituje, že se Evropská komise při vytváření programu pro kulturu v globalizovaném světě neodvolává na četná partnerství měst, obcí a regionů;

| — | vytýká Evropské komisi, že ve svém sdělení nepodává žádnou informaci o financování velmi ambiciózních cílů programu pro kulturu; |
| --- | --- |

—

vytýká Evropské komisi, že ve svém sdělení nepodává žádnou informaci o financování velmi ambiciózních cílů programu pro kulturu;

| — | přeje si zahájit konstruktivní debatu o přístupu Evropské komise, co se týče uplatnění otevřené metody koordinace na oblast kultury. Bude muset být věnována pozornost regionální úrovni, která je ve vysoké míře zodpovědná za kulturu, a zvýšené administrativní náklady se budou muset udržet na minimu. |
| --- | --- |

—

přeje si zahájit konstruktivní debatu o přístupu Evropské komise, co se týče uplatnění otevřené metody koordinace na oblast kultury. Bude muset být věnována pozornost regionální úrovni, která je ve vysoké míře zodpovědná za kulturu, a zvýšené administrativní náklady se budou muset udržet na minimu.

| Zpravodaj | : | pan Gerd HARMS (DE/SES), zmocněnec Braniborska pro spolkové a evropské záležitosti, státní tajemník Státního kancléřství Braniborska |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Gerd HARMS (DE/SES), zmocněnec Braniborska pro spolkové a evropské záležitosti, státní tajemník Státního kancléřství Braniborska

Odkaz

Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě

KOM(2007) 242 v konečném znění

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | výslovně vítá úvahy Evropské komise k Evropskému programu pro kulturu v globalizovaném světě. V úvahách je náležitě objasněna centrální úloha kultury v procesu integrace a konstatuje se, že je zapotřebí příslušných nástrojů, aby plně vyniklo kulturní bohatství Evropy a její kulturní rozmanitost a mohly tak být uvnitř Evropské unie i mimo ni dosaženy „strategické cíle prosperity, solidarity a bezpečnosti“;
  k tomu je zapotřebí intenzivnější spolupráce všech subjektů v oblasti kulturní politiky na všech úrovních a se zohledněním představitelů občanské společnosti a jejích sítí;
  v procesu nové definice evropského programu pro kulturu ve znamení globalizace získává regionální a místní kulturní politika více na významu. Výzva globalizace nutně znamená reaktivaci „Evropy regionů“. Platí to zejména pro zásadu subsidiarity, která platí v Evropské unii a spočívá v pěstování kultur zezdola v městech a regionech. Místní a regionální samosprávy mají klíčové postavení v podporování a pěstování kultur ve své oblasti, především v rámci zachování kulturního dědictví a jako podporovatelé umělecké inovace, jako činitelé a podporovatelé kulturních zařízení a iniciativ, školního vzdělání a vzdělávání a také jako pořadatelé festivalů a kulturních akcí;
  kvalita a intenzivnost kulturní spolupráce zejména v přeshraničních regionech má pro evropskou integraci podléhající výzvám globalizace rozhodující význam; |
| --- | --- |

1.

výslovně vítá úvahy Evropské komise k Evropskému programu pro kulturu v globalizovaném světě. V úvahách je náležitě objasněna centrální úloha kultury v procesu integrace a konstatuje se, že je zapotřebí příslušných nástrojů, aby plně vyniklo kulturní bohatství Evropy a její kulturní rozmanitost a mohly tak být uvnitř Evropské unie i mimo ni dosaženy „strategické cíle prosperity, solidarity a bezpečnosti“;

k tomu je zapotřebí intenzivnější spolupráce všech subjektů v oblasti kulturní politiky na všech úrovních a se zohledněním představitelů občanské společnosti a jejích sítí;

v procesu nové definice evropského programu pro kulturu ve znamení globalizace získává regionální a místní kulturní politika více na významu. Výzva globalizace nutně znamená reaktivaci „Evropy regionů“. Platí to zejména pro zásadu subsidiarity, která platí v Evropské unii a spočívá v pěstování kultur zezdola v městech a regionech. Místní a regionální samosprávy mají klíčové postavení v podporování a pěstování kultur ve své oblasti, především v rámci zachování kulturního dědictví a jako podporovatelé umělecké inovace, jako činitelé a podporovatelé kulturních zařízení a iniciativ, školního vzdělání a vzdělávání a také jako pořadatelé festivalů a kulturních akcí;

kvalita a intenzivnost kulturní spolupráce zejména v přeshraničních regionech má pro evropskou integraci podléhající výzvám globalizace rozhodující význam;

| 2. | vítá, že Evropská komise ve svém sdělení poprvé uvádí, že je zapotřebí rozsáhlého programu pro kulturu, aby mohla být vypracována účinná strategie, která by zohlednila jak centrální úlohu kultury pro vztahy členských států a jejich regionů, tak ke třetím zemím;
  mezikulturní výměna by se měla stát základním pilířem dialogu s kandidátskými zeměmi a v rámci politiky sousedství Unie. Kromě toho sdílí VR názor Komise, že by měl být podporován dialog mezi náboženskými společenstvími a jejich sdruženími; |
| --- | --- |

2.

vítá, že Evropská komise ve svém sdělení poprvé uvádí, že je zapotřebí rozsáhlého programu pro kulturu, aby mohla být vypracována účinná strategie, která by zohlednila jak centrální úlohu kultury pro vztahy členských států a jejich regionů, tak ke třetím zemím;

mezikulturní výměna by se měla stát základním pilířem dialogu s kandidátskými zeměmi a v rámci politiky sousedství Unie. Kromě toho sdílí VR názor Komise, že by měl být podporován dialog mezi náboženskými společenstvími a jejich sdruženími;

| 3. | vítá, že se Evropská komise ve svém sdělení výslovně odvolává na znění článku 151 Smlouvy o ES (Amsterdam 1997) a na zásadu subsidiarity, kde je zdůrazněno, že:






  — | Společenství přispívá k rozkvětu kultur v propojení Evropy a „přitom respektuje jejich (členských států) národní a regionální různorodost“; |
| --- | --- | --- |

3.

vítá, že se Evropská komise ve svém sdělení výslovně odvolává na znění článku 151 Smlouvy o ES (Amsterdam 1997) a na zásadu subsidiarity, kde je zdůrazněno, že:

—

Společenství přispívá k rozkvětu kultur v propojení Evropy a „přitom respektuje jejich (členských států) národní a regionální různorodost“;

| — | spolupráce mezi členskými státy a se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti kultury, zejména s Radou Evropy, má být podporováno ve všech oblastech kultury; |
| --- | --- |

—

spolupráce mezi členskými státy a se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti kultury, zejména s Radou Evropy, má být podporováno ve všech oblastech kultury;

| — | Společenství má ve své činnosti přihlížet ke „kulturním hlediskům“, „zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur“; |
| --- | --- |

—

Společenství má ve své činnosti přihlížet ke „kulturním hlediskům“, „zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur“;

| — | Společenství může být činné jen tehdy, jestliže podporuje a doplňuje kulturní a politickou činnost, nenahrazuje však tuto činnost vlastními opatřeními; |
| --- | --- |

—

Společenství může být činné jen tehdy, jestliže podporuje a doplňuje kulturní a politickou činnost, nenahrazuje však tuto činnost vlastními opatřeními;

| 4. | vítá, že Evropská komise výslovně zdůrazňuje ve svém sdělení pozitivní úlohu VR při podporování programu pro kulturu a v souvislosti se zapojením místních a regionálních samospráv a občanské společnosti, |
| --- | --- |

4.

vítá, že Evropská komise výslovně zdůrazňuje ve svém sdělení pozitivní úlohu VR při podporování programu pro kulturu a v souvislosti se zapojením místních a regionálních samospráv a občanské společnosti,

Pokud se týče hlavních cílů sdělení,

| 5. | zdůrazňuje jejich zaměření a souhlasí s nimi v tomto pořadí:






  — | podpora kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu, |
| --- | --- | --- |

5.

zdůrazňuje jejich zaměření a souhlasí s nimi v tomto pořadí:

—

podpora kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu,

| — | podpora kultury jako zásadního prvku mezinárodních vztahů Unie, |
| --- | --- |

—

podpora kultury jako zásadního prvku mezinárodních vztahů Unie,

| — | podpora kultury, která je katalyzátorem tvořivosti průmyslu (Lisabonská strategie); |
| --- | --- |

—

podpora kultury, která je katalyzátorem tvořivosti průmyslu (Lisabonská strategie);

| 6. | vítá, že Komise uznává důležitou úlohu kultury a tvůrčího hospodářství pro růst a vytváření pracovních příležitostí. Kultura patří mezi oblasti růstu evropského hospodářství. Kulturní sektor tak podstatně přispívá k provádění cílů stanovených v obnovené Lisabonské strategii. Vyzývá tudíž Evropskou komisi k lepšímu vyhodnocení dopadů kulturního a tvůrčího odvětví na regionální a místní hospodářství; |
| --- | --- |

6.

vítá, že Komise uznává důležitou úlohu kultury a tvůrčího hospodářství pro růst a vytváření pracovních příležitostí. Kultura patří mezi oblasti růstu evropského hospodářství. Kulturní sektor tak podstatně přispívá k provádění cílů stanovených v obnovené Lisabonské strategii. Vyzývá tudíž Evropskou komisi k lepšímu vyhodnocení dopadů kulturního a tvůrčího odvětví na regionální a místní hospodářství;

| 7. | poukazuje přitom na zvláštní úlohu, kterou má cestovní ruch spojený s kulturou. Přimlouvá se za intenzivnější výměnu zkušeností na evropské úrovni, do níž by mělo být zapojeno hospodářství v oblasti kulturní turistiky, kulturní sdružení a další kulturní a političtí činitelé a zástupci regionů. Přitom poukazuje na zvláštní možnosti, které má oblast kulturní turistiky pro hospodářský rozvoj mnoha regionů, ale také na nebezpečí pro kulturní dědictví, vyplývající z jeho nesprávného využívání; |
| --- | --- |

7.

poukazuje přitom na zvláštní úlohu, kterou má cestovní ruch spojený s kulturou. Přimlouvá se za intenzivnější výměnu zkušeností na evropské úrovni, do níž by mělo být zapojeno hospodářství v oblasti kulturní turistiky, kulturní sdružení a další kulturní a političtí činitelé a zástupci regionů. Přitom poukazuje na zvláštní možnosti, které má oblast kulturní turistiky pro hospodářský rozvoj mnoha regionů, ale také na nebezpečí pro kulturní dědictví, vyplývající z jeho nesprávného využívání;

| 8. | varuje nicméně přes veškerou podporu lisabonského procesu před jednostranným zdůrazňováním pouze hospodářského významu kultury v této souvislosti. Stejně důležitý je význam kultury pro vytváření dobrého a dynamického prostředí pro život, které je předpokladem pro rozvoj. Naléhá, aby Společenství nejprve splnilo smluvně stanovený úkol podporovat „nekomerční kulturní výměny“ (čl. 151, 2c Smlouvy o ES);
  chce, aby bylo jasné, že i cíle lisabonského procesu lze úspěšně sledovat jen za předpokladu, že Evropská unie bude klást společenský význam nemateriálních kulturních hodnot do centra svého kulturního úsilí. Vidí v podporování kulturního vzdělávání a v kulturní spolupráci předpoklady pro zpřístupnění společenských zdrojů kreativity a pro rozkvět hospodářství v kultuře. Kultura existuje bez hospodářství v kultuře, hospodářství v kultuře bez kultury nikoliv; |
| --- | --- |

8.

varuje nicméně přes veškerou podporu lisabonského procesu před jednostranným zdůrazňováním pouze hospodářského významu kultury v této souvislosti. Stejně důležitý je význam kultury pro vytváření dobrého a dynamického prostředí pro život, které je předpokladem pro rozvoj. Naléhá, aby Společenství nejprve splnilo smluvně stanovený úkol podporovat „nekomerční kulturní výměny“ (čl. 151, 2c Smlouvy o ES);

chce, aby bylo jasné, že i cíle lisabonského procesu lze úspěšně sledovat jen za předpokladu, že Evropská unie bude klást společenský význam nemateriálních kulturních hodnot do centra svého kulturního úsilí. Vidí v podporování kulturního vzdělávání a v kulturní spolupráci předpoklady pro zpřístupnění společenských zdrojů kreativity a pro rozkvět hospodářství v kultuře. Kultura existuje bez hospodářství v kultuře, hospodářství v kultuře bez kultury nikoliv;

| 9. | s tímto souvisí i vnitřní hodnota kultury a VR by chtěl vyzdvihnout význam podporování její kvality. Jedním z cílů evropského programu pro kulturu by mělo být dosažení dynamického kulturního rozvoje a prezentace špičkové kultury v Evropě i v celosvětovém kontextu; |
| --- | --- |

9.

s tímto souvisí i vnitřní hodnota kultury a VR by chtěl vyzdvihnout význam podporování její kvality. Jedním z cílů evropského programu pro kulturu by mělo být dosažení dynamického kulturního rozvoje a prezentace špičkové kultury v Evropě i v celosvětovém kontextu;

| 10. | naléhá proto, aby se posilovala a podporovala mezinárodní kulturní výměna, získávání mezikulturních schopností a vícejazyčnost občanů v rámci Evropské unie; |
| --- | --- |

10.

naléhá proto, aby se posilovala a podporovala mezinárodní kulturní výměna, získávání mezikulturních schopností a vícejazyčnost občanů v rámci Evropské unie;

| 11. | spatřuje v záměru zavést pilotní projekt Erasmus pro kulturu, který podnítila Evropská kulturní nadace (European Cultural Foundation) v Amsterdamu a který sleduje v současné době Evropský parlament a Generální ředitelství Evropské komise pro vzdělávání a kulturu, vhodný způsob jak podpořit vysoce účinnou kulturní spolupráci se zapojením potenciálu regionů a jejich organizací a institucí. Připojí se k této iniciativě jako partner; |
| --- | --- |

11.

spatřuje v záměru zavést pilotní projekt Erasmus pro kulturu, který podnítila Evropská kulturní nadace (European Cultural Foundation) v Amsterdamu a který sleduje v současné době Evropský parlament a Generální ředitelství Evropské komise pro vzdělávání a kulturu, vhodný způsob jak podpořit vysoce účinnou kulturní spolupráci se zapojením potenciálu regionů a jejich organizací a institucí. Připojí se k této iniciativě jako partner;

| 12. | potvrzuje účinnost probíhajícího kulturního programu Kultura 2007 (2007–2013) a dalších podpůrných programů k podpoře kulturního rozvoje na venkově s cílem zvýšit přitažlivost regionů;
  Kritizuje, že prostředky, které pro tento účel dává k dispozici Evropská unie a členské státy, jsou ještě stále nedostatečné; |
| --- | --- |

12.

potvrzuje účinnost probíhajícího kulturního programu Kultura 2007 (2007–2013) a dalších podpůrných programů k podpoře kulturního rozvoje na venkově s cílem zvýšit přitažlivost regionů;

Kritizuje, že prostředky, které pro tento účel dává k dispozici Evropská unie a členské státy, jsou ještě stále nedostatečné;

| 13. | dává najevo svůj údiv, že Evropská komise bere nový vývoj v nejpřitažlivějším kulturním projektu Evropské unie Evropská hlavní města kultury na vědomí pouze okrajově a že mu zjevně nepřisuzuje žádný strategický význam. Program hlavních měst kultury má mezi kulturními evropskými projekty největší popularitu. Spolu s přibývajícími národními soutěžemi o titul (na rok 2008 je ve Velké Británii 8 uchazečů, na rok 2010 v Německu 18 a v Maďarsku 11 uchazečů, na rok 2011 je ve Finsku 8 uchazečů, na rok 2016 je ve Španělsku již 7 uchazečů) získává rychle a stále více na významu pro kulturní rozvoj měst a regionů. Zvláštní podněty vyplývají ze skutečnosti, že v rámci procesu evropských hlavních měst kultury v období 2007 až 2011 je kultura chápána a brána jako hybná síla a zdroj společenského rozvoje a tím významně přispívá k evropské přidané hodnotě; |
| --- | --- |

13.

dává najevo svůj údiv, že Evropská komise bere nový vývoj v nejpřitažlivějším kulturním projektu Evropské unie Evropská hlavní města kultury na vědomí pouze okrajově a že mu zjevně nepřisuzuje žádný strategický význam. Program hlavních měst kultury má mezi kulturními evropskými projekty největší popularitu. Spolu s přibývajícími národními soutěžemi o titul (na rok 2008 je ve Velké Británii 8 uchazečů, na rok 2010 v Německu 18 a v Maďarsku 11 uchazečů, na rok 2011 je ve Finsku 8 uchazečů, na rok 2016 je ve Španělsku již 7 uchazečů) získává rychle a stále více na významu pro kulturní rozvoj měst a regionů. Zvláštní podněty vyplývají ze skutečnosti, že v rámci procesu evropských hlavních měst kultury v období 2007 až 2011 je kultura chápána a brána jako hybná síla a zdroj společenského rozvoje a tím významně přispívá k evropské přidané hodnotě;

| 14. | proto navrhuje, aby Evropská komise pozorně sledovala, analyzovala a podporovala nový vývoj v kontextu evropských hlavních měst kultury;
  zvláštní pozornost by se přitom měla klást:






  — | na intenzivní a účinné vztahy týkající se spolupráce mezi evropskými hlavními městy kultury v období 2007 až 2011; |
| --- | --- | --- |

14.

proto navrhuje, aby Evropská komise pozorně sledovala, analyzovala a podporovala nový vývoj v kontextu evropských hlavních měst kultury;

zvláštní pozornost by se přitom měla klást:

—

na intenzivní a účinné vztahy týkající se spolupráce mezi evropskými hlavními městy kultury v období 2007 až 2011;

| — | na spolupráci hlavních měst kultury Ruhr 2010, Pécs 2010 a Istanbul 2010; toto jak ohledně inovačního potenciálu udržitelného rozvoje tradičně kulturních měst, tak i s ohledem na zvláštní příležitosti k dialogu s islámem; |
| --- | --- |

—

na spolupráci hlavních měst kultury Ruhr 2010, Pécs 2010 a Istanbul 2010; toto jak ohledně inovačního potenciálu udržitelného rozvoje tradičně kulturních měst, tak i s ohledem na zvláštní příležitosti k dialogu s islámem;

| — | na projekt Cultural Cities Net 2010, kde se poprvé spojí více než 20 měst z Maďarska, Německa a Turecka s cílem spolupracovat na vypracování vlastních evropských kulturních cílů, společně s evropskými hlavními městy kultury připravit rok 2010 a představit současně na mnoha místech své projekty; |
| --- | --- |

—

na projekt Cultural Cities Net 2010, kde se poprvé spojí více než 20 měst z Maďarska, Německa a Turecka s cílem spolupracovat na vypracování vlastních evropských kulturních cílů, společně s evropskými hlavními městy kultury připravit rok 2010 a představit současně na mnoha místech své projekty;

| 15. | bude věnovat pozornost možnostem rozvoje a integrace, které, jak uvedeno v Budapešťském prohlášení z roku 2005, vznikají z kulturní spolupráce měst a regionů Evropy; |
| --- | --- |

15.

bude věnovat pozornost možnostem rozvoje a integrace, které, jak uvedeno v Budapešťském prohlášení z roku 2005, vznikají z kulturní spolupráce měst a regionů Evropy;

| 16. | lituje, že se Evropská komise ohledně programu pro kulturu v globalizovaném světě neodvolává na četná partnerství měst, obcí a regionů, která se rozšířila od konce druhé světové války z Evropy do celého světa. Právě takto vytvářená partnerství měst a regionů měla a mají stabilizující vliv na společnost a významně přispěla k mírovému rozvoji a překonání rozdělení Evropy. Proto dává Evropské komisi na srozuměnou, aby při vypracování svých programů zohlednila celospolečensky významný kulturní potenciál partnerství měst a regionů a zachytila kvalitativní nový vývoj; |
| --- | --- |

16.

lituje, že se Evropská komise ohledně programu pro kulturu v globalizovaném světě neodvolává na četná partnerství měst, obcí a regionů, která se rozšířila od konce druhé světové války z Evropy do celého světa. Právě takto vytvářená partnerství měst a regionů měla a mají stabilizující vliv na společnost a významně přispěla k mírovému rozvoji a překonání rozdělení Evropy. Proto dává Evropské komisi na srozuměnou, aby při vypracování svých programů zohlednila celospolečensky významný kulturní potenciál partnerství měst a regionů a zachytila kvalitativní nový vývoj;

| 17. | potvrzuje význam programu Evropa pro občany s jeho dopadem na regionální a komunální rozvoj kultury a zasazuje se, aby byl tento program rozšířen; |
| --- | --- |

17.

potvrzuje význam programu Evropa pro občany s jeho dopadem na regionální a komunální rozvoj kultury a zasazuje se, aby byl tento program rozšířen;

| 18. | očekává pro Evropský rok mezikulturního dialogu 2008 konkrétní návrhy na jeho vytvoření a za tímto účelem zapojení Výboru regionů. Vyzývá proto GŘ pro vzdělávání a kulturu, aby se nadále zaměřilo na mezikulturní dialog i po roce 2008, a to prosazováním konkrétních politik a spoluprací s dalšími GŘ; |
| --- | --- |

18.

očekává pro Evropský rok mezikulturního dialogu 2008 konkrétní návrhy na jeho vytvoření a za tímto účelem zapojení Výboru regionů. Vyzývá proto GŘ pro vzdělávání a kulturu, aby se nadále zaměřilo na mezikulturní dialog i po roce 2008, a to prosazováním konkrétních politik a spoluprací s dalšími GŘ;

| 19. | vytýká, že Evropská komise nepodává ve svém sdělení žádnou informaci o financování vysokých ambicí programu pro kulturu a konstatuje, že financování nesmí být v žádném případě provedeno z nízkých prostředků programu Kultura 2007. Zdůrazňuje v této souvislosti důležitou funkci strukturálních fondů pro podporování kulturní infrastruktury a zachování kulturního dědictví a podporuje záměr Evropské komise začlenit v budoucnosti kulturní projekty také do jiných programů Společenství. Zde ovšem VR očekává konkrétnější výpovědi; |
| --- | --- |

19.

vytýká, že Evropská komise nepodává ve svém sdělení žádnou informaci o financování vysokých ambicí programu pro kulturu a konstatuje, že financování nesmí být v žádném případě provedeno z nízkých prostředků programu Kultura 2007. Zdůrazňuje v této souvislosti důležitou funkci strukturálních fondů pro podporování kulturní infrastruktury a zachování kulturního dědictví a podporuje záměr Evropské komise začlenit v budoucnosti kulturní projekty také do jiných programů Společenství. Zde ovšem VR očekává konkrétnější výpovědi;

| 20. | sdílí názor Evropské komise, že Úmluva o ochraně a podpoře kulturní rozmanitosti UNESCO, která nabyla platnosti v březnu 2007, je důležitý kulturně politický nástroj a nástroj mezinárodního práva, který je velmi významný jak pro Společenství, tak pro členské státy a který bude mít také dopad na regiony;
  žádá proto Evropskou komisi, aby se pustila do zavádění této globální úmluvy bez porušení zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

20.

sdílí názor Evropské komise, že Úmluva o ochraně a podpoře kulturní rozmanitosti UNESCO, která nabyla platnosti v březnu 2007, je důležitý kulturně politický nástroj a nástroj mezinárodního práva, který je velmi významný jak pro Společenství, tak pro členské státy a který bude mít také dopad na regiony;

žádá proto Evropskou komisi, aby se pustila do zavádění této globální úmluvy bez porušení zásady subsidiarity;

| 21. | opět poukazuje na to, že společná zahraniční kulturní politika, která pochází z členských států, může být rozvinuta a praktikována jen tehdy, jestliže budou činitelé z členských států, kteří pěstují vztahy se třetími zeměmi, podporováni ve svém úsilí a aktivitách ohledně spolupráce. Výbor regionů proto Evropskou komisi výslovně nabádá, aby posílila a podpořila iniciativy jako např. proces EUNIC (European Union National Institutes for Culture); |
| --- | --- |

21.

opět poukazuje na to, že společná zahraniční kulturní politika, která pochází z členských států, může být rozvinuta a praktikována jen tehdy, jestliže budou činitelé z členských států, kteří pěstují vztahy se třetími zeměmi, podporováni ve svém úsilí a aktivitách ohledně spolupráce. Výbor regionů proto Evropskou komisi výslovně nabádá, aby posílila a podpořila iniciativy jako např. proces EUNIC (European Union National Institutes for Culture);

| 22. | vítá, že výsledky Rady, týkající se reformní smlouvy, přejímají v této fázi pozitivní základ, který Konvent vypracoval pro oblast kultury; |
| --- | --- |

22.

vítá, že výsledky Rady, týkající se reformní smlouvy, přejímají v této fázi pozitivní základ, který Konvent vypracoval pro oblast kultury;

| 23. | namítá, že chybí souvislost k berlínskému prohlášení k 50. výročí Římských smluv, které v procesu sjednocení vyzdvihuje nejen význam hospodářský, ale i kulturní a zdůrazňuje v této souvislosti význam regionů; |
| --- | --- |

23.

namítá, že chybí souvislost k berlínskému prohlášení k 50. výročí Římských smluv, které v procesu sjednocení vyzdvihuje nejen význam hospodářský, ale i kulturní a zdůrazňuje v této souvislosti význam regionů;

| 24. | přeje si zahájit konstruktivní debatu o přístupu Evropské komise, co se týče uplatnění otevřené metody koordinace na oblast kultury. V tomto kontextu připomíná, že bude muset být věnována pozornost regionální úrovni, která je ve vysoké míře zodpovědná za kulturu, a zvýšené administrativní náklady se budou muset udržet na minimu. VR doporučuje dále využít rozmanitých možností, které nabízí zřízení a podporování evropských platforem a sítí. Perspektivní cestu k rychlejší a intenzivnější integraci Evropy vidí především ve výraznější podpoře společných projektů více států a v podpoře výměny tvůrčích kulturních pracovníků; |
| --- | --- |

24.

přeje si zahájit konstruktivní debatu o přístupu Evropské komise, co se týče uplatnění otevřené metody koordinace na oblast kultury. V tomto kontextu připomíná, že bude muset být věnována pozornost regionální úrovni, která je ve vysoké míře zodpovědná za kulturu, a zvýšené administrativní náklady se budou muset udržet na minimu. VR doporučuje dále využít rozmanitých možností, které nabízí zřízení a podporování evropských platforem a sítí. Perspektivní cestu k rychlejší a intenzivnější integraci Evropy vidí především ve výraznější podpoře společných projektů více států a v podpoře výměny tvůrčích kulturních pracovníků;

| 25. | podporuje záměr Evropské komise uskutečnit každé dva roky evropské kulturní fórum, se zapojením všech úrovní kulturní politiky a kulturních činitelů; |
| --- | --- |

25.

podporuje záměr Evropské komise uskutečnit každé dva roky evropské kulturní fórum, se zapojením všech úrovní kulturní politiky a kulturních činitelů;

| 26. | v této souvislosti výslovně vítá záměr Evropské komise předložit každé dva roky kulturně politickou zprávu o dosaženém pokroku, která by informovala zejména o tom, jak Evropská komise přihlíží ke kulturním hlediskům (čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES) v ostatních oblastech politiky. |
| --- | --- |

26.

v této souvislosti výslovně vítá záměr Evropské komise předložit každé dva roky kulturně politickou zprávu o dosaženém pokroku, která by informovala zejména o tom, jak Evropská komise přihlíží ke kulturním hlediskům (čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES) v ostatních oblastech politiky.

V Bruselu dne 28. listopadu 2007

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 26.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 53/29

---

Stanovisko Výboru regionů – Úloha vzdělávání a zvyšování povědomí v podporování udržitelného rozvoje

(2008/C 53/06)

VÝBOR REGIONŮ

| — | zdůrazňuje, že vzdělávání pro udržitelný rozvoj nemůže být účinným způsobem realizováno bez zapojení místních a regionálních orgánů vzhledem k tomu, že místní a regionální úroveň hraje v mnoha členských státech ve výchově k udržitelnému rozvoji ústřední úlohu; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že vzdělávání pro udržitelný rozvoj nemůže být účinným způsobem realizováno bez zapojení místních a regionálních orgánů vzhledem k tomu, že místní a regionální úroveň hraje v mnoha členských státech ve výchově k udržitelnému rozvoji ústřední úlohu;

| — | vyzývá k výchově veřejnosti k udržitelnému rozvoji, přičemž školní osnovy musí ve větší míře zahrnovat výchovu k ochraně životního prostředí a k občanství a zdravotní výchovu, a to za účelem zvýšení povědomí a úrovně zájmu společnosti; |
| --- | --- |

—

vyzývá k výchově veřejnosti k udržitelnému rozvoji, přičemž školní osnovy musí ve větší míře zahrnovat výchovu k ochraně životního prostředí a k občanství a zdravotní výchovu, a to za účelem zvýšení povědomí a úrovně zájmu společnosti;

| — | doporučuje zřídit poutavý internetový portál s pravidelně aktualizovaným obsahem, inzercí a vzdělávacím materiálem, který budou moci využít učitelé, orgány místní správy a všechny strany zajímající se o podporu udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

—

doporučuje zřídit poutavý internetový portál s pravidelně aktualizovaným obsahem, inzercí a vzdělávacím materiálem, který budou moci využít učitelé, orgány místní správy a všechny strany zajímající se o podporu udržitelného rozvoje;

| — | vyzývá k tomu, aby se místní a regionální orgány spojily se sdělovacími prostředky a hrály ústřední úlohu, která spočívá v šíření myšlenky udržitelnosti tím, že budou srozumitelným jazykem co nejširšímu publiku zpřístupňovat její hlavní zásady a výhody, a dále též podpoří veřejnou debatu o tomto tématu a zúčastní se jí; |
| --- | --- |

—

vyzývá k tomu, aby se místní a regionální orgány spojily se sdělovacími prostředky a hrály ústřední úlohu, která spočívá v šíření myšlenky udržitelnosti tím, že budou srozumitelným jazykem co nejširšímu publiku zpřístupňovat její hlavní zásady a výhody, a dále též podpoří veřejnou debatu o tomto tématu a zúčastní se jí;

| — | vyzývá sdělovací prostředky k tomu, aby se ujaly iniciativy jak ve zveřejňování výsledků vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje, tak v plánování prezentací aktivit místních a regionálních orgánů na takové vysílací časy, kdy je mohou zhlédnout lidé, kterým jsou tyto aktivity určeny. |
| --- | --- |

—

vyzývá sdělovací prostředky k tomu, aby se ujaly iniciativy jak ve zveřejňování výsledků vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje, tak v plánování prezentací aktivit místních a regionálních orgánů na takové vysílací časy, kdy je mohou zhlédnout lidé, kterým jsou tyto aktivity určeny.

| Zpravodaj | : | Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), starosta města Lubicz, předseda komise pro vzdělávací a kulturní záležitosti při společné komisi vlády a místních samospráv |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-EA), starosta města Lubicz, předseda komise pro vzdělávací a kulturní záležitosti při společné komisi vlády a místních samospráv

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | upozorňuje na skutečnost, že administrativa na místní a regionální úrovni v celé Evropské unii je jedním z nejvýznamnějších činitelů pověřených vypracováním vzdělávací a informační politiky, včetně oblasti udržitelného rozvoje. Úkolem administrativy na místní a regionální úrovni je šířit, koordinovat a usnadňovat tento druh činnosti. Za těchto okolností nemůže být vzdělávání pro udržitelný rozvoj realizováno účinným způsobem bez zapojení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

1.

upozorňuje na skutečnost, že administrativa na místní a regionální úrovni v celé Evropské unii je jedním z nejvýznamnějších činitelů pověřených vypracováním vzdělávací a informační politiky, včetně oblasti udržitelného rozvoje. Úkolem administrativy na místní a regionální úrovni je šířit, koordinovat a usnadňovat tento druh činnosti. Za těchto okolností nemůže být vzdělávání pro udržitelný rozvoj realizováno účinným způsobem bez zapojení místních a regionálních orgánů;

| 2. | potvrzuje příklady osvědčených postupů, pokud jde o úlohu samospráv v šíření, provádění a koordinaci udržitelného rozvoje prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy. Je na místě připomenout následující příklady projektů, které si zaslouží, aby byly šířeny jakožto modely: síť Agenda 21, síť regionů pro vzdělávání a udržitelný rozvoj RES (Network of Regions on Education for Sustainability), jejímž iniciátorem byl místní orgán regionu Umbrie v Itálii, Evropský týden udržitelné energie, anglický projekt ChangeLAB (změnit životní styl, postoje a chování – Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), téma udržitelného rozvoje jako povinná součást výuky ve školách v Bavorsku (Německo) a Finsku, systém odborné přípravy v Nizozemsku, činnost regionálních vzdělávacích středisek pro životní prostředí v Polsku, činnost otevřených univerzit; |
| --- | --- |

2.

potvrzuje příklady osvědčených postupů, pokud jde o úlohu samospráv v šíření, provádění a koordinaci udržitelného rozvoje prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy. Je na místě připomenout následující příklady projektů, které si zaslouží, aby byly šířeny jakožto modely: síť Agenda 21, síť regionů pro vzdělávání a udržitelný rozvoj RES (Network of Regions on Education for Sustainability), jejímž iniciátorem byl místní orgán regionu Umbrie v Itálii, Evropský týden udržitelné energie, anglický projekt ChangeLAB (změnit životní styl, postoje a chování – Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), téma udržitelného rozvoje jako povinná součást výuky ve školách v Bavorsku (Německo) a Finsku, systém odborné přípravy v Nizozemsku, činnost regionálních vzdělávacích středisek pro životní prostředí v Polsku, činnost otevřených univerzit;

| 3. | vyzývá k tomu, aby byla věnována zvýšená pozornost úloze informálního vzdělávání, kterou mají v oblasti udržitelného rozvoje instituce jako např. krajinné parky, národní parky, regionální chráněné oblasti, muzea a umělecká centra. Uvedené instituce mohou navíc značně podpořit procesy formálního vzdělávání učitelů a žáků v uvedené oblasti; |
| --- | --- |

3.

vyzývá k tomu, aby byla věnována zvýšená pozornost úloze informálního vzdělávání, kterou mají v oblasti udržitelného rozvoje instituce jako např. krajinné parky, národní parky, regionální chráněné oblasti, muzea a umělecká centra. Uvedené instituce mohou navíc značně podpořit procesy formálního vzdělávání učitelů a žáků v uvedené oblasti;

| 4. | zdůrazňuje, že v této souvislosti má naléhavý význam rozvoj sítí spolupráce mezi regiony, místními samosprávami a organizacemi činnými na této úrovni s cílem šířit osvědčené postupy týkající se udržitelného rozvoje či výměny zkušeností. Evropská komise by za spoluúčasti Výboru regionů měla důrazně podporovat sběr a šíření osvědčených postupů v oblasti vzdělávání na téma udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že v této souvislosti má naléhavý význam rozvoj sítí spolupráce mezi regiony, místními samosprávami a organizacemi činnými na této úrovni s cílem šířit osvědčené postupy týkající se udržitelného rozvoje či výměny zkušeností. Evropská komise by za spoluúčasti Výboru regionů měla důrazně podporovat sběr a šíření osvědčených postupů v oblasti vzdělávání na téma udržitelného rozvoje;

| 5. | s uspokojením přijímá konstatování, že investice do lidského kapitálu je nevyhnutelnou podmínkou pro podporu udržitelného rozvoje v Evropské unii; |
| --- | --- |

5.

s uspokojením přijímá konstatování, že investice do lidského kapitálu je nevyhnutelnou podmínkou pro podporu udržitelného rozvoje v Evropské unii;

| 6. | má za to, že vzdělávání je prvkem, který spojuje tři pilíře udržitelného rozvoje: tedy rozvoj ekonomiky, ochranu životního prostředí a sociální rozvoj. Vzdělávání je předpokladem rozvoje a zapojení jednotlivců v moderní společnosti i předpokladem rozvoje samotných společností; |
| --- | --- |

6.

má za to, že vzdělávání je prvkem, který spojuje tři pilíře udržitelného rozvoje: tedy rozvoj ekonomiky, ochranu životního prostředí a sociální rozvoj. Vzdělávání je předpokladem rozvoje a zapojení jednotlivců v moderní společnosti i předpokladem rozvoje samotných společností;

| 7. | prohlašuje, že činnosti v oblasti vzdělávání jsou nejdůležitějším prvkem rozsáhlého procesu, který se již netýká pouze diskuse o konceptu samotném, ale také prvních náznaků změn životního stylu, jež odrážejí pochopení konceptu udržitelného rozvoje ve snahách zaměřených na zlepšení kvality života; |
| --- | --- |

7.

prohlašuje, že činnosti v oblasti vzdělávání jsou nejdůležitějším prvkem rozsáhlého procesu, který se již netýká pouze diskuse o konceptu samotném, ale také prvních náznaků změn životního stylu, jež odrážejí pochopení konceptu udržitelného rozvoje ve snahách zaměřených na zlepšení kvality života;

| 8. | potvrzuje, že přiměřená výchova a objasnění výhod udržitelného rozvoje mohou přispět k větší přijatelnosti nezbytných změn životních návyků, a zabránit tak konfliktům mezi tradičním životním stylem, který je pokládán za „pohodlný“, a novějšími, udržitelnějšími formami; |
| --- | --- |

8.

potvrzuje, že přiměřená výchova a objasnění výhod udržitelného rozvoje mohou přispět k větší přijatelnosti nezbytných změn životních návyků, a zabránit tak konfliktům mezi tradičním životním stylem, který je pokládán za „pohodlný“, a novějšími, udržitelnějšími formami;

| 9. | vítá rovněž skutečnost, že jedním z hlavních cílů strategie pro udržitelný rozvoj je zajistit soudržnost a sociální spravedlnost; těchto cílů lze dosáhnout mimo jiné prostřednictvím vzdělávací a informační činnosti; |
| --- | --- |

9.

vítá rovněž skutečnost, že jedním z hlavních cílů strategie pro udržitelný rozvoj je zajistit soudržnost a sociální spravedlnost; těchto cílů lze dosáhnout mimo jiné prostřednictvím vzdělávací a informační činnosti;

| 10. | zdůrazňuje, že místní a regionální úroveň hraje v mnoha členských státech ve výchově k udržitelnému rozvoji ústřední úlohu – nejen na základě případných formálních pravomocí v oblasti předškolního, školního a vysokoškolského vzdělávání, ale také prostřednictvím zařízení pro vzdělávání dospělých, kulturních zařízení a zařízení podporujících kulturu – a je vzorem místního zaměstnavatele a investora a poskytovatelem služeb obecného zájmu; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že místní a regionální úroveň hraje v mnoha členských státech ve výchově k udržitelnému rozvoji ústřední úlohu – nejen na základě případných formálních pravomocí v oblasti předškolního, školního a vysokoškolského vzdělávání, ale také prostřednictvím zařízení pro vzdělávání dospělých, kulturních zařízení a zařízení podporujících kulturu – a je vzorem místního zaměstnavatele a investora a poskytovatelem služeb obecného zájmu;

| 11. | upozorňuje na nesourodý charakter zkušeností, které členské státy získaly při budování společnosti a ekonomiky, jež by byly v souladu se zásadami udržitelného rozvoje. Pro vštípení postoje podporujícího udržitelný rozvoj je třeba vytvořit zvláštní programy na podporu vzdělávání v nových členských státech a kandidátských zemích. Sociální problémy a náročné hospodářské a politické úkoly vyžadují odlišný přístup; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na nesourodý charakter zkušeností, které členské státy získaly při budování společnosti a ekonomiky, jež by byly v souladu se zásadami udržitelného rozvoje. Pro vštípení postoje podporujícího udržitelný rozvoj je třeba vytvořit zvláštní programy na podporu vzdělávání v nových členských státech a kandidátských zemích. Sociální problémy a náročné hospodářské a politické úkoly vyžadují odlišný přístup;

| 12. | v souladu s dokumentem „Strategie hospodářské komise OSN pro Evropu o vzdělávání pro udržitelný rozvoj“ ze dne 23. března 2005 poukazuje na skutečnost, že chápání pojmu udržitelný rozvoj se vyvíjí v závislosti na našem chápání postupů, jež jsou jeho součástí. Z tohoto důvodu je třeba zdůraznit úlohu monitorování vědeckého výzkumu, jenž by měl jako jeden ze svých cílů zaznamenávat změny, které způsobily zásady udržitelného rozvoje, a nové definování udržitelného růstu; |
| --- | --- |

12.

v souladu s dokumentem „Strategie hospodářské komise OSN pro Evropu o vzdělávání pro udržitelný rozvoj“ ze dne 23. března 2005 poukazuje na skutečnost, že chápání pojmu udržitelný rozvoj se vyvíjí v závislosti na našem chápání postupů, jež jsou jeho součástí. Z tohoto důvodu je třeba zdůraznit úlohu monitorování vědeckého výzkumu, jenž by měl jako jeden ze svých cílů zaznamenávat změny, které způsobily zásady udržitelného rozvoje, a nové definování udržitelného růstu;

Vzdělávání jako nástroj k pochopení zásad a fungování udržitelného rozvoje

| 13. | zdůrazňuje, že vzdělávací proces je nejdůležitější způsob, jak vštípit občanské společnosti hodnoty obsažené v myšlence udržitelného rozvoje na úrovni jednotlivce; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že vzdělávací proces je nejdůležitější způsob, jak vštípit občanské společnosti hodnoty obsažené v myšlence udržitelného rozvoje na úrovni jednotlivce;

| 14. | zdůrazňuje, že není možné úspěšně zvládnout výchovu veřejnosti k udržitelnému rozvoji, pokud není ze strany vyučujících a školitelů zajištěna přiměřená úroveň angažovanosti, nadšení pro věc a kompetencí. Aby byla výchova k udržitelnosti úspěšná, musí školní osnovy taktéž ve větší míře zahrnovat výchovu k ochraně životního prostředí a k občanství a zdravotní výchovu, a to za účelem zvýšení povědomí a úrovně zájmu společnosti; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že není možné úspěšně zvládnout výchovu veřejnosti k udržitelnému rozvoji, pokud není ze strany vyučujících a školitelů zajištěna přiměřená úroveň angažovanosti, nadšení pro věc a kompetencí. Aby byla výchova k udržitelnosti úspěšná, musí školní osnovy taktéž ve větší míře zahrnovat výchovu k ochraně životního prostředí a k občanství a zdravotní výchovu, a to za účelem zvýšení povědomí a úrovně zájmu společnosti;

| 15. | vyzývá členské státy, aby zvýšily příležitosti k začlenění environmentálního a udržitelného rozvoje do svých národních vzdělávacích systémů; |
| --- | --- |

15.

vyzývá členské státy, aby zvýšily příležitosti k začlenění environmentálního a udržitelného rozvoje do svých národních vzdělávacích systémů;

| 16. | domnívá se, že je zvlášť důležité, aby se vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje soustředilo na děti a mládež, neboť jsou základem generace, pro niž tyto zásady budou osou hodnotového systému a způsobu života. Vzdělávání v této oblasti se musí týkat rovněž mateřských škol; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že je zvlášť důležité, aby se vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje soustředilo na děti a mládež, neboť jsou základem generace, pro niž tyto zásady budou osou hodnotového systému a způsobu života. Vzdělávání v této oblasti se musí týkat rovněž mateřských škol;

| 17. | žádá, aby byl ve vzdělávání již od mateřské školy podporován udržitelný rozvoj, a to tak, že znalosti nebudou předávány pouze na teoretické úrovni, ale především výukou založenou na smyslech a praktických zkušenostech; |
| --- | --- |

17.

žádá, aby byl ve vzdělávání již od mateřské školy podporován udržitelný rozvoj, a to tak, že znalosti nebudou předávány pouze na teoretické úrovni, ale především výukou založenou na smyslech a praktických zkušenostech;

| 18. | prohlašuje, že je třeba zdůraznit vzdělávací úlohu rodinného zázemí. Je základem všech forem formálního vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje. Poradenství pro rodiny v oblasti uplatňování zásad udržitelného rozvoje v každodenním životě představuje proto dle Výboru regionů jeden z nejdůležitějších prvků neformálního vzdělávání v uvedeném kontextu; |
| --- | --- |

18.

prohlašuje, že je třeba zdůraznit vzdělávací úlohu rodinného zázemí. Je základem všech forem formálního vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje. Poradenství pro rodiny v oblasti uplatňování zásad udržitelného rozvoje v každodenním životě představuje proto dle Výboru regionů jeden z nejdůležitějších prvků neformálního vzdělávání v uvedeném kontextu;

| 19. | žádá o zřízení poutavého internetového portálu s pravidelně aktualizovaným obsahem, inzercí a vzdělávacím materiálem, který budou moci využít učitelé, orgány místní správy a všechny strany zajímající se o podporu udržitelného rozvoje. Tento portál by mohl být zřízen z podnětu ministerstev školství a životního prostředí členských států, pověření úředníci by mohli navrhnout obsah internetových stránek a zveřejnit aktualizované informace o konferencích, iniciativách a opatřeních na podporu udržitelného rozvoje. Užitečná by mohla být také pravidelná spolupráce s dalšími institucemi, sdruženími a nadacemi zabývajícími se udržitelným rozvojem; |
| --- | --- |

19.

žádá o zřízení poutavého internetového portálu s pravidelně aktualizovaným obsahem, inzercí a vzdělávacím materiálem, který budou moci využít učitelé, orgány místní správy a všechny strany zajímající se o podporu udržitelného rozvoje. Tento portál by mohl být zřízen z podnětu ministerstev školství a životního prostředí členských států, pověření úředníci by mohli navrhnout obsah internetových stránek a zveřejnit aktualizované informace o konferencích, iniciativách a opatřeních na podporu udržitelného rozvoje. Užitečná by mohla být také pravidelná spolupráce s dalšími institucemi, sdruženími a nadacemi zabývajícími se udržitelným rozvojem;

| 20. | domnívá se, že vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje musí zahrnovat aktivity zaměřené více než dosud na cílové skupiny podnikatelů, zemědělců, veřejné správy, sdělovacích prostředků a nevládních organizací, neboť tyto skupiny mají obzvláště velký význam při uplatňování zásad udržitelného rozvoje v každodenním životě; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje musí zahrnovat aktivity zaměřené více než dosud na cílové skupiny podnikatelů, zemědělců, veřejné správy, sdělovacích prostředků a nevládních organizací, neboť tyto skupiny mají obzvláště velký význam při uplatňování zásad udržitelného rozvoje v každodenním životě;

| 21. | úlohou vzdělávání je také zvyšovat povědomí politické elity a společnosti o tom, že je nutné při provádění strategie pro udržitelný rozvoj organizovat veřejná slyšení a vést dialog, aby byly zohledněny zájmy všech odvětví a zajištěna vyváženost mezi jednotlivými aspekty rozvoje; |
| --- | --- |

21.

úlohou vzdělávání je také zvyšovat povědomí politické elity a společnosti o tom, že je nutné při provádění strategie pro udržitelný rozvoj organizovat veřejná slyšení a vést dialog, aby byly zohledněny zájmy všech odvětví a zajištěna vyváženost mezi jednotlivými aspekty rozvoje;

| 22. | podporuje myšlenku vytvořit trvalou vazbu mezi Evropským fórem mládeže a jednotlivými předsednictvími, a tak umožnit výměny názorů na směr, kterým by se udržitelný rozvoj měl ubírat; |
| --- | --- |

22.

podporuje myšlenku vytvořit trvalou vazbu mezi Evropským fórem mládeže a jednotlivými předsednictvími, a tak umožnit výměny názorů na směr, kterým by se udržitelný rozvoj měl ubírat;

| 23. | upozorňuje na úlohu studentských výměnných programů, které mají jako jednu z hlavních funkcí podněcovat vnímavost k hodnotám kulturní rozmanitosti a tolerance, a také propagovat různá řešení ve prospěch udržitelného rozvoje. Programy jako ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS atd. představují a budou představovat klíčový prvek vzdělání, které podporuje výměnu každodenních zkušeností s udržitelným životním stylem a šíření osvědčených postupů v této oblasti; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje na úlohu studentských výměnných programů, které mají jako jednu z hlavních funkcí podněcovat vnímavost k hodnotám kulturní rozmanitosti a tolerance, a také propagovat různá řešení ve prospěch udržitelného rozvoje. Programy jako ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS atd. představují a budou představovat klíčový prvek vzdělání, které podporuje výměnu každodenních zkušeností s udržitelným životním stylem a šíření osvědčených postupů v této oblasti;

| 24. | navrhuje nadále podporovat proces ekologizace zemědělství v širokém smyslu slova – jde především o vytvoření poptávky po ekologických výrobcích zvyšováním povědomí společnosti o vysoce kvalitních potravinářských výrobcích a pokračování v odborné přípravě zemědělců zaměřené na ekologické a integrované výrobní technologie, na environmentální činnost v oblasti zemědělství a lesnictví, na dobré životní podmínky zvířat a na produkci biomasy; |
| --- | --- |

24.

navrhuje nadále podporovat proces ekologizace zemědělství v širokém smyslu slova – jde především o vytvoření poptávky po ekologických výrobcích zvyšováním povědomí společnosti o vysoce kvalitních potravinářských výrobcích a pokračování v odborné přípravě zemědělců zaměřené na ekologické a integrované výrobní technologie, na environmentální činnost v oblasti zemědělství a lesnictví, na dobré životní podmínky zvířat a na produkci biomasy;

| 25. | vyzývá k navýšení finančních prostředků pro environmentální vzdělávání, jehož hlavním cílem má být podpora prosazování práv třetí generace, a to prostřednictvím vzdělávání v těchto oblastech: racionální využití energie, podpora obnovitelných zdrojů energie a dopravních prostředků respektujících životní prostředí, udržitelná spotřeba, používání ekologických a energetických značek, význam ekologického zemědělství, recyklace atd.; |
| --- | --- |

25.

vyzývá k navýšení finančních prostředků pro environmentální vzdělávání, jehož hlavním cílem má být podpora prosazování práv třetí generace, a to prostřednictvím vzdělávání v těchto oblastech: racionální využití energie, podpora obnovitelných zdrojů energie a dopravních prostředků respektujících životní prostředí, udržitelná spotřeba, používání ekologických a energetických značek, význam ekologického zemědělství, recyklace atd.;

Celoživotní vzdělávání a udržitelný rozvoj

| 26. | vyzývá k tomu, aby byla věnována větší pozornost otázce udržitelného rozvoje v novém integrovaném programu celoživotního vzdělávání a odborné přípravy. Vysoce kvalitní vzdělávání je zcela nezbytné pro uznání potřeby začlenit udržitelný rozvoj do všech oblastí života. Za tímto účelem vyzývá k podpoře školení úředníků, učitelů (i vysokoškolských), široké veřejnosti, dobrovolníků a hospodářských a sociálních subjektů a k účasti v pracovních skupinách, na seminářích a pracovních fórech o této otázce v evropském kontextu; |
| --- | --- |

26.

vyzývá k tomu, aby byla věnována větší pozornost otázce udržitelného rozvoje v novém integrovaném programu celoživotního vzdělávání a odborné přípravy. Vysoce kvalitní vzdělávání je zcela nezbytné pro uznání potřeby začlenit udržitelný rozvoj do všech oblastí života. Za tímto účelem vyzývá k podpoře školení úředníků, učitelů (i vysokoškolských), široké veřejnosti, dobrovolníků a hospodářských a sociálních subjektů a k účasti v pracovních skupinách, na seminářích a pracovních fórech o této otázce v evropském kontextu;

| 27. | upozorňuje na nutnost učinit systémy odborné přípravy flexibilnějšími, např. zavedením ambicióznějších postupů uznávání zkušeností získaných neformálním způsobem, a tak zlepšit přístup k odborné přípravě osobám, které jsou ze systému vyloučeny. Dobrým příkladem je finský a nizozemský model certifikací a uznávání neformálně získaných profesních kompetencí; |
| --- | --- |

27.

upozorňuje na nutnost učinit systémy odborné přípravy flexibilnějšími, např. zavedením ambicióznějších postupů uznávání zkušeností získaných neformálním způsobem, a tak zlepšit přístup k odborné přípravě osobám, které jsou ze systému vyloučeny. Dobrým příkladem je finský a nizozemský model certifikací a uznávání neformálně získaných profesních kompetencí;

| 28. | doporučuje, aby systém vzdělávání pro udržitelný rozvoj platný pro celé Společenství, který by měly společně sestavit členské státy, zahrnoval tyto základní body:






  — | závazek ze strany všech pracovníků ve školství zvýšit udržitelnost škol a kvalitu životního prostředí škol a jejich okolí, |
| --- | --- | --- |

28.

doporučuje, aby systém vzdělávání pro udržitelný rozvoj platný pro celé Společenství, který by měly společně sestavit členské státy, zahrnoval tyto základní body:

—

závazek ze strany všech pracovníků ve školství zvýšit udržitelnost škol a kvalitu životního prostředí škol a jejich okolí,

| — | udržitelné řízení škol zahrnující nákup výrobků šetřících životní prostředí, nakládání s odpadem, energetickou účinnost, spotřebu vody, akustické znečištění a bezpečnost, |
| --- | --- |

—

udržitelné řízení škol zahrnující nákup výrobků šetřících životní prostředí, nakládání s odpadem, energetickou účinnost, spotřebu vody, akustické znečištění a bezpečnost,

| — | školení školských pracovníků podle jejich kvalifikací, |
| --- | --- |

—

školení školských pracovníků podle jejich kvalifikací,

| — | začlenění environmentální výchovy do vzdělávacího programu školy, |
| --- | --- |

—

začlenění environmentální výchovy do vzdělávacího programu školy,

| — | zapojení školských pracovníků do místní komunity, |
| --- | --- |

—

zapojení školských pracovníků do místní komunity,

| — | spojení akcí místní Agendy 21 s projekty školní Agendy 21, |
| --- | --- |

—

spojení akcí místní Agendy 21 s projekty školní Agendy 21,

| — | stanovení specifických ukazatelů, aby bylo možné určit, do jaké míry školy začlenily výchovu k udržitelnému rozvoji do svých ročních programů, a určit tak kvalitu udržitelnosti škol; |
| --- | --- |

—

stanovení specifických ukazatelů, aby bylo možné určit, do jaké míry školy začlenily výchovu k udržitelnému rozvoji do svých ročních programů, a určit tak kvalitu udržitelnosti škol;

| 29. | domnívá se, že dálkové vzdělávání je jedním z nejúčinnějších prostředků, jak poskytnout vzdělání skupinám tradičně vyloučeným z možností vzdělávat se, jako např. venkovskému obyvatelstvu, zdravotně postiženým osobám, ženám v domácnosti atd. Tyto skupiny nicméně představují pro sociální rozvoj Společenství skrytý a nevyužitý potenciál. Navrhujeme zvýšit finanční prostředky na rozvoj bezplatných platforem dálkového vzdělávání a také prostředky vyčleněné na vypracování programů dálkové odborné přípravy, včetně programů občanské výchovy; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že dálkové vzdělávání je jedním z nejúčinnějších prostředků, jak poskytnout vzdělání skupinám tradičně vyloučeným z možností vzdělávat se, jako např. venkovskému obyvatelstvu, zdravotně postiženým osobám, ženám v domácnosti atd. Tyto skupiny nicméně představují pro sociální rozvoj Společenství skrytý a nevyužitý potenciál. Navrhujeme zvýšit finanční prostředky na rozvoj bezplatných platforem dálkového vzdělávání a také prostředky vyčleněné na vypracování programů dálkové odborné přípravy, včetně programů občanské výchovy;

| 30. | zdůrazňuje naléhavou potřebu situovat celoživotní vzdělávání do místního a regionálního kontextu. K dosažení tohoto cíle navrhuje vytvořit sítě R3L (regionální sítě celoživotního vzdělávání) jako systém zahrnující všechny regiony Evropské unie a také regiony členských států Evropského hospodářského prostoru/Evropského sdružení volného obchodu a kandidátských zemí; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje naléhavou potřebu situovat celoživotní vzdělávání do místního a regionálního kontextu. K dosažení tohoto cíle navrhuje vytvořit sítě R3L (regionální sítě celoživotního vzdělávání) jako systém zahrnující všechny regiony Evropské unie a také regiony členských států Evropského hospodářského prostoru/Evropského sdružení volného obchodu a kandidátských zemí;

| 31. | vítá skutečnost, že obnovená strategie pro udržitelný rozvoj potvrzuje nutnost snížit podíl osob bez ukončeného vzdělání na 10 %; |
| --- | --- |

31.

vítá skutečnost, že obnovená strategie pro udržitelný rozvoj potvrzuje nutnost snížit podíl osob bez ukončeného vzdělání na 10 %;

Udržitelný rozvoj a znalostní společnost

| 32. | domnívá se, že udržitelný rozvoj není možný bez znalostní společnosti. Hospodářský rozvoj a to, že Evropská unie musí čelit světové konkurenci, je spojeno s trvalým zvyšováním povědomí společnosti, co se týče hodnoty vědy, výzkumu, prestižnosti vědeckého světa a posílení postavení exaktních věd. Nejdůležitější úloha zde připadá místním a regionálním činitelům, kteří mají přímý vliv na formální vzdělávání I. a II. stupně; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že udržitelný rozvoj není možný bez znalostní společnosti. Hospodářský rozvoj a to, že Evropská unie musí čelit světové konkurenci, je spojeno s trvalým zvyšováním povědomí společnosti, co se týče hodnoty vědy, výzkumu, prestižnosti vědeckého světa a posílení postavení exaktních věd. Nejdůležitější úloha zde připadá místním a regionálním činitelům, kteří mají přímý vliv na formální vzdělávání I. a II. stupně;

| 33. | v kontextu klesajícího počtu studentů exaktních věd upozorňuje na skutečnost, že k provádění zásad udržitelného rozvoje je zapotřebí podporovat zájem dětí a mládeže o tyto vědy (např. šířením zásad empirické pedagogiky, tzv. inquiry-based pedagogy). Kromě toho je zapotřebí zintenzivnit kroky ke zrovnoprávnění žen a mužů, což napomůže zvýšení počtu mladých lidí studujících exaktní vědy; |
| --- | --- |

33.

v kontextu klesajícího počtu studentů exaktních věd upozorňuje na skutečnost, že k provádění zásad udržitelného rozvoje je zapotřebí podporovat zájem dětí a mládeže o tyto vědy (např. šířením zásad empirické pedagogiky, tzv. inquiry-based pedagogy). Kromě toho je zapotřebí zintenzivnit kroky ke zrovnoprávnění žen a mužů, což napomůže zvýšení počtu mladých lidí studujících exaktní vědy;

| 34. | domnívá se, že je zapotřebí pokračovat v opatřeních pro užší spolupráci regionů mezi sektorem výzkumu, vzdělávání a administrativy. Za tímto účelem je nutné rozšiřovat osvědčené postupy vyplývající především z rámcových programů Evropské unie s cílem, aby se regiony zajímaly o příslušné výhody. Výbor regionů pozitivně hodnotí úlohu rámcových programů v monitorování změn, které vznikly na základě referenčního modelu udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že je zapotřebí pokračovat v opatřeních pro užší spolupráci regionů mezi sektorem výzkumu, vzdělávání a administrativy. Za tímto účelem je nutné rozšiřovat osvědčené postupy vyplývající především z rámcových programů Evropské unie s cílem, aby se regiony zajímaly o příslušné výhody. Výbor regionů pozitivně hodnotí úlohu rámcových programů v monitorování změn, které vznikly na základě referenčního modelu udržitelného rozvoje;

Sociální změny v Evropě, udržitelný rozvoj a vzdělávání

| 35. | vzhledem k pokračujícímu stárnutí obyvatelstva v Evropě vyzývá k předefinování vzdělávacích systémů tak, aby byla starším osobám poskytnuta možnost se do nich plněji zapojit; |
| --- | --- |

35.

vzhledem k pokračujícímu stárnutí obyvatelstva v Evropě vyzývá k předefinování vzdělávacích systémů tak, aby byla starším osobám poskytnuta možnost se do nich plněji zapojit;

| 36. | tolerance vůči rozdílům je vzhledem k demografickým, migračním a kulturním trendům zaznamenaným v Evropě v současnosti a do příštích let podmínkou udržitelného rozvoje. Vyzývá členské státy, aby šířily vzdělávací model, ve kterém je tolerance vůči jiným vyznáním, kulturám, způsobům života či vůči druhému pohlaví klíčovým prvkem občanské výchovy; |
| --- | --- |

36.

tolerance vůči rozdílům je vzhledem k demografickým, migračním a kulturním trendům zaznamenaným v Evropě v současnosti a do příštích let podmínkou udržitelného rozvoje. Vyzývá členské státy, aby šířily vzdělávací model, ve kterém je tolerance vůči jiným vyznáním, kulturám, způsobům života či vůči druhému pohlaví klíčovým prvkem občanské výchovy;

| 37. | vyzývá k tomu, aby bylo věnováno více pozornosti otázce, jak pomáhat místním a regionálním samosprávám v jejich snaze začlenit udržitelný rozvoj do procesu určování zdravých životních stylů a politiky na ochranu zdraví; |
| --- | --- |

37.

vyzývá k tomu, aby bylo věnováno více pozornosti otázce, jak pomáhat místním a regionálním samosprávám v jejich snaze začlenit udržitelný rozvoj do procesu určování zdravých životních stylů a politiky na ochranu zdraví;

Sdělovací prostředky a vzdělávání v problematice udržitelného rozvoje

| 38. | ve světle výše zmíněných bodů vyzývá k tomu, aby se místní a regionální orgány spojily se sdělovacími prostředky a hrály ústřední úlohu, která spočívá v šíření myšlenky udržitelnosti tím, že budou srozumitelným jazykem co nejširšímu publiku zpřístupňovat její hlavní zásady a výhody, a dále též podpoří veřejnou debatu o tomto tématu a zúčastní se jí; |
| --- | --- |

38.

ve světle výše zmíněných bodů vyzývá k tomu, aby se místní a regionální orgány spojily se sdělovacími prostředky a hrály ústřední úlohu, která spočívá v šíření myšlenky udržitelnosti tím, že budou srozumitelným jazykem co nejširšímu publiku zpřístupňovat její hlavní zásady a výhody, a dále též podpoří veřejnou debatu o tomto tématu a zúčastní se jí;

| 39. | vyzývá místní a regionální orgány, aby úzce spolupracovaly se sdělovacími prostředky na šíření osvědčených postupů v oblasti udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

39.

vyzývá místní a regionální orgány, aby úzce spolupracovaly se sdělovacími prostředky na šíření osvědčených postupů v oblasti udržitelného rozvoje;

| 40. | vzhledem k předchozím úvahám o úloze, kterou mají hrát regiony a místní orgány ve vzdělávání v problematice udržitelného rozvoje, vyzývá k tomu, aby místní a regionální orgány vypracovaly vlastní komunikační strategie propagace udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

40.

vzhledem k předchozím úvahám o úloze, kterou mají hrát regiony a místní orgány ve vzdělávání v problematice udržitelného rozvoje, vyzývá k tomu, aby místní a regionální orgány vypracovaly vlastní komunikační strategie propagace udržitelného rozvoje;

| 41. | žádá posílení a ještě výraznější podporu stávajících iniciativ regionů v oblasti kampaní na podporu udržitelného rozvoje a školení a poradenství v této oblasti; |
| --- | --- |

41.

žádá posílení a ještě výraznější podporu stávajících iniciativ regionů v oblasti kampaní na podporu udržitelného rozvoje a školení a poradenství v této oblasti;

| 42. | vyzývá veřejné instituce, aby podepsaly dohody o spolupráci s veřejnými a soukromými sdělovacími prostředky, jejichž cílem bude začlenit environmentální otázky do dokumentárních, vzdělávacích a zábavných programů a školit pracovníky sdělovacích prostředků k tomu, aby se těmito otázkami zabývali výhradně vědeckým způsobem. Navíc je třeba plánovat kontextualizované komunikační strategie zaměřené jak na danou otázku či dané téma, tak na tu část obyvatelstva, které má být strategie určena, čímž se zajistí soulad chování a postojů s udržitelným rozvojem; |
| --- | --- |

42.

vyzývá veřejné instituce, aby podepsaly dohody o spolupráci s veřejnými a soukromými sdělovacími prostředky, jejichž cílem bude začlenit environmentální otázky do dokumentárních, vzdělávacích a zábavných programů a školit pracovníky sdělovacích prostředků k tomu, aby se těmito otázkami zabývali výhradně vědeckým způsobem. Navíc je třeba plánovat kontextualizované komunikační strategie zaměřené jak na danou otázku či dané téma, tak na tu část obyvatelstva, které má být strategie určena, čímž se zajistí soulad chování a postojů s udržitelným rozvojem;

| 43. | vyzývá sdělovací prostředky k tomu, aby se ujaly iniciativy jak ve zveřejňování výsledků vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje, tak v plánování prezentací aktivit místních a regionálních orgánů na takové vysílací časy, kdy je mohou zhlédnout lidé, kterým jsou tyto aktivity určeny. |
| --- | --- |

43.

vyzývá sdělovací prostředky k tomu, aby se ujaly iniciativy jak ve zveřejňování výsledků vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje, tak v plánování prezentací aktivit místních a regionálních orgánů na takové vysílací časy, kdy je mohou zhlédnout lidé, kterým jsou tyto aktivity určeny.

V Bruselu dne 28. listopadu 2007

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

PŘÍLOHA

I.   Příklady osvědčených postupů získané z dotazníkového šetření

Bulharsko

Bulharská obec Dobrič má v plánu vést aktivní kampaň mezi dětmi, studenty i dospělými s využitím propagačního materiálu a za účasti místního tisku, rozhlasu a televize, aby zvýšila informovanost o zavádění třídění odpadu. Obec by byla ochotna později se s VR podělit o výsledky a zkušenosti, které získá při zavádění tohoto systému.

Kypr

Řecko-kyperské město Αyios Αthanasios vytvořilo „tým pro environmentální výchovu“ složený z bývalých učitelů, jež tématu velmi dobře rozumějí. Ti, co se účastní programu Grundtvig, zase připravili program, kterým chtějí upozornit na environmentální problémy. Hlavním organizátorem tohoto procesu bylo město Αyios Αthanasios. Mezi všemi vzdělávacími institucemi, které své činnosti využívají k propagaci ochrany životního prostředí, recyklace, udržitelnosti atd., se rozvinula spolupráce.

Španělsko

Španělská „Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible“ vypracovala projekt nazvaný Environmentální přístup ke sportovním akcím. Záměrem projektu je využít potenciálu sportu jako nástroje environmentální výchovy s cílem zavést při organizaci sportovních akcí environmentální kritéria a podpořit v organizátorech, sportovcích i divácích chování šetrné k městskému životnímu prostředí i přírodě a znalosti z této oblasti. Environmentální přístup k organizaci sportovních akcí je zaváděn ve třech oblastech:

| — | Madrid jako místo národních i mezinárodních soutěží, a to ve spolupráci s příslušnými sportovními svazy; |
| --- | --- |

—

Madrid jako místo národních i mezinárodních soutěží, a to ve spolupráci s příslušnými sportovními svazy;

| — | Madrid jako pořadatel sportovních akcí menšího rozsahu, často na okresní úrovni; |
| --- | --- |

—

Madrid jako pořadatel sportovních akcí menšího rozsahu, často na okresní úrovni;

| — | vytvoření zvláštního orgánu složeného z dobrovolných pracovníků z environmentální oblasti, který se bude podílet na sportovních akcích. |
| --- | --- |

—

vytvoření zvláštního orgánu složeného z dobrovolných pracovníků z environmentální oblasti, který se bude podílet na sportovních akcích.

Sportovní akce je možné rozdělit na tři druhy podle stupně jejich environmentálního dopadu:

| — | sportovní akce pořádané ve sportovních zařízeních – jedná se o akce, které se konají na krytých či otevřených sportovištích, jako na stadionech, v bazénech, ve sportovních halách, na atletických drahách atd.; |
| --- | --- |

—

sportovní akce pořádané ve sportovních zařízeních – jedná se o akce, které se konají na krytých či otevřených sportovištích, jako na stadionech, v bazénech, ve sportovních halách, na atletických drahách atd.;

| — | pouliční sportovní akce, vyžadující zvláštní opatření pro odklonění dopravy, úpravu silnic a nakládání s odpadem – jedná se o maratony a cyklistické závody; |
| --- | --- |

—

pouliční sportovní akce, vyžadující zvláštní opatření pro odklonění dopravy, úpravu silnic a nakládání s odpadem – jedná se o maratony a cyklistické závody;

| — | sportovní akce pořádané na travnatých plochách – v tomto případě se využívá městských parků, patří sem atletické, cyklistické a venkovní plavecké závody. |
| --- | --- |

—

sportovní akce pořádané na travnatých plochách – v tomto případě se využívá městských parků, patří sem atletické, cyklistické a venkovní plavecké závody.

Opatření, kterými se řeší dopad sportovních akcí (zvláštní pozornost se věnuje environmentálním faktorům odpadu, mobility a spotřeby energie a vody), lze označit za osvědčené environmentální postupy při přípravě akcí, v průběhu akcí a následující po akci.

V dubnu roku 2007 odbor uspořádal 30. madridský maratón ve spolupráci se společností MAPOMA, soukromým pořádajícím subjektem. Byla přijat opatření týkající se:

| — | minimalizace odpadu, úklidu houbiček, pomerančů a lahvových uzávěrů; |
| --- | --- |

—

minimalizace odpadu, úklidu houbiček, pomerančů a lahvových uzávěrů;

| — | posílení recyklace, zpětného odebírání triček a plastových lahví, zakládání recyklačních center; |
| --- | --- |

—

posílení recyklace, zpětného odebírání triček a plastových lahví, zakládání recyklačních center;

| — | environmentální osvěty mezi informování běžci a diváky; |
| --- | --- |

—

environmentální osvěty mezi informování běžci a diváky;

| — | komunikace s médii; |
| --- | --- |

—

komunikace s médii;

| — | ochrany citlivých oblastí parku Retiro, kterým trať procházela; |
| --- | --- |

—

ochrany citlivých oblastí parku Retiro, kterým trať procházela;

| — | mobility – použití vozů s pohonem na bioethanol jako oficiálních dopravních prostředků; |
| --- | --- |

—

mobility – použití vozů s pohonem na bioethanol jako oficiálních dopravních prostředků;

| — | spolupráce s dobrovolnými pracovníky z environmentální sekce Červeného kříže a dobročinnou organizací Emaús; |
| --- | --- |

—

spolupráce s dobrovolnými pracovníky z environmentální sekce Červeného kříže a dobročinnou organizací Emaús;

| — | sponzora Ecoembes, neziskového subjektu, zabývajícího se recyklací odpadu; |
| --- | --- |

—

sponzora Ecoembes, neziskového subjektu, zabývajícího se recyklací odpadu;

| — | zainteresovaných stran: odbor školství, úklidu a odvozu (environmentální oblast), MAPOMA (pořadatel maratonu), Ecoembes, Červený kříž, Setém (spravedlivý obchod), Emaús. |
| --- | --- |

—

zainteresovaných stran: odbor školství, úklidu a odvozu (environmentální oblast), MAPOMA (pořadatel maratonu), Ecoembes, Červený kříž, Setém (spravedlivý obchod), Emaús.

Výsledky:

| — | nárůst objemu recyklovaných obalů o 5 780 kg; |
| --- | --- |

—

nárůst objemu recyklovaných obalů o 5 780 kg;

| — | úklid 70 000 houbiček, lahvových uzávěrů a organického odpadu; |
| --- | --- |

—

úklid 70 000 houbiček, lahvových uzávěrů a organického odpadu;

| — | zkrácení času potřebného k úklidu o půl hodiny; |
| --- | --- |

—

zkrácení času potřebného k úklidu o půl hodiny;

| — | 88 % účastníků opatření uvítalo; |
| --- | --- |

—

88 % účastníků opatření uvítalo;

| — | 63 % účastníků ekologická opatření dodržovalo; |
| --- | --- |

—

63 % účastníků ekologická opatření dodržovalo;

| — | osvěta pro organizátory, účastníky i diváky. |
| --- | --- |

—

osvěta pro organizátory, účastníky i diváky.

Další iniciativy tohoto odboru zahrnují:

| — | JARNÍ, LETNÍ A PODZIMNÍ ŠKOLY |
| --- | --- |

—

JARNÍ, LETNÍ A PODZIMNÍ ŠKOLY

Aktivity pořádané v rámci těchto programů jsou určeny dospělým obecně, společně dětem a dospělým a dětem samostatně. Tyto sezónní programy jsou pořádány výhradně odborem pro výchovu k udržitelnému rozvoji.

Zelené výlety
  . Tyto aktivity se pořádají ve veřejných parcích s historickým, botanickým či kulturním významem pro město. Patří mezi ně parky Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván a Lineal del Manzanares.

Ekologické dílny a dny otevřených dveří
  . Tyto aktivity se pořádají na místech ochrany životního prostředí ve městě a jejich cílem je zvýšit povědomí o městském prostředí a prostředí pozvednout; mezi taková místa patří např. skleníky a pařeniště v parcích Retiro a Casa de Campo, motýlí dům a insektárium, středisko pro chov čápů a ptáků, kompostovaní stanice Migas Calientes; pořádají se také dni kroužkování ptáků, zahrádkářské dny, dětské dílny, cyklistické výlety apod.

Kurzy
  . Témata jsou vybírána s ohledem na záměr podnítit lidi k chování šetrnějšímu k životnímu prostředí. Jedná se o témata jako klasické a ekologické zahradničení, ptačí populace v parcích, voda ve městě nebo klimatická změna.

| — | POŘÁDÁNÍ JEDNODENNÍCH AKCÍ, KONGRESŮ, VÝSTAV |
| --- | --- |

—

POŘÁDÁNÍ JEDNODENNÍCH AKCÍ, KONGRESŮ, VÝSTAV

Odbor pro výchovu k udržitelnému rozvoji poskytuje podporu v oblasti školení – pořádá jednodenní akce, kongresy a semináře. Mezi ty poslední patří např.:

| — | první Den bioethanolu pro udržitelnou dopravu; |
| --- | --- |

—

první Den bioethanolu pro udržitelnou dopravu;

| — | výstava „Tajemství stromů“; |
| --- | --- |

—

výstava „Tajemství stromů“;

| — | národní kongres o životním prostředí pořádaný dvakrát ročně nadací CONAMA – stánek města a koordinace účastníků z řad měst a obcí; |
| --- | --- |

—

národní kongres o životním prostředí pořádaný dvakrát ročně nadací CONAMA – stánek města a koordinace účastníků z řad měst a obcí;

| — | první Den udržitelné mobility podniků ve spolupráci s obchodní komorou a Nadací pro mobilitu; |
| --- | --- |

—

první Den udržitelné mobility podniků ve spolupráci s obchodní komorou a Nadací pro mobilitu;

| — | první Den udržitelného zahrádkářství ve Městě budoucnosti pořádaný ve spolupráci s generálním ředitelstvím pro přírodní dědictví. |
| --- | --- |

—

první Den udržitelného zahrádkářství ve Městě budoucnosti pořádaný ve spolupráci s generálním ředitelstvím pro přírodní dědictví.

Německo

Příklad č. 1

V německé spolkové zemi Brémy jsou otázky udržitelného rozvoje součástí právě probíhajícího vzdělávacího programu přednášeného na zemském školském institutu (LIS). Cílem „Aktion Formula plus“ rovněž v Brémách je šetřit energií v brémských školách, a vysvětlit tak žákům význam udržitelného rozvoje.

Příklad č. 2

Zemský institut pro školy a média (LISUM) spolkových zemí Berlín a Braniborsko pravidelně pořádá školení pro učitele věnované konkrétním tématům spojeným s udržitelným rozvojem. Od roku 2000 se také každoročně konají konference pro odborníky se vzdělávacími dílnami o udržitelném rozvoji. V roce 2008 se pod záštitou institutu LISUM Berlin Brandenburg v bude Braniborsku konat meziregionální kongres na téma Komplexní vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje. Východiskem pro tento kongres jsou cíle tisíciletí a Desetiletí vzdělávání vyhlášené OSN, cílem pak zvýšit v Berlíně a Braniborsku povědomí, v oblasti školství a mládeže, o referenčních osnovách konference ministrů školství a podpořit jeho jejich zavádění prostřednictvím vzdělávacích programů a projektů.

Rakousko

Příklad č. 1

Horní Rakousko vítá zavedení jednotného modelu opatření pro osvětu v oblasti udržitelného rozvoje v mateřských a základních školách v celé Unii. Tento model by se měl nicméně týkat pouze klíčových myšlenek. Podrobnější informace by měly poskytnout místní a regionální orgány, jež jsou lépe informovány o tom, jakých se má žákům dostat informací. Myšlenka rozšíření společného evropského postoje k udržitelnosti mezi žáky prostřednictvím opatření pro zvyšování informovanosti je velmi vítaná.

Příklad č. 2

Hornorakouská akademie pro životní prostředí a přírodu hornorakouské vlády od roku 1989 v Horním Rakousku pořádá vzdělávací a informační aktivity na podporu udržitelného rozvoje. Akademie má řídící středisko pro Agendu 21, které spouští, podporuje a propaguje „místní procesy Agendy 21“ pro životní prostředí s budoucností. Na místní úrovni se využívá kombinace různých metod (např. letáky, obecní tisk, plakáty, billboardy, webové stránky, informační večery, osobní kontakt, setkání se sdělovacími prostředky).

Hornorakouské obce byly zapojeny do přípravy a rozvoje hornorakouského plánu ochrany životního prostředí. Byli sezváni a informováni místní a regionální tvůrci politik a zástupci rozhodovacích orgánů s cílem založit klimatické aliance a sdružení na záchranu klimatu a zahájit místní a regionální procesy Agendy 21.

Programy dalšího vzdělávání Hornorakouské akademie pro životní prostředí a přírodu zahrnují školení pro odborníky z oblasti životního prostředí ve městech a obcích a aktivity dalšího vzdělávání učitelů a pedagogů cílené na zvýšení povědomí o důležitosti udržitelného životního stylu. Zřízena byla rovněž řada vzdělávacích kurzů pro osoby zapojené do rozvojových procesů v obcích a regionech.

Polsko

Příklad č. 1

Polský národní program „zeleného osvědčení“ na podporu a certifikaci vzdělávacích institucí v oblasti udržitelného rozvoje

Tento program má poskytnout vzdělávacím institucím podporu a osvědčení v oblasti udržitelného rozvoje. Provádí se na dvou úrovních: Mateřským a základním školám, které mají šetrný přístup k životnímu prostředí, je uděleno „zelené osvědčení 1. třídy“ a mateřským a základním školám, které jsou středisky udržitelného rozvoje, je uděleno „zelené osvědčení 2. třídy“.

Program běží od ledna roku 2000. Tato vzdělávací iniciativa, prováděná nevládními organizacemi, účinně podporuje polský vzdělávací systém v jeho snaze ovlivnit chování dětí, mladých lidí a celých komunit kolem vzdělávacích institucí a zvýšit jejich informovanost o environmentálních otázkách. Zelená osvědčení 1. a 2. třídy udělovaná institucím, které splňují specifická kritéria, jsou ukázkou označení kvality v polském školství udělovaných za působení v oblasti udržitelného rozvoje. Program je dotován ministerstvem životního prostředí a ministerstvem školství a sportu a rovněž předsedou národního fondu pro ochranu životního prostředí a hospodaření s vodními zdroji; je řízen ve spolupráci Národním centrem pro doškolování učitelů. Záměrem programu „zeleného osvědčení“ je šířit myšlenku udržitelného rozvoje prostřednictvím podpory komunit, ve kterých jsou umístěny vzdělávací instituce, a akcí pořádaných těmito komunitami, coby místními centry pro udržitelný rozvoj.

22. dubna se v polské obci Trzebaw uskutečnil slavnostní zahájení programu „Zelené osvědčení“, cíleného nejen na děti a školní mládež, ale na celou místní komunitu. Díky programu „Zelené osvědčení“ získala škola a obec:

| — | venkovní prostor pro pořádání přednášek, her a školních oslav; |
| --- | --- |

—

venkovní prostor pro pořádání přednášek, her a školních oslav;

| — | prostor pro pořádání „zelených přednášek“ v přírodě (pozorování rostlinných a živočišných miniekosystémů a přednášek o umění a technologii, to vše za použití přírodních materiálů); |
| --- | --- |

—

prostor pro pořádání „zelených přednášek“ v přírodě (pozorování rostlinných a živočišných miniekosystémů a přednášek o umění a technologii, to vše za použití přírodních materiálů);

| — | prostor pro odpočinek a relaxaci dětí, učitelů, rodičů a místních občanů; |
| --- | --- |

—

prostor pro odpočinek a relaxaci dětí, učitelů, rodičů a místních občanů;

| — | prostor pro úklid a péči. |
| --- | --- |

—

prostor pro úklid a péči.

Program navíc stmelil celé školní prostředí s místní komunitou a dokázal, že i velmi malé školy mohou efektivně pracovat a společně dosáhnout kýžených cílů. Iniciativa zviditelnila školu, jež je dnes již lokálně známá jako škola podporující ochranu životní prostředí. Program je velmi hodnotný, jeho přínosy je však zapotřebí více a efektivněji propagovat a postup pro žádost o osvědčení zjednodušit.

Příklad č. 2

„Ekojednotky“ na Základní škole č. 1 v obci Września

Od roku 1999 vedení, učitelé, žáci i rodiče žáků Základní školy č. 1 v polské obci Września společně několik let pracovali na řadě environmentálních iniciativ; vyvrcholením těchto snah bylo udělení prestižního osvědčení „ochránce životního prostředí“ (sponzorovaného polským prezidentem), které obdrželi v lednu roku 2007 poté, co tři roky po sobě, mezi lety 2004–2006, získali ocenění „propagátor ochrany životního prostředí“.

V případě „Ekojednotek“ zahrnovaly tyto iniciativy kromě každoročních kampaní „za čistší svět“ pravidelnou účast na environmentálních soutěžích, výletech a túrách. Cílem těchto environmentálních projektů bylo zvýšit povědomí o environmentální problematice a podpořit jednání, kterým se chrání živočišný a rostlinný život (např. třídění odpadu a sběr druhotných surovin).

V roce 2004 získala škola první cenu od Regionálního fondu na ochranu životního prostředí a hospodaření s vodou. Tato cena v hodnotě 70 000 polských zlotých byla využita jako pomoc při zakládání školního střediska pro environmentální a přírodovědnou výchovu; zakoupilo se multimediální vybavení, učební pomůcky, počítačové programy a přenosná meteorologická stanice, která umožňuje pozorovat meteorologické podmínky v terénu.

Škola spustila vzdělávací program pro 4. až 6. třídy na téma „životní prostředí v našem regionu“, který stále probíhá. Program zahrnuje základní plánování obecného vzdělání na šestiletých základních školách a v nižších ročnících víceletých středních škol, přírodovědných vzdělávacích programů a dalších vzdělávacích směrů.

Ústředními tématy programu je zachování přírody, ochrana životního prostředí a ekologie. Vyučování probíhá v nejbližším přírodním okolí. Program probírá různé možnosti pro zachování přírody ve wrześniaském regionu a další otázky neoddělitelně spjaté s jakoukoli debatou o přírodním prostředí, jako ochrana krajiny v regionu, vodní a půdní zdroje, ovzduší, nakládání s vodními zdroji, fungování různých rostlinných společenství a zdravé životní styly.

Ve školním roce 2003–2004 škola také uskutečnila vzdělávací projekt, v rámci něhož se pečovalo o přírodní stezku z obce Nowy Folwark do myslivny Słomówko. Díky tomuto projektu byla vytvořena přírodní stezka na předměstí, a vyučování přírodovědy a biologie pro žáky a studenty z města a okolí tak může probíhat v terénu.

Příklad č. 3

„Zelený balíček“ – multimediální souprava pro environmentální výchovu

Tyto soupravy, opatřené s pomocí Regionálního environmentálního centra pro střední a východní Evropu (REC) ve Varšavě, se využívaly jako učební pomůcky ve velkopolských školách.

„Zelený balíček“ byl schválen ministerstvem školství a byl kladně ohodnocen ministerstvem životního prostředí. Jedná se o bezplatnou multimediální soupravu určenou pro environmentální výchovu žákům a učitelům v nižších ročnících víceletých středních škol, ale lze ji využít i na jiných vzdělávacích stupních. Souprava sestává z pěti částí pokrývajících 22 témat spjatých s ochranou životního prostředí a udržitelným rozvojem. Obsahuje metodickou příručku s plány vyučovacích hodin a podklady, videokazetu s nahrávkami a vzdělávacími filmy, CD-ROM s obsáhlými informacemi o ochraně životního prostředí, hru Dilema a další užitečné materiály.

„Zelený balíček“ nepomáhá žákům pouze získávat znalosti, ale především jim vštěpuje nové hodnoty a podporuje je v chování šetrném k životnímu prostředí ve školách, doma a v nejbližším okolí. Když se žáci účastní debat, podílejí se na různých činnostech, hraní rolí a rozhodování, jednají v podstatě jako partneři učitelů. Prostřednictvím učitelů a žáků přechází hodnoty vštípené „zeleným balíčkem“ také na jejich rodiny a na celou společnost.

První série souprav byla rozdělena pouze mezi účastníky speciálního kurzu. Nejprve se tyto školící kurzy pořádaly pouze pro aktivní učitele a školitele učitelů z celého Polska, kteří projevili zájem o pozice místních koordinátorů a o organizaci a vedení kurzů pro učitele na středních školách z jejich oblasti.

Mezi dubnem a červnem 2002 se uskutečnilo pět dílen pro 104 účastníky, včetně 13 osob z Velkopolska (např. měst Poznaň, Piła, Kalisz, Konin, Hnězdno a Lešno).

Druhá série o 5 000 exemplářích zohledňující zkušenosti a náměty učitelů, kteří používali první sérii, byla vydána v dubnu 2003. Balíček obsahoval nové filmy, opravené plány vyučovacích hodin a jedno CD. Soupravy byly dodány polským institucím a organizacím, které projevily zájem o jejich distribuci mezi učiteli středních škol.

Příklad č. 4

Postgraduální studium v oboru udržitelný regionální rozvoj (získává zdroje od EU na podporu udržitelného rozvoje v regionu) na Ústavu filosofie fakulty sociálních studií Univerzity Adama Mickiewicze v Poznani

Studium udržitelného rozvoje je cennou iniciativou pro naplnění místních potřeb. S ohledem na to zahajuje Univerzita Adama Mickiewicze v Poznani od školního roku 2007/2008 postgraduální studium v oboru udržitelný regionální rozvoj. Obor je určen místním a regionálním zastupitelům, zaměstnancům místních a regionálních orgánů a jiných institucí místní správy, státním zaměstnancům, zaměstnancům veřejných i soukromých společností, dobrovolným pracovníkům a zástupcům nevládních organizací, kteří mají zájem přizpůsobit svůj image strategii udržitelného rozvoje. Výběr studentů pro tento obor postgraduálního studia začal na jaře 2007. Za obor je zodpovědný Dr Piotr Warych.

Cílem oboru je vyškolit absolventy, kteří již mají všeobecné znalosti v oblasti udržitelného rozvoje, společenských a ekonomických věd a environmentalistiky, a vybavit je dovednostmi, které jim umožní aplikovat své znalosti v osobním a profesním životě. Absolventi oboru by měli být schopni pochopit a analyzovat přirozené procesy a složitou souhru různých faktorů. Je jisté, že absolventi přispějí k šíření myšlenky udržitelného rozvoje a k jeho realizaci v hospodářských a společenských procesech.

Řecko

V rámci formálního školského systému v prefektuře Athény jsme především v posledních několika letech ve spolupráci s místními ředitelstvími pro základní a středoškolské vzdělávání podpořili mezi učiteli zakládání pracovních skupin zabývajících se environmentálními a občanskými otázkami s cílem zvýšit povědomí žáků a zlepšit metody učení. Co se týče informačních kampaní, athénská prefektura se pokaždé, když pořádá nebo pomáhá pořádat akce související s udržitelným rozvojem občanské společnosti nebo se jich účastní, snaží předem o své činnosti informovat v tisku, televizi nebo rádiu a zajistit příslušný audiovizuální materiál, který usnadní informování a zapojení široké veřejnosti. V tomto případě je samozřejmě velmi důležité, aby sdělovací prostředky naplánovaly přenosy v rádiu a televizi na takové vysílací časy, kdy je mohou shlédnout lidé, kterým jsou naše činnosti nebo iniciativy určeny.

Švédsko

Příklad č. 1

V provincii Dalarna, které se skládá z 15 obcí, jednou z nichž je i Orsa, bude na podzim 2007 zahájen tříletý projekt, do něhož bude zapojeno 15 základních a středních škol z provincie (dvě školy z obce Orsa) a který bude mít tyto cíle a účely:

| — | široká škála školních aktivit bude prováděna z perspektivy udržitelného rozvoje a žáci a studenti získají znalosti, dovednosti a chuť přispět k dlouhodobě udržitelné společnosti; |
| --- | --- |

—

široká škála školních aktivit bude prováděna z perspektivy udržitelného rozvoje a žáci a studenti získají znalosti, dovednosti a chuť přispět k dlouhodobě udržitelné společnosti;

| — | vypracovat, otestovat a posoudit postupy, metody a nástroje udržitelného rozvoje v celé škále školních aktivit, aby mohly být znalosti a zkušenosti systematicky sdíleny a vyměňovány s jinými školami ve stejném státě nebo v zahraničí. |
| --- | --- |

—

vypracovat, otestovat a posoudit postupy, metody a nástroje udržitelného rozvoje v celé škále školních aktivit, aby mohly být znalosti a zkušenosti systematicky sdíleny a vyměňovány s jinými školami ve stejném státě nebo v zahraničí.

Cílem projektu je navíc zajistit, aby:

| — | žáci a studenti zapojených škol získali znalosti a přehled o tom, co znamená udržitelný rozvoj v teorii a v praxi; |
| --- | --- |

—

žáci a studenti zapojených škol získali znalosti a přehled o tom, co znamená udržitelný rozvoj v teorii a v praxi;

| — | učitelský sbor zapojených škol znal problematiku udržitelného rozvoje a byl schopen předat teoretické i praktické poznatky žákům a studentům; |
| --- | --- |

—

učitelský sbor zapojených škol znal problematiku udržitelného rozvoje a byl schopen předat teoretické i praktické poznatky žákům a studentům;

| — | zapojené školy plánovaly svoji činnost tak, aby bylo možné dosáhnout cílů a držet se pokynů týkajících se udržitelného rozvoje, které jsou uvedeny v osnovách; |
| --- | --- |

—

zapojené školy plánovaly svoji činnost tak, aby bylo možné dosáhnout cílů a držet se pokynů týkajících se udržitelného rozvoje, které jsou uvedeny v osnovách;

| — | zapojené školy mohly navázat na svoji výuku globálních témat; |
| --- | --- |

—

zapojené školy mohly navázat na svoji výuku globálních témat;

| — | mezi žáky a studenty zapojených škol vzrostl zájem o přírodní vědy a technologie související s udržitelným rozvojem; |
| --- | --- |

—

mezi žáky a studenty zapojených škol vzrostl zájem o přírodní vědy a technologie související s udržitelným rozvojem;

| — | žáci, studenti a vyučující zapojených škol lépe chápali byli si vědomi vazby mezi zdravím a udržitelným rozvojem. |
| --- | --- |

—

žáci, studenti a vyučující zapojených škol lépe chápali byli si vědomi vazby mezi zdravím a udržitelným rozvojem.

Výzkumný ústav provincie Dalarna přispívá tím, že projekt monitoruje a hodnotí přístup a výsledky zapojených škol, aby zdůraznil dobré a účinné metody a přístupy ve vzdělávání v oblasti udržitelného rozvoje.

Příklad č. 2

Tribunál pro životní prostředí (Miljötinget)

Tribunál pro životní prostředí je výroční konference o životním prostředí určená žákům devátých tříd základních škol a středních škol v provinciích Dalarna a Gävleborg. Jeho cílem je posílit angažovanost mladých lidí v environmentálních otázkách, ať už seriózním, či bezstarostným způsobem. Řečníci pocházejí ze světa obchodu, politiky a nevládních organizací. Je samozřejmé, že akce je bezdrogovou zónou. Projekt společně řídí kraj Dalarna a rada provincie Gävleborg.

Na politické úrovni stanovuje obec Orsa od počátku 90. let 20. století ve svých cílech týkajících se dětí/škol to, že činnosti v této oblasti se musí snažit o zisk různých ocenění v oblasti životního prostředí, např. Eco-school, Green Flag atd. To znamená, že environmentální otázky a udržitelný rozvoj jsou nyní na předních místech ve vzdělávacím programu této obce. Tato práce se šíří tím, že děti přinášejí poselství domů dalším členům rodiny.

Odbor školství obecního úřadu obce Orsa se v různých souvislostech aktivně zapojují do tohoto procesu, příkladem jsou kampaň Ekovlak (Ekotåg) v obci Skattungbyn a školení na téma Za čisté Švédsko (Keep Sweden Clean) pro všechny členy učitelského sboru; malý počet učitelů také v Orse navštěvoval pětidílný kurz pořádaný dalarnskou universitou.

Orsa má aktivní síť v oblasti environmentálního vzdělávání, která se setkává pravidelně jednou za měsíc. Jako součást iniciativy Loď budoucnosti (Framtidsskeppet) byla vytvořena Loď Dalarna (Dalaskeppet), která se setkává pravidelně jednou za rok v jedné z obcí kraje Dalarna. Jednou z našich hybných sil zde je Anders Sundvall. Několik škol obdrželo ocenění Green Flag nebo Eco-school, atd. Tyto školy vyvíjejí aktivní činnost v oblasti udržitelného rozvoje.

Stravovací zařízení našich škol každoročně rozšiřují svoji nabídku potravin se značkou KRAV, které splňují požadavky na ochranu životního prostředí a zvířat a na sociální odpovědnost. Dvě či tři školy pěstují vlastní zeleninu, kterou používají ve svých jídelnách.

Dalarna má od roku 1997 celoprovinční síť škol zaměřující se na další vzdělávání, vytváření fór na výměnu zkušeností, spouštění škol s oceněním Green Flag, atd. Učitelé otevřeně uvedli, že v této práci je třeba pokračovat a navazovat na ni. V současnosti na tuto činnost nejsou vyčleněny žádné regionální zdroje. Díky těmto iniciativám má však dnes Dalarna vysoký procentuální podíl škol s oceněním Green Flag a škol se statusem Vzdělávání pro udržitelný rozvoj.

Povědomí o důležitosti práce směrem k udržitelnému rozvoji je v současnosti mnohem vyšší, nicméně pokud má toto povědomí vyústit ve změnu chování, stává se problém okamžitě složitějším. Školy mohou hrát významnou úlohu v zajištění toho, že naše budoucí generace budou mít znalosti a dovednosti potřebné k práci na dlouhodobě udržitelném rozvoji.

II.   Potíže s informováním veřejnosti a zvyšováním povědomí o udržitelném rozvoji

| — | Informace o udržitelném rozvoji jsou systematicky poskytovány v obecních publikacích (obecní noviny, informační letáky a oznámení). Problémem zde je chybějící základní vzdělání v environmentálních otázkách. |
| --- | --- |

—

Informace o udržitelném rozvoji jsou systematicky poskytovány v obecních publikacích (obecní noviny, informační letáky a oznámení). Problémem zde je chybějící základní vzdělání v environmentálních otázkách.

| — | Na evropské úrovni existuje adekvátní rámec pro strategie, plánování a programy, který uvádí hlavní směry pro udržitelný rozvoj, uvádění znalostí a know-how do praxe a jejich předávání veřejnosti je však nadále nedostatečné. Zvláštní programy by se proto měly zaměřit na aplikování principů udržitelnosti tím, že navrhnou inovační metody a experimenty ve školení, budování kapacit a učení a nasměrují stávající vzdělávací programy ke speciálním programům ušitým na míru poměrům v nových členských státech. Potíže se zvyšováním povědomí o udržitelném rozvoji spočívají v:






  — | nedostatku mezioborových znalostí a týmové práce v různých odděleních zapojených do plánování; |
| --- | --- | --- |

—

Na evropské úrovni existuje adekvátní rámec pro strategie, plánování a programy, který uvádí hlavní směry pro udržitelný rozvoj, uvádění znalostí a know-how do praxe a jejich předávání veřejnosti je však nadále nedostatečné. Zvláštní programy by se proto měly zaměřit na aplikování principů udržitelnosti tím, že navrhnou inovační metody a experimenty ve školení, budování kapacit a učení a nasměrují stávající vzdělávací programy ke speciálním programům ušitým na míru poměrům v nových členských státech. Potíže se zvyšováním povědomí o udržitelném rozvoji spočívají v:

—

nedostatku mezioborových znalostí a týmové práce v různých odděleních zapojených do plánování;

| — | nepružnosti administrativních struktur, která ztěžuje týmovou práci; |
| --- | --- |

—

nepružnosti administrativních struktur, která ztěžuje týmovou práci;

| — | nedostatečném předchozího výzkumu, který by naplnil potřeby veřejnosti, komunit a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

—

nedostatečném předchozího výzkumu, který by naplnil potřeby veřejnosti, komunit a soukromého sektoru;

| — | malé roli, kterou při rozhodování a v technické sféře hrají informace a osvěta, malému povědomí o významu informací a osvěty pro zlepšení správy životního prostředí měst a pro vyzývání občanů k většímu ohledu vůči životnímu prostředí; |
| --- | --- |

—

malé roli, kterou při rozhodování a v technické sféře hrají informace a osvěta, malému povědomí o významu informací a osvěty pro zlepšení správy životního prostředí měst a pro vyzývání občanů k většímu ohledu vůči životnímu prostředí;

| — | nedostatku rozpočtových zdrojů. |
| --- | --- |

—

nedostatku rozpočtových zdrojů.

| — | Jiní tvrdí, že politiky udržitelnosti musí být důsledné a důvěryhodné. Spolková země Braniborsko tvrdí, že ve vzdělávání a předávání znalostí hrají důležitou úlohu do velké míry dobrovolná sdružení, jež doplňují úlohu formálních vzdělávacích institucí, jako jsou školy, instituce dalšího vzdělávání a instituce vyššího vzdělávání. Tato dobrovolná sdružení provozují školící střediska a pořádají pravidelné akce jako součást práce, která probíhá v souladu s jejich stanovami. Tito tzv. nezávislí poskytovatelé vzdělání však obvykle nejsou dostatečně financováni, aby mohli vykonávat svoji činnost nepřetržitě. Často nejsou schopni získat požadované prostředky z nezávislých zdrojů, aby mohli využívat financování ze státních grantů, a příjem vzdělávacích zařízení v této oblasti je, dá se říci, přinejmenším omezený. Finanční nástroj na podporu vzdělávacích činností sdružení činných v oblasti udržitelnosti by tedy byl velmi žádoucí. Strukturální fondy EU a zemědělský fond EZFRV v praxi toto financování skutečně neposkytují, buď proto, že nespadá do jejich kompetencí, nebo proto, že se členské státy při jejich operativním provádění zaměřují na jiné priority. |
| --- | --- |

—

Jiní tvrdí, že politiky udržitelnosti musí být důsledné a důvěryhodné. Spolková země Braniborsko tvrdí, že ve vzdělávání a předávání znalostí hrají důležitou úlohu do velké míry dobrovolná sdružení, jež doplňují úlohu formálních vzdělávacích institucí, jako jsou školy, instituce dalšího vzdělávání a instituce vyššího vzdělávání. Tato dobrovolná sdružení provozují školící střediska a pořádají pravidelné akce jako součást práce, která probíhá v souladu s jejich stanovami. Tito tzv. nezávislí poskytovatelé vzdělání však obvykle nejsou dostatečně financováni, aby mohli vykonávat svoji činnost nepřetržitě. Často nejsou schopni získat požadované prostředky z nezávislých zdrojů, aby mohli využívat financování ze státních grantů, a příjem vzdělávacích zařízení v této oblasti je, dá se říci, přinejmenším omezený. Finanční nástroj na podporu vzdělávacích činností sdružení činných v oblasti udržitelnosti by tedy byl velmi žádoucí. Strukturální fondy EU a zemědělský fond EZFRV v praxi toto financování skutečně neposkytují, buď proto, že nespadá do jejich kompetencí, nebo proto, že se členské státy při jejich operativním provádění zaměřují na jiné priority.

| — | V Horním Rakousku je hlavním problémem to, že pojem „udržitelnost“ sám o sobě vypadá velmi zvláštně a abstraktně, a je proto těžké ho objasňovat. Dále bylo zaznamenáno to, že i v případě, že se dosáhne dostatečného pochopení udržitelného rozvoje, stále existuje propast mezi tímto pochopením a konkrétní realizací. |
| --- | --- |

—

V Horním Rakousku je hlavním problémem to, že pojem „udržitelnost“ sám o sobě vypadá velmi zvláštně a abstraktně, a je proto těžké ho objasňovat. Dále bylo zaznamenáno to, že i v případě, že se dosáhne dostatečného pochopení udržitelného rozvoje, stále existuje propast mezi tímto pochopením a konkrétní realizací.

| — | V Polsku je největším problémem při zvyšování povědomí o udržitelném rozvoji nedostatek všeobecných znalostí u cílových skupin – studentů, zemědělců, pracovníků veřejné správy a dokonce i vědeckých kruhů. Velmi běžným jevem je špatné pochopení koncepce udržitelného rozvoje, který byl dříve spojen výhradně s ochranou životního prostředí a ekologickými otázkami. Závažnost této koncepce pro hospodářský, společenský a kulturní život byla zcela opomíjena. Udržitelný rozvoj není mediálním tématem, které by mohlo být šířeno útržkovitě, a lidé proto ztrácejí zájem o to, dozvědět se o něm více a realizovat jej v praxi. |
| --- | --- |

—

V Polsku je největším problémem při zvyšování povědomí o udržitelném rozvoji nedostatek všeobecných znalostí u cílových skupin – studentů, zemědělců, pracovníků veřejné správy a dokonce i vědeckých kruhů. Velmi běžným jevem je špatné pochopení koncepce udržitelného rozvoje, který byl dříve spojen výhradně s ochranou životního prostředí a ekologickými otázkami. Závažnost této koncepce pro hospodářský, společenský a kulturní život byla zcela opomíjena. Udržitelný rozvoj není mediálním tématem, které by mohlo být šířeno útržkovitě, a lidé proto ztrácejí zájem o to, dozvědět se o něm více a realizovat jej v praxi.

---

| 26.2.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 53/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 53/40

---

Stanovisko Výboru regionů – Důstojné stáří v informační společnosti

(2008/C 53/07)

VÝBOR REGIONŮ

| — | zavazuje místní a regionální orgány Evropy, aby v rozsáhlém měřítku využívaly potenciál IKT k řešení problémů vyplývajících ze stárnutí populace, a tím zvyšovaly kvalitu života seniorů, pokračovaly v jejich integraci do místních společenství a podporovaly místní a regionální konkurenceschopnost poskytováním osobně zaměřených služeb. |
| --- | --- |

—

zavazuje místní a regionální orgány Evropy, aby v rozsáhlém měřítku využívaly potenciál IKT k řešení problémů vyplývajících ze stárnutí populace, a tím zvyšovaly kvalitu života seniorů, pokračovaly v jejich integraci do místních společenství a podporovaly místní a regionální konkurenceschopnost poskytováním osobně zaměřených služeb.

| — | vřele doporučuje svěřit místním a regionálním orgánům ústřední úlohu v koncepci výzkumných programů a činností na úrovni členských států a EU, jež se zaměřují na využití IKT a důstojné stáří, neboť dopady stárnutí obyvatelstva jsou nejpatrnější na místní úrovni a právě místní a regionální orgány často využívají tato řešení; |
| --- | --- |

—

vřele doporučuje svěřit místním a regionálním orgánům ústřední úlohu v koncepci výzkumných programů a činností na úrovni členských států a EU, jež se zaměřují na využití IKT a důstojné stáří, neboť dopady stárnutí obyvatelstva jsou nejpatrnější na místní úrovni a právě místní a regionální orgány často využívají tato řešení;

| — | vyzývá místní a regionální orgány, aby sdílely informace o tomto tématu, formulovaly strategie organizace poskytování služeb s přihlédnutím k novým okolnostem a posilovaly partnerství na místní úrovni mezi jednotlivými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

—

vyzývá místní a regionální orgány, aby sdílely informace o tomto tématu, formulovaly strategie organizace poskytování služeb s přihlédnutím k novým okolnostem a posilovaly partnerství na místní úrovni mezi jednotlivými zainteresovanými stranami;

| — | domnívá se, že podpora samostatného bydlení a vlastního dohledu nad svým zdravím pomocí IKT by měly zvýšit produktivitu zdravotnických a sociálních služeb a ponechávat pracovníkům sociální a zdravotní péče více času na výkon úkolů, pro něž byli vyškoleni. Technologie musejí být přizpůsobeny potřebám seniorů, a ne naopak. Nesmějí vést k prohloubení samoty. Musejí respektovat právo na soukromí a důstojnost seniorů; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že podpora samostatného bydlení a vlastního dohledu nad svým zdravím pomocí IKT by měly zvýšit produktivitu zdravotnických a sociálních služeb a ponechávat pracovníkům sociální a zdravotní péče více času na výkon úkolů, pro něž byli vyškoleni. Technologie musejí být přizpůsobeny potřebám seniorů, a ne naopak. Nesmějí vést k prohloubení samoty. Musejí respektovat právo na soukromí a důstojnost seniorů;

| — | konstatuje, že vzhledem k příliš úzkému zaměření akčního plánu na e-learning by bylo vhodné zohlednit skutečnost, že vzdělávání s využitím technologií značně napomohlo k zachování sociálně aktivního a kreativního života seniorů; |
| --- | --- |

—

konstatuje, že vzhledem k příliš úzkému zaměření akčního plánu na e-learning by bylo vhodné zohlednit skutečnost, že vzdělávání s využitím technologií značně napomohlo k zachování sociálně aktivního a kreativního života seniorů;

| — | souhlasí, že nejednotné použití ustanovení týkajících se zdravotního postižení v členských státech, jež jsou zakotvena v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, brání v přístupu ke komunikačním službám a tříští evropský trh technologií; |
| --- | --- |

—

souhlasí, že nejednotné použití ustanovení týkajících se zdravotního postižení v členských státech, jež jsou zakotvena v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, brání v přístupu ke komunikačním službám a tříští evropský trh technologií;

| Zpravodaj | : | Risto KOIVISTO (FI/SES), předseda regionální rady Tampere |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Risto KOIVISTO (FI/SES), předseda regionální rady Tampere

Odkaz

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Důstojné stáří v informační společnosti. Iniciativa i2010. Akční plán pro informační a komunikační technologie a stárnutí

KOM(2007) 332 v konečném znění

Politická doporučení

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | považuje akční plán k tématu Důstojné stáří v informační společnosti za velmi důležitý krok rozvoje evropské informační společnosti. Investice do informačních a komunikačních technologií (IKT) představují pro regiony a obce základní nástroj, jehož pomocí se mohou pokoušet reagovat na problém stárnutí populace. Tyto investice mohou zvýšit kvalitu života seniorů, podpořit jejich sociální integraci, umožnit jim podělit se o své zkušenosti a schopnosti, a přispět tak k rozvoji společnosti, a díky novým produktům a službám mohou též podněcovat hospodářskou soutěž a růst na místní a regionální úrovni. Výbor se již ve svém stanovisku ke strategii i2010 pro evropskou informační společnost vyslovil pro to, aby potřeby stárnoucí populace byly považovány za jednu ze tří hlavních priorit (1); |
| --- | --- |

1.

považuje akční plán k tématu Důstojné stáří v informační společnosti za velmi důležitý krok rozvoje evropské informační společnosti. Investice do informačních a komunikačních technologií (IKT) představují pro regiony a obce základní nástroj, jehož pomocí se mohou pokoušet reagovat na problém stárnutí populace. Tyto investice mohou zvýšit kvalitu života seniorů, podpořit jejich sociální integraci, umožnit jim podělit se o své zkušenosti a schopnosti, a přispět tak k rozvoji společnosti, a díky novým produktům a službám mohou též podněcovat hospodářskou soutěž a růst na místní a regionální úrovni. Výbor se již ve svém stanovisku ke strategii i2010 pro evropskou informační společnost vyslovil pro to, aby potřeby stárnoucí populace byly považovány za jednu ze tří hlavních priorit (1);

| 2. | konstatuje, že sdělení a akční plán podporují návrhy předložené ve stanoviscích Výboru, jež se mimo jiné týkaly demografické budoucnosti Evropy (2), konkrétních opatření na podporu informační společnosti s rovnými příležitostmi pro všechny (3), výzkumu v oblasti IKT (4), zaměstnanosti seniorů (5) a postavení osob se zdravotním postižením (6); |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že sdělení a akční plán podporují návrhy předložené ve stanoviscích Výboru, jež se mimo jiné týkaly demografické budoucnosti Evropy (2), konkrétních opatření na podporu informační společnosti s rovnými příležitostmi pro všechny (3), výzkumu v oblasti IKT (4), zaměstnanosti seniorů (5) a postavení osob se zdravotním postižením (6);

| 3. | zdůrazňuje, že všechny oblasti uvedené v akčním plánu spadají do oblasti zájmu místních a regionálních orgánů a že tyto orgány zde hrají klíčovou úlohu:






  — | Důstojné stáří v práci. Místní a regionální orgány jsou velkými zaměstnavateli a věková struktura jejich zaměstnanců je často rozmanitější a zahrnuje vyšší počet starších pracovníků, než je tomu v soukromém sektoru. Proto je prvořadým úkolem, aby se místní a regionální orgány zapojily do evropských projektů zmíněných v akčním plánu a dále prováděly obdobná opatření na místní úrovni; |
| --- | --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že všechny oblasti uvedené v akčním plánu spadají do oblasti zájmu místních a regionálních orgánů a že tyto orgány zde hrají klíčovou úlohu:

—

Důstojné stáří v práci. Místní a regionální orgány jsou velkými zaměstnavateli a věková struktura jejich zaměstnanců je často rozmanitější a zahrnuje vyšší počet starších pracovníků, než je tomu v soukromém sektoru. Proto je prvořadým úkolem, aby se místní a regionální orgány zapojily do evropských projektů zmíněných v akčním plánu a dále prováděly obdobná opatření na místní úrovni;

| — | Důstojné stáří ve společenství a doma. Místní a regionální orgány jsou hlavními poskytovateli veřejných sociálních a zdravotnických služeb. Pokud stárnutí zvyšuje poptávku po tomto typu služeb a mění jejich obsah, snižuje též dostupnost kvalifikované pracovní síly nezbytné pro jejich poskytování. Mezi klíčové nástroje při hledání řešení těchto problémů budou patřit informační technologie. Dosud byla využita jen malá část potenciálu těchto technologií; v budoucnu by bylo vhodné rozvíjet konkrétněji podporu samostatného života doma, posílit aktivní zapojení klientů do jejich vlastní zdravotní péče a zvýšit efektivitu poskytování služeb; |
| --- | --- |

—

Důstojné stáří ve společenství a doma. Místní a regionální orgány jsou hlavními poskytovateli veřejných sociálních a zdravotnických služeb. Pokud stárnutí zvyšuje poptávku po tomto typu služeb a mění jejich obsah, snižuje též dostupnost kvalifikované pracovní síly nezbytné pro jejich poskytování. Mezi klíčové nástroje při hledání řešení těchto problémů budou patřit informační technologie. Dosud byla využita jen malá část potenciálu těchto technologií; v budoucnu by bylo vhodné rozvíjet konkrétněji podporu samostatného života doma, posílit aktivní zapojení klientů do jejich vlastní zdravotní péče a zvýšit efektivitu poskytování služeb;

| 4. | důrazně připomíná výrazné regionální rozdíly v Evropě a upozorňuje na problémy, jimž musí čelit místní a regionální orgány, zejména v oblastech, kde odliv mladých lidí způsobuje rychlejší růst průměrného věku obyvatel, než je tomu jinde; |
| --- | --- |

4.

důrazně připomíná výrazné regionální rozdíly v Evropě a upozorňuje na problémy, jimž musí čelit místní a regionální orgány, zejména v oblastech, kde odliv mladých lidí způsobuje rychlejší růst průměrného věku obyvatel, než je tomu jinde;

| 5. | podotýká, že rozdíly v rozšířenosti internetu v Evropě se z velké části odvíjejí od majetkových poměrů, schopností a místa bydliště, a nevyplývají přímo ze stárnutí obyvatelstva; u seniorů jsou však markantnější. Rozšíření možností realizovat v místním měřítku vzdělávací projekty zaměřené na širokopásmové připojení a další obecné projekty, jejichž cílem je podpora informační společnosti s rovnými příležitostmi pro všechny, může přispět ke zlepšení situace seniorů; |
| --- | --- |

5.

podotýká, že rozdíly v rozšířenosti internetu v Evropě se z velké části odvíjejí od majetkových poměrů, schopností a místa bydliště, a nevyplývají přímo ze stárnutí obyvatelstva; u seniorů jsou však markantnější. Rozšíření možností realizovat v místním měřítku vzdělávací projekty zaměřené na širokopásmové připojení a další obecné projekty, jejichž cílem je podpora informační společnosti s rovnými příležitostmi pro všechny, může přispět ke zlepšení situace seniorů;

| 6. | sdílí názor Komise, že trh s produkty a službami založenými na IKT zaměřených na stárnutí je teprve v začátcích. Pro konkurenceschopnost Unie je důležité, aby v blízké budoucnosti evropské podniky zaujaly přední místo na tomto rychle expandujícím trhu; |
| --- | --- |

6.

sdílí názor Komise, že trh s produkty a službami založenými na IKT zaměřených na stárnutí je teprve v začátcích. Pro konkurenceschopnost Unie je důležité, aby v blízké budoucnosti evropské podniky zaujaly přední místo na tomto rychle expandujícím trhu;

Podpora informovanosti a definice společných strategií

| 7. | podporuje výměnu konkrétních informací a zkušeností, šíření osvědčených postupů, provádění srovnávacích analýz v regionech a obcích členských států, a zejména pak vytvoření sítě regionů na evropské úrovni, jejímž prostřednictvím by bylo možné rozšiřovat a zlepšovat možnosti regionů zapojit se do projektů spolupráce. Regiony a obce mohou sítím již dnes nabídnout zkušenosti, které získaly zejména v oblasti telemedicíny a služeb a technologií na podporu samostatného bydlení; |
| --- | --- |

7.

podporuje výměnu konkrétních informací a zkušeností, šíření osvědčených postupů, provádění srovnávacích analýz v regionech a obcích členských států, a zejména pak vytvoření sítě regionů na evropské úrovni, jejímž prostřednictvím by bylo možné rozšiřovat a zlepšovat možnosti regionů zapojit se do projektů spolupráce. Regiony a obce mohou sítím již dnes nabídnout zkušenosti, které získaly zejména v oblasti telemedicíny a služeb a technologií na podporu samostatného bydlení;

| 8. | připomíná, že orgány zodpovědné za řízení a rozvoj veřejných služeb rovněž potřebují programy odborné přípravy k získání nových kvalifikací, jež integrují jednotlivé prvky, aby bylo možno uvést do praxe opatření uvedená v akčním plánu; |
| --- | --- |

8.

připomíná, že orgány zodpovědné za řízení a rozvoj veřejných služeb rovněž potřebují programy odborné přípravy k získání nových kvalifikací, jež integrují jednotlivé prvky, aby bylo možno uvést do praxe opatření uvedená v akčním plánu;

Zajištění nezbytných podmínek

| 9. | podotýká, že ke zvýšení míry zaměstnanosti seniorů je zapotřebí nastavit podmínky pro pružnější nastavení pracovní doby, rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem, odpovídající bezpečnost a ochranu při práci a celoživotní vzdělávání. Výbor regionů se proto připojuje k názoru Komise, že inovativní řešení na poli IKT, jež jsou využita např. v práci na dálku nebo ve vzdělávání, představují hlavní nástroje k plnění těchto cílů nového pracovního života; |
| --- | --- |

9.

podotýká, že ke zvýšení míry zaměstnanosti seniorů je zapotřebí nastavit podmínky pro pružnější nastavení pracovní doby, rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem, odpovídající bezpečnost a ochranu při práci a celoživotní vzdělávání. Výbor regionů se proto připojuje k názoru Komise, že inovativní řešení na poli IKT, jež jsou využita např. v práci na dálku nebo ve vzdělávání, představují hlavní nástroje k plnění těchto cílů nového pracovního života;

| 10. | schvaluje záměr Komise přezkoumat v letech 2007 a 2008 nástroje určené k podpoře schopností využívat digitální technologie. Jednou z priorit by měla být podpora místních a regionálních orgánů v jejich úsilí o optimální využití strukturálních fondů, zejména pak programů celoživotního vzdělávání a odborné přípravy, aby mohly rozvíjet schopnosti a dovednosti seniorů a využít dobré zkušenosti získané díky programům vzájemného vzdělávání mezi seniory; |
| --- | --- |

10.

schvaluje záměr Komise přezkoumat v letech 2007 a 2008 nástroje určené k podpoře schopností využívat digitální technologie. Jednou z priorit by měla být podpora místních a regionálních orgánů v jejich úsilí o optimální využití strukturálních fondů, zejména pak programů celoživotního vzdělávání a odborné přípravy, aby mohly rozvíjet schopnosti a dovednosti seniorů a využít dobré zkušenosti získané díky programům vzájemného vzdělávání mezi seniory;

| 11. | upozorňuje na způsob, jakým informační společnost (zejména mobilní telefony a internet) změnila jazyk, kulturu, média a společnost jako celek. Problém digitální propasti tudíž daleko přesahuje jednoduchou otázku, zda umíme, nebo neumíme používat počítač. Zmírnění tohoto problému by mohly napomoci společné projekty mezi mladými a seniory; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na způsob, jakým informační společnost (zejména mobilní telefony a internet) změnila jazyk, kulturu, média a společnost jako celek. Problém digitální propasti tudíž daleko přesahuje jednoduchou otázku, zda umíme, nebo neumíme používat počítač. Zmírnění tohoto problému by mohly napomoci společné projekty mezi mladými a seniory;

| 12. | zdůrazňuje, že navzdory problémům uvedeným ve sdělení, jež se týkají interoperability a rozdílů v organizaci zdravotní péče a služeb doma, již existují velmi dobré možnosti vývoje a použití evropských produktů, např. v sektoru služeb navázaných na inteligentní domy; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že navzdory problémům uvedeným ve sdělení, jež se týkají interoperability a rozdílů v organizaci zdravotní péče a služeb doma, již existují velmi dobré možnosti vývoje a použití evropských produktů, např. v sektoru služeb navázaných na inteligentní domy;

| 13. | pokládá za důležité, aby jednotlivé zainteresované strany včetně seniorů samých i poskytovatelů sociální a zdravotních služeb zaujaly společný postoj, a tím překonaly právní a technické problémy, potíže s dostupností a jiné překážky, které brání rozvoji řešení IKT pro důstojné stáří; |
| --- | --- |

13.

pokládá za důležité, aby jednotlivé zainteresované strany včetně seniorů samých i poskytovatelů sociální a zdravotních služeb zaujaly společný postoj, a tím překonaly právní a technické problémy, potíže s dostupností a jiné překážky, které brání rozvoji řešení IKT pro důstojné stáří;

Podpora provádění

| 14. | sdílí obavu Komise, že schválené úsilí není v současné době dostatečné k tomu, aby se technologické inovace transformovaly v praktické výrobky za přijatelné ceny. Pomoci napravit tuto situaci mohou regiony a obce, a to nejen tím, že budou získávat a rozvíjet tyto produkty, ale také tím, že vytvoří příznivé hospodářské podmínky, které podnikům nabídnou lepší možnosti fungování na širším trhu; |
| --- | --- |

14.

sdílí obavu Komise, že schválené úsilí není v současné době dostatečné k tomu, aby se technologické inovace transformovaly v praktické výrobky za přijatelné ceny. Pomoci napravit tuto situaci mohou regiony a obce, a to nejen tím, že budou získávat a rozvíjet tyto produkty, ale také tím, že vytvoří příznivé hospodářské podmínky, které podnikům nabídnou lepší možnosti fungování na širším trhu;

| 15. | vyjadřuje potěšení nad výslovnou zmínkou akčního plánu o skutečnosti, že místní a regionální orgány by také měly realizovat pilotní projekty; |
| --- | --- |

15.

vyjadřuje potěšení nad výslovnou zmínkou akčního plánu o skutečnosti, že místní a regionální orgány by také měly realizovat pilotní projekty;

| 16. | podporuje záměry Komise motivovat orgány k využití potenciálu inovativních veřejných zakázek, avšak podotýká, že místní a regionální orgány potřebují jasné postupy pro zařazení inovativních veřejných zakázek do obecného předpisového rámce pro veřejné zakázky; |
| --- | --- |

16.

podporuje záměry Komise motivovat orgány k využití potenciálu inovativních veřejných zakázek, avšak podotýká, že místní a regionální orgány potřebují jasné postupy pro zařazení inovativních veřejných zakázek do obecného předpisového rámce pro veřejné zakázky;

Přípravy na budoucnost

| 17. | je velmi spokojen se skutečností, že v sedmém rámcovém programu pro výzkum byl dán silný impuls víceoborovému výzkumu stárnutí; |
| --- | --- |

17.

je velmi spokojen se skutečností, že v sedmém rámcovém programu pro výzkum byl dán silný impuls víceoborovému výzkumu stárnutí;

| 18. | domnívá se, že zaměření akčního plánu na společný výzkum, spojení prostředků a společnou orientaci dobře odráží předchozí výzvy Výboru k zesílení koordinace vnitrostátních programů výzkumu stárnutí na evropské úrovni, a to prostřednictvím meziregionální spolupráce v rámci posíleného systému ERA-NET; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že zaměření akčního plánu na společný výzkum, spojení prostředků a společnou orientaci dobře odráží předchozí výzvy Výboru k zesílení koordinace vnitrostátních programů výzkumu stárnutí na evropské úrovni, a to prostřednictvím meziregionální spolupráce v rámci posíleného systému ERA-NET;

| 19. | zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem úspěchu výzkumu a vývoje aplikací IKT pro důstojné stáří je úzká spolupráce badatelů, podniků různé velikosti, neziskových organizací, místních a regionálních orgánů a zejména seniorů; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem úspěchu výzkumu a vývoje aplikací IKT pro důstojné stáří je úzká spolupráce badatelů, podniků různé velikosti, neziskových organizací, místních a regionálních orgánů a zejména seniorů;

| 20. | připomíná, že místní a regionální orgány mohou vytvářet inovativní prostředí podporující výzkumnou činnost a hledat nové cesty institucionální spolupráce veřejného a soukromého sektoru nebo přeshraniční regionální spolupráce. Kromě investic ze strany místních a regionálních orgánů by bylo rovněž vhodné vyčlenit finanční prostředky od členských států a Unie; |
| --- | --- |

20.

připomíná, že místní a regionální orgány mohou vytvářet inovativní prostředí podporující výzkumnou činnost a hledat nové cesty institucionální spolupráce veřejného a soukromého sektoru nebo přeshraniční regionální spolupráce. Kromě investic ze strany místních a regionálních orgánů by bylo rovněž vhodné vyčlenit finanční prostředky od členských států a Unie;

Hlavní názory Výboru regionů

| 21. | domnívá se, že je třeba doplnit informace o výrazných rozdílech mezi regiony, aby mohly být vyvozeny odpovídající závěry a přijata dostatečně efektivní opatření; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že je třeba doplnit informace o výrazných rozdílech mezi regiony, aby mohly být vyvozeny odpovídající závěry a přijata dostatečně efektivní opatření;

| 22. | konstatuje, že sdělení se příliš úzce zaměřuje na vzdělávání s podporou IKT (e-learning) z hlediska rozvoje pracovního života. Při přípravě provádění akčního plánu by bylo vhodné zohlednit skutečnost, že v řadě zemí představují důchodci již dnes rozsáhlou skupinu klientů vzdělávacích programů pro dospělé, jež pořádají místní a regionální orgány, a že vzdělávání s využitím technologií značně napomohlo k zachování sociálně aktivního a kreativního života seniorů; |
| --- | --- |

22.

konstatuje, že sdělení se příliš úzce zaměřuje na vzdělávání s podporou IKT (e-learning) z hlediska rozvoje pracovního života. Při přípravě provádění akčního plánu by bylo vhodné zohlednit skutečnost, že v řadě zemí představují důchodci již dnes rozsáhlou skupinu klientů vzdělávacích programů pro dospělé, jež pořádají místní a regionální orgány, a že vzdělávání s využitím technologií značně napomohlo k zachování sociálně aktivního a kreativního života seniorů;

| 23. | doporučuje, aby byla větší pozornost věnována službám IKT pro seniory v rámci iniciativy „Regiony pro hospodářskou změnu“; |
| --- | --- |

23.

doporučuje, aby byla větší pozornost věnována službám IKT pro seniory v rámci iniciativy „Regiony pro hospodářskou změnu“;

| 24. | vřele doporučuje svěřit místním a regionálním orgánům ústřední úlohu v koncepci výzkumných programů a činností na úrovni členských států a EU, jež se zaměřují na využití IKT a důstojné stáří, neboť dopady stárnutí obyvatelstva jsou nejpatrnější na místní úrovni a právě místní a regionální orgány často využívají tato řešení; |
| --- | --- |

24.

vřele doporučuje svěřit místním a regionálním orgánům ústřední úlohu v koncepci výzkumných programů a činností na úrovni členských států a EU, jež se zaměřují na využití IKT a důstojné stáří, neboť dopady stárnutí obyvatelstva jsou nejpatrnější na místní úrovni a právě místní a regionální orgány často využívají tato řešení;

| 25. | domnívá se, že pokud jde o výběr projektů na podporu samostatného bydlení a vlastního dohledu nad svým zdravím, jež jsou zmíněny v akčním plánu, je třeba především splnit následující kritéria:






  — | podpora samostatného bydlení nesmí vést k prohloubení samoty, |
| --- | --- | --- |

25.

domnívá se, že pokud jde o výběr projektů na podporu samostatného bydlení a vlastního dohledu nad svým zdravím, jež jsou zmíněny v akčním plánu, je třeba především splnit následující kritéria:

—

podpora samostatného bydlení nesmí vést k prohloubení samoty,

| — | technologie musejí být přizpůsobeny potřebám seniorů, a ne naopak, |
| --- | --- |

—

technologie musejí být přizpůsobeny potřebám seniorů, a ne naopak,

| — | rozvíjené služby musejí respektovat právo na soukromí a důstojnost seniorů, |
| --- | --- |

—

rozvíjené služby musejí respektovat právo na soukromí a důstojnost seniorů,

| — | projekty musejí umožňovat zvýšení produktivity služeb a ponechávat pracovníkům sociální a zdravotní péče více času na výkon úkolů, pro něž byli vyškoleni; |
| --- | --- |

—

projekty musejí umožňovat zvýšení produktivity služeb a ponechávat pracovníkům sociální a zdravotní péče více času na výkon úkolů, pro něž byli vyškoleni;

| 26. | souhlasí se závěrem Komise, že nejednotné použití ustanovení týkajících se zdravotního postižení v členských státech, jež jsou zakotvena v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, brání zdravotně postiženým v přístupu ke komunikačním službám a tříští evropský trh technologií; zdůrazňuje však, že zároveň nelze odsoudit zdravotně postižené k výhradnímu používání elektronických služeb. Naopak je zapotřebí položit důraz na mobilizaci technologií na podporu přístupu ke službám prostřednictvím řady různých kanálů; |
| --- | --- |

26.

souhlasí se závěrem Komise, že nejednotné použití ustanovení týkajících se zdravotního postižení v členských státech, jež jsou zakotvena v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, brání zdravotně postiženým v přístupu ke komunikačním službám a tříští evropský trh technologií; zdůrazňuje však, že zároveň nelze odsoudit zdravotně postižené k výhradnímu používání elektronických služeb. Naopak je zapotřebí položit důraz na mobilizaci technologií na podporu přístupu ke službám prostřednictvím řady různých kanálů;

| 27. | připomíná, že vývoj IKT poskytuje možnost sladit potřebu zajistit starším lidem přístup k informačním a komunikačním službám s potřebou poskytnout mladým lidem pracovní příležitosti, což přispěje k dialogu mezi generacemi; |
| --- | --- |

27.

připomíná, že vývoj IKT poskytuje možnost sladit potřebu zajistit starším lidem přístup k informačním a komunikačním službám s potřebou poskytnout mladým lidem pracovní příležitosti, což přispěje k dialogu mezi generacemi;

| 28. | dále připomíná, že nezávisle na ekonomických a jiných programech Společenství, případně jako jejich doplnění, musejí členské státy i místní a regionální orgány:






  — | vytvořit vlastní způsoby a pilotní projekty zaměřené na rozvoj, zavádění a používání aplikací IKT pro důstojné stáří; |
| --- | --- | --- |

28.

dále připomíná, že nezávisle na ekonomických a jiných programech Společenství, případně jako jejich doplnění, musejí členské státy i místní a regionální orgány:

—

vytvořit vlastní způsoby a pilotní projekty zaměřené na rozvoj, zavádění a používání aplikací IKT pro důstojné stáří;

| — | využít další dostupné nástroje, jako jsou dobrovolné hlavní směry, k přeměně obydlí na místa vhodná k samostatnému bydlení; |
| --- | --- |

—

využít další dostupné nástroje, jako jsou dobrovolné hlavní směry, k přeměně obydlí na místa vhodná k samostatnému bydlení;

| — | podporovat širokou spolupráci na místní a regionální úrovni, pokud jde o sociální činnost, zdravotní péči a služby týkající se bydlení; |
| --- | --- |

—

podporovat širokou spolupráci na místní a regionální úrovni, pokud jde o sociální činnost, zdravotní péči a služby týkající se bydlení;

| 29. | vyzývá místní a regionální orgány, aby sdílely informace o tomto tématu, formulovaly strategie k dopadům stárnutí, organizovaly poskytování služeb s přihlédnutím k novým okolnostem a posilovaly partnerství na místní úrovni mezi jednotlivými zainteresovanými stranami, jak je uvedeno v akčním plánu; |
| --- | --- |

29.

vyzývá místní a regionální orgány, aby sdílely informace o tomto tématu, formulovaly strategie k dopadům stárnutí, organizovaly poskytování služeb s přihlédnutím k novým okolnostem a posilovaly partnerství na místní úrovni mezi jednotlivými zainteresovanými stranami, jak je uvedeno v akčním plánu;

| 30. | zavazuje místní a regionální orgány Evropy, aby v rozsáhlém měřítku využívaly potenciál IKT k řešení problémů vyplývajících ze stárnutí populace, a tím zvyšovaly kvalitu života seniorů, pokračovaly v jejich integraci do místních společenství a podporovaly místní a regionální konkurenceschopnost poskytováním osobně zaměřených služeb. |
| --- | --- |

30.

zavazuje místní a regionální orgány Evropy, aby v rozsáhlém měřítku využívaly potenciál IKT k řešení problémů vyplývajících ze stárnutí populace, a tím zvyšovaly kvalitu života seniorů, pokračovaly v jejich integraci do místních společenství a podporovaly místní a regionální konkurenceschopnost poskytováním osobně zaměřených služeb.

V Bruselu dne 28. listopadu 2007

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 252/2005 fin.

1

(2)  CdR 341/2006 fin

2

(3)  CdR 272/2006 fin, CdR 252/2005 fin, CdR 256/2004 fin, CdR 193/2004 fin CdR 136/2002 fin a CdR 303/2000 fin.

3

(4)  CdR 155/2005 fin a CdR 150/2005 fin.

4

(5)  CdR 151/2004 fin.

5

(6)  CdR 312/2003 fin.

6

---