# Uradni list C 94/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 94 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5116. april 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 94

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5116. april 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 094/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 094/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 2 |
| 2008/C 094/03 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 6 |
| 2008/C 094/04 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 094/05 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 12 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 094/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2008/C 094/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

2

2008/C 094/03

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

6

2008/C 094/04

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

10

2008/C 094/05

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

12

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 094/06 | Menjalni tečaji eura | 16 |
| 2008/C 094/07 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 17. septembra 2007 v zvezi z osnutkom odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.3333 – Sony/BMG – Poročevalka: Danska | 17 |
| 2008/C 094/08 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.3333 – Sony/BMG (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 18 |
| 2008/C 094/09 | Povzetek odločbe Komisije z dne 3. oktobra 2007 o razglasitvi koncentracije za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3333 – Sony/BMG) (
  1
  ) | 19 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 094/10 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 29 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 094/06

Menjalni tečaji eura

16

2008/C 094/07

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 17. septembra 2007 v zvezi z osnutkom odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.3333 – Sony/BMG – Poročevalka: Danska

17

2008/C 094/08

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.3333 – Sony/BMG (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

18

2008/C 094/09

Povzetek odločbe Komisije z dne 3. oktobra 2007 o razglasitvi koncentracije za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3333 – Sony/BMG) (
  1
  )

1

19

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 094/10

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

29

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 094/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 094/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix) (
  1
  ) | 31 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 094/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

30

2008/C 094/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 094/13 | Obvestilo | s3 |

2008/C 094/13

Obvestilo

Obvestilo

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 94/01)

| Datum sprejetja odločitve | 22.2.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 778/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | País Vasco |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Pravna podlaga | Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,725 mio. EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 0,725 mio. EUR |
| Intenzivnost | 70 % |
| Trajanje | Do 31.12.2008 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Datum sprejetja odločitve

22.2.2008

Št. pomoči

N 778/07

Država članica

Španija

Regija

País Vasco

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal

Pravna podlaga

Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,725 mio. EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči: 0,725 mio. EUR

Intenzivnost

70 %

Trajanje

Do 31.12.2008

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/2

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2008/C 94/02)

| Datum sprejetja odločitve | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 117/02 ex N 268/01 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen |
| Pravna podlaga | Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993 |
| Vrsta ukrepa | Začasno nadomestilo za stroške testiranja na TSE |
| Cilj | Preprečevanje TSE v skladu z Uredbo (ES) št. 1777/2000, Odločbo 2000/773/ES, Odločbo 2000/674/ES in Odločbo 2001/8/ES. Začasno zmanjševanje prispevka za stroške testiranja na TSE v letu 2001 (s 100 % na 30 %) in nadomestilo za vzorčenje trupov poginulih živali v letu 2001 in naprej. V letu 2002 se stroški testiranja govedi na BSE niso več nadomestili |
| Oblika pomoči | Nadomestilo za stroške testiranja |
| Proračun | 2001: približno 31 milijonov EUR
  Od leta 2002 naprej: največ 3,2 milijona EUR letno |
| Intenzivnost | Od 1. januarja 2001 do 31. marca 2001: 100 %, od 1. aprila 2001 do 31. decembra 2001: približno 30 %
  Leto 2002 in naprej: 100 % za vzorčenje trupov in prevoz vzorcev |
| Trajanje | Testiranje na BSE: od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001
  Vzorčenje trupov in prevoz vzorcev: Leto 2002 in naprej |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo – govedorejski sektor |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

15.10.2007

Št. pomoči

NN 117/02 ex N 268/01

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen

Pravna podlaga

Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993

Vrsta ukrepa

Začasno nadomestilo za stroške testiranja na TSE

Cilj

Preprečevanje TSE v skladu z Uredbo (ES) št. 1777/2000, Odločbo 2000/773/ES, Odločbo 2000/674/ES in Odločbo 2001/8/ES. Začasno zmanjševanje prispevka za stroške testiranja na TSE v letu 2001 (s 100 % na 30 %) in nadomestilo za vzorčenje trupov poginulih živali v letu 2001 in naprej. V letu 2002 se stroški testiranja govedi na BSE niso več nadomestili

Oblika pomoči

Nadomestilo za stroške testiranja

Proračun

2001: približno 31 milijonov EUR

Od leta 2002 naprej: največ 3,2 milijona EUR letno

Intenzivnost

Od 1. januarja 2001 do 31. marca 2001: 100 %, od 1. aprila 2001 do 31. decembra 2001: približno 30 %

Leto 2002 in naprej: 100 % za vzorčenje trupov in prevoz vzorcev

Trajanje

Testiranje na BSE: od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2001

Vzorčenje trupov in prevoz vzorcev: Leto 2002 in naprej

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo – govedorejski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 16.11.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 18/07 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector |
| Pravna podlaga | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči, prilagoditev davku podobne dajatve; odobrena s pomočmi N 429/03, N 528/02 in N 700/2000 preprečevanje in izkoreninjenje bolezni živali |
| Cilj | Ukrep pomoči spreminja odobrene ukrepe v skladu z zahtevo sektorja po spremembi osnove dajatve za raziskave in razvoj ter za sklad za varstvo zdravja živali, s čimer bo razporeditev dajatve v sektorju perutnine bolj enakomerna |
| Oblika pomoči | Davku podobna dajatev, pomoč za preprečevanje in izkoreninjenje bolezni živali |
| Proračun | 18 milijonov EUR. Najvišja razpoložljiva sredstva so odvisna od dejanskih stroškov za preprečevanje in izkoreninjenje bolezni živali v sektorju perutnine. Davku podobna dajatev predvideva najvišjo vsoto, da se lahko financirajo potrebni ukrepi; dejanski stroški in naložena dajatev so lahko nižji |
| Intenzivnost | Največ 100  % |
| Trajanje | Prilagoditev velja za obdobje 2007–2010. Trajanje shem pomoči N 429/03, N 528/02 in N 700/2000 ostane nespremenjeno |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo; sektor perutnine in jajc |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

16.11.2007

Št. pomoči

N 18/07

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector

Pravna podlaga

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči, prilagoditev davku podobne dajatve; odobrena s pomočmi N 429/03, N 528/02 in N 700/2000 preprečevanje in izkoreninjenje bolezni živali

Cilj

Ukrep pomoči spreminja odobrene ukrepe v skladu z zahtevo sektorja po spremembi osnove dajatve za raziskave in razvoj ter za sklad za varstvo zdravja živali, s čimer bo razporeditev dajatve v sektorju perutnine bolj enakomerna

Oblika pomoči

Davku podobna dajatev, pomoč za preprečevanje in izkoreninjenje bolezni živali

Proračun

18 milijonov EUR. Najvišja razpoložljiva sredstva so odvisna od dejanskih stroškov za preprečevanje in izkoreninjenje bolezni živali v sektorju perutnine. Davku podobna dajatev predvideva najvišjo vsoto, da se lahko financirajo potrebni ukrepi; dejanski stroški in naložena dajatev so lahko nižji

Intenzivnost

Največ 100  %

Trajanje

Prilagoditev velja za obdobje 2007–2010. Trajanje shem pomoči N 429/03, N 528/02 in N 700/2000 ostane nespremenjeno

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo; sektor perutnine in jajc

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 162/07 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Forest Management Scheme |
| Pravna podlaga | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč gozdarskemu sektorju |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni proraèun 44,68 milijona EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Gozdarstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Datum sprejetja odločitve

15.10.2007

Št. pomoči

N 162/07

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Forest Management Scheme

Pravna podlaga

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč gozdarskemu sektorju

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni proraèun 44,68 milijona EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Gozdarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 338/07 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products |
| Pravna podlaga | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Spodbujati razvoj kakovostne proizvodnje |
| Oblika pomoči | Opravljanje storitev pod ugodnejšimi pogoji |
| Proračun | 132 milijonov GBP (195,4 milijona EUR) |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | Od 1. aprila 2008 do 31. marca 2014 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Datum sprejetja odločitve

10.10.2007

Št. pomoči

N 338/07

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products

Pravna podlaga

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Spodbujati razvoj kakovostne proizvodnje

Oblika pomoči

Opravljanje storitev pod ugodnejšimi pogoji

Proračun

132 milijonov GBP (195,4 milijona EUR)

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Od 1. aprila 2008 do 31. marca 2014

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 428/07 |
| Država članica | Litva |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti |
| Pravna podlaga | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009) |

Datum sprejetja odločitve

19.12.2007

Št. pomoči

N 428/07

Država članica

Litva

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti

Pravna podlaga

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)

| — | Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458) |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458)

Vrsta ukrepa

Začetna pomoč za skupine proizvajalcev

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni proračun: 22 000 000 LTL

Intenzivnost

60 % upravičenih stroškov

Trajanje

Od datuma odobritve Komisije do 30. junija 2013

Gospodarski sektorji

Kmetijski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/6

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2008/C 94/03)

| Datum sprejetja odločitve | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 123/07 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten |
| Pravna podlaga | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I) |
| Vrsta ukrepa | Prilagoditev treh posebnih parafiskalnih dajatev, ki so bile odobrene že s pomočjo št. N 451/98 in N 334/99 |
| Cilj | Ukrep pomoči se spreminja v skladu z zahtevo sektorja po spremembi osnovne dajatve za raziskave in razvoj ter dajatve za sklad za varstvo zdravja živali, s čimer bo razporeditev dajatev v perutninskem sektorju bolj enakovredna |
| Oblika pomoči | Neposredna pomoč projektom za raziskave in razvoj ter nadomestilo za izvajanje ukrepov za preprečevanje bolezni živali; parafiskalne dajatve |
| Proračun | 4 656 874 EUR |
| Intenzivnost | Največ 100 % |
| Trajanje | 2007–2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo; sektor perutninskega mesa in jajc ter raziskave in razvoj |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

19.12.2007

Št. pomoči

N 123/07

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten

Pravna podlaga

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I)

Vrsta ukrepa

Prilagoditev treh posebnih parafiskalnih dajatev, ki so bile odobrene že s pomočjo št. N 451/98 in N 334/99

Cilj

Ukrep pomoči se spreminja v skladu z zahtevo sektorja po spremembi osnovne dajatve za raziskave in razvoj ter dajatve za sklad za varstvo zdravja živali, s čimer bo razporeditev dajatev v perutninskem sektorju bolj enakovredna

Oblika pomoči

Neposredna pomoč projektom za raziskave in razvoj ter nadomestilo za izvajanje ukrepov za preprečevanje bolezni živali; parafiskalne dajatve

Proračun

4 656 874 EUR

Intenzivnost

Največ 100 %

Trajanje

2007–2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo; sektor perutninskega mesa in jajc ter raziskave in razvoj

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 209/07 |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat |
| Pravna podlaga | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za dobro počutje živali v sektorju prašičereje |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Letni izdatki: 6 000 milijonov HUF
  Celotni proračun: 39 000 milijonov HUF |
| Intenzivnost | 100 % upravičenih stroškov (dodatni stroški in izpad dohodka zaradi obveznosti v zvezi z dobrim počutjem živali) |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Datum sprejetja odločitve

14.11.2007

Št. pomoči

N 209/07

Država članica

Madžarska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat

Pravna podlaga

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za dobro počutje živali v sektorju prašičereje

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Letni izdatki: 6 000 milijonov HUF

Celotni proračun: 39 000 milijonov HUF

Intenzivnost

100 % upravičenih stroškov (dodatni stroški in izpad dohodka zaradi obveznosti v zvezi z dobrim počutjem živali)

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth Lajos tér 11.

H-1055 Budapest

Drugi podatki

(zlasti zaveze države članice in/ali obveznost, da Komisiji posreduje poročilo o izvajanju)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 488/07 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | England, Scotland, Wales and Northern Ireland |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | TSE testing of sheep and goats fallen stock |
| Pravna podlaga | Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij, kot je bila spremenjena:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Datum sprejetja odločitve

11.10.2007

Št. pomoči

N 488/07

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

England, Scotland, Wales and Northern Ireland

Naziv (in/ali ime upravičenca)

TSE testing of sheep and goats fallen stock

Pravna podlaga

Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij, kot je bila spremenjena:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Bolezni živali

Oblika pomoči

Subvencionirane storitve

Proračun

Celotni proračun: 22,4 milijona GBP (približno 32,9 milijona EUR)

Letni proračun: 3,2 milijona GBP (približno 4,7 milijona EUR)

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Podaljšanje od 1.  marca 2008 do 1.  marca 2014

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 489/07 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | TSE testing of fallen cattle aged over 24 months |
| Pravna podlaga | Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij:






  — | The TSE (No. 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Datum sprejetja odločitve

15.10.2007

Št. pomoči

N 489/07

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

TSE testing of fallen cattle aged over 24 months

Pravna podlaga

Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij:

—

The TSE (No. 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Bolezni živali

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

Letni proračun: 4,26 milijona GBP (6,28 milijonov EUR)

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Podaljšanje od 31. decembra 2008 do 1. marca 2014

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 538/07 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Niederösterreich |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Pravna podlaga | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo za škodo, nastalo zaradi naravnih nesreč v letu 2007 |
| Oblika pomoči | Subvencija |
| Proračun | Letni proračun je ocenjen na približno 70 000 EIR, kot je bilo sporočeno v primeru N 564a/04 |
| Intenzivnost | 30 %, v posebno resnih primerih 50 % upravičene škode |
| Trajanje | Enkratna pomoč |
| Gospodarski sektorji | Priloga I |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Amt der Niederösterreichischen Landesregierung |
| Gruppe Land- und Forstwirtschaft |
| Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| Landhausplatz 1 |
| A-3109 St. Pölten |

Datum sprejetja odločitve

4.12.2007

Št. pomoči

N 538/07

Država članica

Avstrija

Regija

Niederösterreich

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden

Pravna podlaga

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo za škodo, nastalo zaradi naravnih nesreč v letu 2007

Oblika pomoči

Subvencija

Proračun

Letni proračun je ocenjen na približno 70 000 EIR, kot je bilo sporočeno v primeru N 564a/04

Intenzivnost

30 %, v posebno resnih primerih 50 % upravičene škode

Trajanje

Enkratna pomoč

Gospodarski sektorji

Priloga I

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Amt der Niederösterreichischen Landesregierung

Gruppe Land- und Forstwirtschaft

Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

A-3109 St. Pölten

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/10

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 94/04)

| Datum sprejetja odločitve | 5.3.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 232/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Valencia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i |
| Pravna podlaga | — |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj, regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 50 mio. EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 350 mio. EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 1.7.2007-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | IMPIVA, Región Valencia |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

5.3.2008

Št. pomoči

N 232/07

Država članica

Španija

Regija

Valencia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i

Pravna podlaga

—

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj, regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 50 mio. EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči: 350 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.7.2007-31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

IMPIVA, Región Valencia

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 8.1.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 447/07 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Société Turbomeca |
| Pravna podlaga | Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Povratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 30,5 mio. EUR |
| Intenzivnost | 40 % |
| Trajanje | 2007-2011 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC) |
| 50, rue Henry Farman |
| F-75720 Paris cedex 15 |

Datum sprejetja odločitve

8.1.2008

Št. pomoči

N 447/07

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Société Turbomeca

Pravna podlaga

Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Povratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 30,5 mio. EUR

Intenzivnost

40 %

Trajanje

2007-2011

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC)

50, rue Henry Farman

F-75720 Paris cedex 15

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 31.1.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 474/07 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES |
| Pravna podlaga | Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,1 mio. EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 0,5 mio. EUR |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | Do 31.12.2011 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | NWO |
| Postbus 93138 |
| 2509 AC Den Haag |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

31.1.2008

Št. pomoči

N 474/07

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES

Pravna podlaga

Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,1 mio. EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči: 0,5 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

Do 31.12.2011

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

NWO

Postbus 93138

2509 AC Den Haag

Nederland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/12

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2008/C 94/05)

| Datum sprejetja odločitve | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 105/02 ex N 579/01 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal |
| Pravna podlaga | Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet |
| Vrsta ukrepa | Nadomestilo: začasna in digresivna pomoč za stroške prevoza, skladiščenja in uničenja proizvodov živalskega izvora ter klavničnih odpadkov |
| Cilj | Preprečevanje TSE, nadomestilo je namenjeno za proizvode živalskega izvora – poginule živali in klavnični odpadki –, ki so zaradi krize BSE nenadoma ostali brez vrednosti |
| Oblika pomoči | Nadomestilo za stroške uničenja |
| Proračun | 2001: 97,4 milijona EUR
  2002: 26,9 milijona EUR
  2003: 15,4 milijona EUR
  2004: 18,58 milijona EUR
  2005: 17,5 milijona EUR
  po letu 2005: največ 20 milijonov EUR letno |
| Intenzivnost | 2001 in 2002: 100 % za prevoz in odstranitev poginulih živali ter klavničnih odpadkov
  2002 in 2003: največ 30 % za prevoz poginulih živali in največ 80 % za odstranitev klavničnih odpadkov
  Leto 2004 in naprej: največ 30 % za prevoz poginulih živali in največ 75 % za odstranitev klavničnih odpadkov |
| Trajanje | Leto 2001 in naprej: z različnimi nadomestili in intenzivnostjo |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo – govedorejski sektor |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

24.1.2008

Št. pomoči

NN 105/02 ex N 579/01

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal

Pravna podlaga

Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet

Vrsta ukrepa

Nadomestilo: začasna in digresivna pomoč za stroške prevoza, skladiščenja in uničenja proizvodov živalskega izvora ter klavničnih odpadkov

Cilj

Preprečevanje TSE, nadomestilo je namenjeno za proizvode živalskega izvora – poginule živali in klavnični odpadki –, ki so zaradi krize BSE nenadoma ostali brez vrednosti

Oblika pomoči

Nadomestilo za stroške uničenja

Proračun

2001: 97,4 milijona EUR

2002: 26,9 milijona EUR

2003: 15,4 milijona EUR

2004: 18,58 milijona EUR

2005: 17,5 milijona EUR

po letu 2005: največ 20 milijonov EUR letno

Intenzivnost

2001 in 2002: 100 % za prevoz in odstranitev poginulih živali ter klavničnih odpadkov

2002 in 2003: največ 30 % za prevoz poginulih živali in največ 80 % za odstranitev klavničnih odpadkov

Leto 2004 in naprej: največ 30 % za prevoz poginulih živali in največ 75 % za odstranitev klavničnih odpadkov

Trajanje

Leto 2001 in naprej: z različnimi nadomestili in intenzivnostjo

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo – govedorejski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 46/07 ex N 391/07 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland
  Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk |
| Pravna podlaga | Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie |
| Vrsta ukrepa | Enkratni ukrep, naložba, okoljski ukrep |
| Cilj | Okoljski ukrep, učinkovita raba energije |
| Oblika pomoči | Enkratni ukrep |
| Proračun | 300 000 EUR |
| Intenzivnost | 5,9 % skupnih stroškov naložb. Skupno se z ukrepom pomoči plača 34,6 % naložb |
| Trajanje | 1.6.2006-1.1.2009 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo – okolje in energija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Province of South-Holland |
| Zuid-Hollandplein 1 |
| 2509 LP The Hague |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

29.10.2007

Št. pomoči

NN 46/07 ex N 391/07

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland

Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk

Pravna podlaga

Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie

Vrsta ukrepa

Enkratni ukrep, naložba, okoljski ukrep

Cilj

Okoljski ukrep, učinkovita raba energije

Oblika pomoči

Enkratni ukrep

Proračun

300 000 EUR

Intenzivnost

5,9 % skupnih stroškov naložb. Skupno se z ukrepom pomoči plača 34,6 % naložb

Trajanje

1.6.2006-1.1.2009

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo – okolje in energija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Province of South-Holland

Zuid-Hollandplein 1

2509 LP The Hague

Nederland

Drugi podatki

Navezava na N 101/04 in N 246/05

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | N 535/07 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Campania |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Nadomestilo za škodo, nastalo na poljščinah in kmetijskih infrastrukturah zaradi neugodnih vremenskih razmer |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | Glej odobreno shemo (NN 54/A/04) |
| Intenzivnost | Do 100 % stroškov škode |
| Trajanje | Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je odobrila Komisija |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum sprejetja odločitve

29.10.2007

Številka pomoči

N 535/07

Država članica

Italija

Regija

Campania

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Nadomestilo za škodo, nastalo na poljščinah in kmetijskih infrastrukturah zaradi neugodnih vremenskih razmer

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Glej odobreno shemo (NN 54/A/04)

Intenzivnost

Do 100 % stroškov škode

Trajanje

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je odobrila Komisija

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Drugi podatki

Ukrep za uporabo sheme pomoči, ki jo je Komisija odobrila v okviru državne pomoči NN 54/A/04 (dopis Komisije C(2005) 1622 konč. z dne 7. junija 2005)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | N 620/07 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Lombardia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Odprava posledic neugodnih vremenskih razmer |
| Oblika pomoči | Subvencije |
| Proračun | Glej pomoč NN 54/A/04 |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | Do konca izplačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

4.12.2008

Številka pomoči

N 620/07

Država članica

Italija

Regija

Lombardia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Odprava posledic neugodnih vremenskih razmer

Oblika pomoči

Subvencije

Proračun

Glej pomoč NN 54/A/04

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Do konca izplačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Številka pomoči | N 689/07 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Veneto |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza) |
| Pravna podlaga | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Odprava posledic neugodnih vremenskih razmer |
| Oblika pomoči | Subvencije |
| Proračun | Glej pomoč NN 54/A/04 |
| Intenzivnost | Do 100 % |
| Trajanje | Do konca izplačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

19.12.2007

Številka pomoči

N 689/07

Država članica

Italija

Regija

Veneto

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza)

Pravna podlaga

Decreto legislativo n. 102/2004

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Odprava posledic neugodnih vremenskih razmer

Oblika pomoči

Subvencije

Proračun

Glej pomoč NN 54/A/04

Intenzivnost

Do 100 %

Trajanje

Do konca izplačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/16

---

Menjalni tečaji eura (1)

15. aprila 2008

(2008/C 94/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5828 |
| JPY | japonski jen | 159,87 |
| DKK | danska krona | 7,4594 |
| GBP | funt šterling | 0,8049 |
| SEK | švedska krona | 9,419 |
| CHF | švicarski frank | 1,5817 |
| ISK | islandska krona | 117,6 |
| NOK | norveška krona | 7,9105 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,819 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 252,17 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6971 |
| PLN | poljski zlot | 3,4103 |
| RON | romunski leu | 3,6213 |
| SKK | slovaška krona | 32,334 |
| TRY | turška lira | 2,0828 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7121 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6168 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,3355 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0184 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1471 |
| KRW | južnokorejski won | 1 564,6 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,538 |
| CNY | kitajski juan | 11,0677 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,262 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 553,85 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0151 |
| PHP | filipinski peso | 66,003 |
| RUB | ruski rubelj | 37,136 |
| THB | tajski bat | 50,009 |
| BRL | brazilski real | 2,6635 |
| MXN | mehiški peso | 16,5545 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5828

JPY

japonski jen

159,87

DKK

danska krona

7,4594

GBP

funt šterling

0,8049

SEK

švedska krona

9,419

CHF

švicarski frank

1,5817

ISK

islandska krona

117,6

NOK

norveška krona

7,9105

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,819

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

252,17

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6971

PLN

poljski zlot

3,4103

RON

romunski leu

3,6213

SKK

slovaška krona

32,334

TRY

turška lira

2,0828

AUD

avstralski dolar

1,7121

CAD

kanadski dolar

1,6168

HKD

hongkonški dolar

12,3355

NZD

novozelandski dolar

2,0184

SGD

singapurski dolar

2,1471

KRW

južnokorejski won

1 564,6

ZAR

južnoafriški rand

12,538

CNY

kitajski juan

11,0677

HRK

hrvaška kuna

7,262

IDR

indonezijska rupija

14 553,85

MYR

malezijski ringit

5,0151

PHP

filipinski peso

66,003

RUB

ruski rubelj

37,136

THB

tajski bat

50,009

BRL

brazilski real

2,6635

MXN

mehiški peso

16,5545

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/17

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 17. septembra 2007 v zvezi z osnutkom odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.3333 – Sony/BMG

Poročevalka: Danska

(2008/C 94/07)

| 1. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da priglašeno dejanje tvori koncentracijo v smislu Uredbe (EGS) št. 4064/89 o združitvah. |
| --- | --- |

1.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da priglašeno dejanje tvori koncentracijo v smislu Uredbe (EGS) št. 4064/89 o združitvah.

| 2. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da ima priglašeno dejanje razsežnost Skupnosti, kot je opredeljena v navedeni Uredbi. |
| --- | --- |

2.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da ima priglašeno dejanje razsežnost Skupnosti, kot je opredeljena v navedeni Uredbi.

| 3. | Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da so v tej zadevi upoštevni proizvodni trgi:






  (a) | trg fizičnih glasbenih posnetkov; |
| --- | --- | --- |

3.

Večina članov Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da so v tej zadevi upoštevni proizvodni trgi:

(a)

trg fizičnih glasbenih posnetkov;

| (b) | trg licenciranja glasbenih posnetkov v digitalni obliki, ki bo v prihodnje morda razdeljen na trg glasbe na spletu in trg mobilne digitalne glasbe. |
| --- | --- |

(b)

trg licenciranja glasbenih posnetkov v digitalni obliki, ki bo v prihodnje morda razdeljen na trg glasbe na spletu in trg mobilne digitalne glasbe.

Manjšina članov Svetovalnega odbora se ne strinja s točko 3(a).

| 4. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da je trg fizičnih glasbenih posnetkov po obsegu nacionalen. |
| --- | --- |

4.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da je trg fizičnih glasbenih posnetkov po obsegu nacionalen.

| 5. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da je trg glasbenih posnetkov v digitalni obliki po obsegu nacionalen. |
| --- | --- |

5.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da je trg glasbenih posnetkov v digitalni obliki po obsegu nacionalen.

| 6. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila k oblikovanju enotnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih fizičnih glasbenih posnetkov bistveno ovirana. |
| --- | --- |

6.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila k oblikovanju enotnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih fizičnih glasbenih posnetkov bistveno ovirana.

| 7. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila k oblikovanju enotnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih glasbenih posnetkov v digitalni obliki bistveno ovirana. |
| --- | --- |

7.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila k oblikovanju enotnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih glasbenih posnetkov v digitalni obliki bistveno ovirana.

| 8. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila h krepitvi ali oblikovanju skupnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih fizičnih glasbenih posnetkov bistveno ovirana. |
| --- | --- |

8.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila h krepitvi ali oblikovanju skupnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih fizičnih glasbenih posnetkov bistveno ovirana.

| 9. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila h krepitvi ali oblikovanju skupnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih glasbenih posnetkov v digitalni obliki bistveno ovirana. |
| --- | --- |

9.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo vodila h krepitvi ali oblikovanju skupnega prevladujočega položaja, zaradi katerega bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu v kateri koli državi EGP na trgih glasbenih posnetkov v digitalni obliki bistveno ovirana.

| 10. | Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da se predlagano koncentracijo razglasi za združljivo s skupnim trgom ter Sporazumom EGP. |
| --- | --- |

10.

Člani Svetovalnega odbora se strinjajo s Komisijo, da se predlagano koncentracijo razglasi za združljivo s skupnim trgom ter Sporazumom EGP.

| 11. | Svetovalni odbor meni, da je Komisija ustrezno upoštevala ugotovitve Sodišča prve stopnje v zadevi Impala. |
| --- | --- |

11.

Svetovalni odbor meni, da je Komisija ustrezno upoštevala ugotovitve Sodišča prve stopnje v zadevi Impala.

| 12. | Člani Svetovalnega odbora priporočajo objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

12.

Člani Svetovalnega odbora priporočajo objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/18

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.3333 – Sony/BMG

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2008/C 94/08)

Komisija je 9. januarja 2004 prejela priglasitev predlagane koncentracije s katero sta podjetji Bertelsmann AG in Sony Corporation of America z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi pridobili skupni nadzor nad skupno glasbeno založbo „Sony BMG“ v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 4064/89 (Uredba o združitvah).

Komisija je 19. julija 2004 razglasila koncentracijo za skladno s skupnim trgom. Pooblaščenec za zaslišanje je 13. julija 2004 v svojem končnem poročilu ugotovil, da je bila spoštovana pravica do zaslišanja vseh udeležencev v postopku. (1)

Kasneje, 13. julija 2006, je Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti na podlagi zahteve za razveljavitev, ki sta jo vložila Independent Music Publisher in Labels Association (IMPALA), razveljavilo odločbo Komisije.

Komisija je 31. januarja 2007 prejela posodobljeno različico prvotne priglasitve s potrebnimi informacijami in podatki, ki so ji omogočili oceniti priglašeno transakcijo ob upoštevanju obstoječih tržnih pogojev. Posodobljena priglasitev je vsebovala ustanovitev skupne glasbene založbe „Sony BMG“, ki je bila dopolnjena na podlagi odločbe Komisije o odobritvi z dne 19. julija 2004.

Komisija je po proučitvi posodobljene priglasitve sklenila, da priglašena transakcija spada v področje uporabe Uredbe o združitvah in da vzbuja resne dvome glede združljivosti s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. Komisija se je zato 1. marca 2007 odločila sprožiti postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah.

Postopek je bil začasno ustavljen od 22. marca 2007 do 26. junija 2007 v skladu s členom 11(5) Uredbe o združitvah, ker stranki nista v celoti odgovorili na zahtevo po podatkih.

Na zahtevo ter v skladu s kodeksom GD za konkurenco o najboljši praksi za izvedbo postopkov nadzora koncentracij ES je bil strankam 15. marca, 8. maja in 3. avgusta 2007 dovoljen dostop do ključnih dokumentov v spisu, ki so jih predložile tretje stranke.

V nadaljevanju je IMPALA kot tretja stranka, ki predstavlja neodvisne glasbene založbe, na zahtevo prejela nezaupno različico člena 6(1)(c) sklepa in nadaljnje pripombe ter druge ključne dokumente, ki so jih v tej zadevi predložile stranke, zlasti njihove pripombe na stališča IMPALE.

Po temeljiti tržni raziskavi služb Komisije, je bilo ugotovljeno, da predlagana transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu in je torej združljiva s skupnim trgom in sporazumom EGP. Zato strankam v tej zadevi ni bilo poslano Obvestilo o nasprotovanju.

Pooblaščenec za zaslišanje ni prejel nobenih poizvedb, niti mu niso bili predloženi nobeni podatki s strani strank ali katere koli tretje stranke. Zadeva ne zahteva nobenih posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.

Bruselj, 25. septembra 2007

Karen WILLIAMS

---

(1)  UL C 52, 2.3.2005, str. 5.

1

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/19

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 3. oktobra 2007

o razglasitvi koncentracije za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.3333 – Sony/BMG)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 94/09)

Komisija je 3. oktobra 2007 na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij (1) in zlasti člena 8(2) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   STRANKI IN DEJAVNOST

| 1. | Sony deluje na svetovni ravni na področju snemanja in izdajanja glasbe, industrijske elektronike in elektronike za široko potrošnjo ter na področju zabave. Bertelsmann je mednarodno medijsko podjetje, ki deluje na področju snemanja glasbe, televizijske in radijske produkcije ter programov, izdajanja knjig, revij in časopisov, tiska in javnih glasil ter knjižnih in glasbenih klubov. |
| --- | --- |

1.

Sony deluje na svetovni ravni na področju snemanja in izdajanja glasbe, industrijske elektronike in elektronike za široko potrošnjo ter na področju zabave. Bertelsmann je mednarodno medijsko podjetje, ki deluje na področju snemanja glasbe, televizijske in radijske produkcije ter programov, izdajanja knjig, revij in časopisov, tiska in javnih glasil ter knjižnih in glasbenih klubov.

| 2. | Ponovno priglašena koncentracija vsebuje ustanovitev skupne glasbene založbe Sony BMG, ki je bila končana na podlagi odločbe o odobritvi, ki jo je Komisija izdala 19. julija 2004. Podjetje Bertelsmann je vstopilo v skupno podjetje z globalno dejavnostjo glasbenih posnetkov, ki jo je opravljala njegova hčerinska družba v popolni lasti Bertelsmann Media Group („BMG“); podjetje Sony pa z globalno dejavnostjo glasbenih posnetkov – razen Japonske – ki jo je opravljalo podjetje Sony Music Entertainment. |
| --- | --- |

2.

Ponovno priglašena koncentracija vsebuje ustanovitev skupne glasbene založbe Sony BMG, ki je bila končana na podlagi odločbe o odobritvi, ki jo je Komisija izdala 19. julija 2004. Podjetje Bertelsmann je vstopilo v skupno podjetje z globalno dejavnostjo glasbenih posnetkov, ki jo je opravljala njegova hčerinska družba v popolni lasti Bertelsmann Media Group („BMG“); podjetje Sony pa z globalno dejavnostjo glasbenih posnetkov – razen Japonske – ki jo je opravljalo podjetje Sony Music Entertainment.

II.   POSTOPEK

| 3. | Komisija je 9. januarja 2004 v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 4064/89 prejela priglasitev predlagane skupne glasbene založbe Sony/BMG. Komisija je 19. julija 2004 koncentracijo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Podjetji Bertelsmann in Sony zdaj skupaj nadzorujeta Sony BMG, ki je polno delujoče skupno podjetje. Po besedah priglasiteljev je bila izvedba koncentracije postopna in se je v celoti končala v letu 2006. |
| --- | --- |

3.

Komisija je 9. januarja 2004 v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 4064/89 prejela priglasitev predlagane skupne glasbene založbe Sony/BMG. Komisija je 19. julija 2004 koncentracijo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Podjetji Bertelsmann in Sony zdaj skupaj nadzorujeta Sony BMG, ki je polno delujoče skupno podjetje. Po besedah priglasiteljev je bila izvedba koncentracije postopna in se je v celoti končala v letu 2006.

| 4. | Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti je 13. julija 2006 odločbo Komisije razglasilo za nično (2). Komisija je 31. januarja 2007 prejela dopolnjeno različico prvotne priglasitve. Po preučitvi priglasitve 1. marca 2007 je Komisija ugotovila, da priglašeno dejanje spada v uporabo Uredbe (EGS) št. 4046/89, in izrazila resne pomisleke glede njegove združljivosti s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

4.

Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti je 13. julija 2006 odločbo Komisije razglasilo za nično (2). Komisija je 31. januarja 2007 prejela dopolnjeno različico prvotne priglasitve. Po preučitvi priglasitve 1. marca 2007 je Komisija ugotovila, da priglašeno dejanje spada v uporabo Uredbe (EGS) št. 4046/89, in izrazila resne pomisleke glede njegove združljivosti s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP.

| 5. | Z odločbo z dne 22. marca 2007 so se v skladu s členom 11(5) Uredbe (EGS) št. 4064/89 od priglasiteljev zahtevale dodatne informacije. Priglasitelja sta zahtevane informacije predložila 26. junija 2007 in tako nadaljevala časovni razpored druge faze. |
| --- | --- |

5.

Z odločbo z dne 22. marca 2007 so se v skladu s členom 11(5) Uredbe (EGS) št. 4064/89 od priglasiteljev zahtevale dodatne informacije. Priglasitelja sta zahtevane informacije predložila 26. junija 2007 in tako nadaljevala časovni razpored druge faze.

III.   UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRGI

| 6. | Obe stranki sta dejavni na področju odkrivanja in spodbujanja izvajalcev (tako imenovanega A&R: artist and repertoire (izvajalec in repertoar)) ter nadaljnjega trženja in prodaje glasbenih posnetkov. Družba Sony BMG se ne ukvarja s sorodnimi dejavnostmi, kot so glasbeno založništvo ter proizvodnja in distribucija fonogramov. Dejavnosti družb Sony in BMG na teh področjih so ostale pri matičnih družbah ali pa sta jih odprodali. |
| --- | --- |

6.

Obe stranki sta dejavni na področju odkrivanja in spodbujanja izvajalcev (tako imenovanega A&R: artist and repertoire (izvajalec in repertoar)) ter nadaljnjega trženja in prodaje glasbenih posnetkov. Družba Sony BMG se ne ukvarja s sorodnimi dejavnostmi, kot so glasbeno založništvo ter proizvodnja in distribucija fonogramov. Dejavnosti družb Sony in BMG na teh področjih so ostale pri matičnih družbah ali pa sta jih odprodali.

1.   Fizični glasbeni posnetki

| 7. | Priglasitelja menita, da zadevni proizvodni trg predstavlja trg za glasbene posnetke (tj. odkrivanje in spodbujanje izvajalcev ter promocija, prodaja in trženje glasbenih posnetkov) vseh glasbenih zvrsti. Členitev po zvrsteh (mednarodni pop, domači pop, klasična glasba in kompilacije) se ne šteje za pomembno. |
| --- | --- |

7.

Priglasitelja menita, da zadevni proizvodni trg predstavlja trg za glasbene posnetke (tj. odkrivanje in spodbujanje izvajalcev ter promocija, prodaja in trženje glasbenih posnetkov) vseh glasbenih zvrsti. Členitev po zvrsteh (mednarodni pop, domači pop, klasična glasba in kompilacije) se ne šteje za pomembno.

| 8. | Z vidika povpraševanja se končni uporabniki odločajo o nakupu na podlagi številnih dejavnikov, med katerimi so zvrst glasbe (žanr) ter razlike med mednarodno in domačo glasbo, novo objavo in retrospektivno izdajo, posameznim izvajalcem in kompilacijo, malo ploščo („singlom“) in albumom ter vprašanje, ali je glasba izdana v okviru promocijske kampanje. Z vidika ponudbe lahko glasbene založbe podpišejo pogodbe z izvajalci in prodajajo plošče iz širokega spektra različnih zvrsti glasbe. Nekatere neodvisne založbe se kljub temu specializirajo za nekatere posebne zvrsti. Raziskava trga kaže, da so vsi slogi in zvrsti združeni skupaj v širši trg, ki je odvisen od različnih glasbenih standardov in vplivov. Večina glasbenih trgovin prodaja raznolike glasbene zvrsti. Poleg tega je težko jasno in dosledno opredeliti kategorije in zvrsti, ker so si vse zelo podobne (proizvajalci, prodajna mesta, uporabniki, pogodbeni mehanizmi), kar kaže, da razlikovanje med različnimi trgi ni pomembno. Glede kompilacij velja splošno stališče, da tvorijo ločen trg z vidika povpraševanja, vendar se mnenja dobaviteljev (glasbenih založb) glede tega vprašanja razlikujejo. Na podlagi razmislekov Komisija ugotavlja, da upoštevni proizvodni trg za fizične glasbene posnetke vključuje vse fizične albume na glasbenih zgoščenkah, ne glede na njihovo zvrst ali status kompilacije/posameznega izvajalca. |
| --- | --- |

8.

Z vidika povpraševanja se končni uporabniki odločajo o nakupu na podlagi številnih dejavnikov, med katerimi so zvrst glasbe (žanr) ter razlike med mednarodno in domačo glasbo, novo objavo in retrospektivno izdajo, posameznim izvajalcem in kompilacijo, malo ploščo („singlom“) in albumom ter vprašanje, ali je glasba izdana v okviru promocijske kampanje. Z vidika ponudbe lahko glasbene založbe podpišejo pogodbe z izvajalci in prodajajo plošče iz širokega spektra različnih zvrsti glasbe. Nekatere neodvisne založbe se kljub temu specializirajo za nekatere posebne zvrsti. Raziskava trga kaže, da so vsi slogi in zvrsti združeni skupaj v širši trg, ki je odvisen od različnih glasbenih standardov in vplivov. Večina glasbenih trgovin prodaja raznolike glasbene zvrsti. Poleg tega je težko jasno in dosledno opredeliti kategorije in zvrsti, ker so si vse zelo podobne (proizvajalci, prodajna mesta, uporabniki, pogodbeni mehanizmi), kar kaže, da razlikovanje med različnimi trgi ni pomembno. Glede kompilacij velja splošno stališče, da tvorijo ločen trg z vidika povpraševanja, vendar se mnenja dobaviteljev (glasbenih založb) glede tega vprašanja razlikujejo. Na podlagi razmislekov Komisija ugotavlja, da upoštevni proizvodni trg za fizične glasbene posnetke vključuje vse fizične albume na glasbenih zgoščenkah, ne glede na njihovo zvrst ali status kompilacije/posameznega izvajalca.

2.   Glasbeni posnetki v digitalnih formatih

| 9. | Digitalna glasba je uporabniku na voljo prek interneta ali mobilnih omrežij v različnih oblikah, med drugim v obliki prenosov (posnetkov, albumov in melodij za mobilne telefone), naročniških storitev ali neposrednega predvajanja. Ker je podjetje Sony BMG večinoma dejavno na veleprodajni ravni – ponudnikom digitalne glasbe podeljuje dovoljenja za svoj katalog digitalne glasbe – kot upoštevni trg velja trg na debelo za dovoljenja za digitalno glasbo. |
| --- | --- |

9.

Digitalna glasba je uporabniku na voljo prek interneta ali mobilnih omrežij v različnih oblikah, med drugim v obliki prenosov (posnetkov, albumov in melodij za mobilne telefone), naročniških storitev ali neposrednega predvajanja. Ker je podjetje Sony BMG večinoma dejavno na veleprodajni ravni – ponudnikom digitalne glasbe podeljuje dovoljenja za svoj katalog digitalne glasbe – kot upoštevni trg velja trg na debelo za dovoljenja za digitalno glasbo.

| 10. | Tako kot v predhodnih odločbah Komisija tudi zdaj ugotavlja, da se razvija nov, toda ločen trg za spletno posredovanje glasbe, ki vključuje neposredno predvajanje in prenašanje glasbe. Medtem ko digitalne glasbene storitve do neke mere konkurirajo fizični prodaji glasbe, raziskava trga kaže, da ni verjetno, da bi digitalna prodaja več kot le delno nadomestila fizični trg. Z vidika končnega uporabnika se digitalna glasba torej lahko obravnava kot dodatek fizični glasbi, ne pa njen nadomestek. Z vidika ponudbe se struktura digitalnih glasbenih storitev razlikuje od fizične trgovine na drobno, saj pri vodilnih glasbenih založbah obstajajo posebni oddelki za fizično in digitalno glasbo, da bi vrednostne verige digitalne glasbe vodili ločeno od fizičnega trga. Poleg tega so tehnični in tržni pogoji, ki so predmet pogajanj digitalnih glasbenih storitev, drugačni od tistih, ki prevladujejo na fizičnem trgu. Nadalje se trženje in struktura stroškov na digitalnem trgu močno razlikujeta od tistih na fizičnem trgu. Zato je mogoče sklepati, da z vidika ponudbe in povpraševanja trg na debelo za dovoljenja za digitalno (spletno/mobilno) glasbo pomeni ločen trg od trga na debelo za fizične glasbene posnetke. Komisija ni obravnavala vprašanja, ali bi mobilna glasba zaradi omejene zamenljivosti povpraševanja, predvsem na ravni končnih uporabnikov, lahko predstavljala proizvodni trg, ločen od trga za spletno glasbo. |
| --- | --- |

10.

Tako kot v predhodnih odločbah Komisija tudi zdaj ugotavlja, da se razvija nov, toda ločen trg za spletno posredovanje glasbe, ki vključuje neposredno predvajanje in prenašanje glasbe. Medtem ko digitalne glasbene storitve do neke mere konkurirajo fizični prodaji glasbe, raziskava trga kaže, da ni verjetno, da bi digitalna prodaja več kot le delno nadomestila fizični trg. Z vidika končnega uporabnika se digitalna glasba torej lahko obravnava kot dodatek fizični glasbi, ne pa njen nadomestek. Z vidika ponudbe se struktura digitalnih glasbenih storitev razlikuje od fizične trgovine na drobno, saj pri vodilnih glasbenih založbah obstajajo posebni oddelki za fizično in digitalno glasbo, da bi vrednostne verige digitalne glasbe vodili ločeno od fizičnega trga. Poleg tega so tehnični in tržni pogoji, ki so predmet pogajanj digitalnih glasbenih storitev, drugačni od tistih, ki prevladujejo na fizičnem trgu. Nadalje se trženje in struktura stroškov na digitalnem trgu močno razlikujeta od tistih na fizičnem trgu. Zato je mogoče sklepati, da z vidika ponudbe in povpraševanja trg na debelo za dovoljenja za digitalno (spletno/mobilno) glasbo pomeni ločen trg od trga na debelo za fizične glasbene posnetke. Komisija ni obravnavala vprašanja, ali bi mobilna glasba zaradi omejene zamenljivosti povpraševanja, predvsem na ravni končnih uporabnikov, lahko predstavljala proizvodni trg, ločen od trga za spletno glasbo.

IV.   UPOŠTEVNI GEOGRAFSKI TRGI

1.   Fizični glasbeni posnetki

| 11. | Priglasitelja menita, da je glasbeno založništvo po obsegu nacionalno, saj oblikovanje cen (vključno s popusti) in prodaja glasbenih posnetkov večinoma potekata na nacionalni ravni. Poleg tega v vseh državah članicah obstaja močno povpraševanje po domačih izvajalcih in sta odkrivanje ter spodbujanje novih izvajalcev deloma lokalni dejavnosti. Priglasitelja obenem opozarjata, da zaradi majhnega števila mednarodno prisotnih velikih strank trženje večinoma poteka na nacionalni ravni, deleži različnih glasbenih založb pa se razlikujejo med državami članicami. Poleg tega je veliko neodvisnih založb prisotnih le v eni ali nekaj državah članicah. |
| --- | --- |

11.

Priglasitelja menita, da je glasbeno založništvo po obsegu nacionalno, saj oblikovanje cen (vključno s popusti) in prodaja glasbenih posnetkov večinoma potekata na nacionalni ravni. Poleg tega v vseh državah članicah obstaja močno povpraševanje po domačih izvajalcih in sta odkrivanje ter spodbujanje novih izvajalcev deloma lokalni dejavnosti. Priglasitelja obenem opozarjata, da zaradi majhnega števila mednarodno prisotnih velikih strank trženje večinoma poteka na nacionalni ravni, deleži različnih glasbenih založb pa se razlikujejo med državami članicami. Poleg tega je veliko neodvisnih založb prisotnih le v eni ali nekaj državah članicah.

| 12. | Tako kot v predhodnih odločbah Komisija tudi zdaj ugotavlja, da ima upoštevni geografski trg nacionalne in mednarodne značilnosti. Rezultati raziskave trga še vedno kažejo, da gre za nacionalne trge. Še zlasti nacionalni repertoar (razen anglo-ameriškega repertoarja) je običajno zanimiv le za širši krog občinstva v domači državi ali državah z istim jezikom, oblikovanje cen se, kot sta predložila priglasitelja, razlikuje od države do države, trženje pa se izvaja na nacionalni ravni. Na podlagi teh premislekov Komisija ugotavlja, da je upoštevni geografski trg za fizične glasbene posnetke nacionalen. |
| --- | --- |

12.

Tako kot v predhodnih odločbah Komisija tudi zdaj ugotavlja, da ima upoštevni geografski trg nacionalne in mednarodne značilnosti. Rezultati raziskave trga še vedno kažejo, da gre za nacionalne trge. Še zlasti nacionalni repertoar (razen anglo-ameriškega repertoarja) je običajno zanimiv le za širši krog občinstva v domači državi ali državah z istim jezikom, oblikovanje cen se, kot sta predložila priglasitelja, razlikuje od države do države, trženje pa se izvaja na nacionalni ravni. Na podlagi teh premislekov Komisija ugotavlja, da je upoštevni geografski trg za fizične glasbene posnetke nacionalen.

2.   Glasbeni posnetki v digitalnih formatih

| 13. | Geografski obseg digitalne distribucije glasbe je večji od nacionalnega, saj internet ne pozna meja in omogoča, da je glasba uporabnikom na voljo „kadar koli in kjer koli“. Vendar pa je raziskava trga pokazala – v skladu z odločbo iz leta 2004 – da je trg po obsegu še vedno nacionalen. Na veleprodajni ravni ponudnikom spletne glasbe dovoljenja večinoma podeljujejo glasbene založbe za izkoriščanje na določenem (nacionalnem) ozemlju. Na maloprodajni ravni je raziskava trga razkrila razlike v sestavi, povpraševanju, razvoju in dinamiki digitalnega trga med ustreznimi državami članicami, ki bi podprle vzpostavitev nacionalnih trgov. Trg podeljevanja dovoljenj za digitalno glasbo se po svojem obsegu torej lahko obravnava kot nacionalen. |
| --- | --- |

13.

Geografski obseg digitalne distribucije glasbe je večji od nacionalnega, saj internet ne pozna meja in omogoča, da je glasba uporabnikom na voljo „kadar koli in kjer koli“. Vendar pa je raziskava trga pokazala – v skladu z odločbo iz leta 2004 – da je trg po obsegu še vedno nacionalen. Na veleprodajni ravni ponudnikom spletne glasbe dovoljenja večinoma podeljujejo glasbene založbe za izkoriščanje na določenem (nacionalnem) ozemlju. Na maloprodajni ravni je raziskava trga razkrila razlike v sestavi, povpraševanju, razvoju in dinamiki digitalnega trga med ustreznimi državami članicami, ki bi podprle vzpostavitev nacionalnih trgov. Trg podeljevanja dovoljenj za digitalno glasbo se po svojem obsegu torej lahko obravnava kot nacionalen.

V.   OCENA

1.   Trg glasbenih posnetkov v digitalnih formatih

1.1   Ni enostranskih protikonkurenčnih učinkov

| 14. | Medtem ko je bila industrija glasbenih posnetkov koncentrirana že pred združitvijo v letu 2004, tržni deleži družbe Sony BMG ostajajo nižji od vrednosti, ki bi načelno pomenile posamični prevladujoči položaj na katerem koli od nacionalnih trgov. Združitev poleg tega ni povzročila konkurenčnih vprašanj v zvezi z zaprtjem trga za trgovce na drobno z digitalno glasbo, proizvajalce prenosnih glasbenih predvajalnikov ali neodvisne glasbene založbe. Digitalni trg je lahko predvsem priložnost za neodvisne založbe, da pridobijo povpraševanje, ne da bi se morale zanašati na distribucijo in tradicionalne trgovce na drobno. |
| --- | --- |

14.

Medtem ko je bila industrija glasbenih posnetkov koncentrirana že pred združitvijo v letu 2004, tržni deleži družbe Sony BMG ostajajo nižji od vrednosti, ki bi načelno pomenile posamični prevladujoči položaj na katerem koli od nacionalnih trgov. Združitev poleg tega ni povzročila konkurenčnih vprašanj v zvezi z zaprtjem trga za trgovce na drobno z digitalno glasbo, proizvajalce prenosnih glasbenih predvajalnikov ali neodvisne glasbene založbe. Digitalni trg je lahko predvsem priložnost za neodvisne založbe, da pridobijo povpraševanje, ne da bi se morale zanašati na distribucijo in tradicionalne trgovce na drobno.

1.2   Ni dokazov o nastanku ali krepitvi kolektivnega prevladujočega položaja na trgu digitalne glasbene distribucije

| 15. | Raziskava trga se je osredotočila na to, ali je koncentracija povzročila ali okrepila kolektivni prevladujoči položaj podeljevanja dovoljenj za glasbo ponudnikom digitalne glasbe na trgu na debelo. Glede na to, da ponudniki spletne/mobilne glasbe potrebujejo dovoljenja vseh vodilnih glasbenih založb, da bi lahko ponujali čim popolnejši repertoar, je bilo preučeno vprašanje, ali bi združitev družbe Sony BMG lahko vodilnim glasbenim založbam na že tako koncentriranem trgu omogočala oziroma bistveno olajšala kolektivno prevlado nad trgovino na debelo z dovoljenji na trgu digitalne glasbe. |
| --- | --- |

15.

Raziskava trga se je osredotočila na to, ali je koncentracija povzročila ali okrepila kolektivni prevladujoči položaj podeljevanja dovoljenj za glasbo ponudnikom digitalne glasbe na trgu na debelo. Glede na to, da ponudniki spletne/mobilne glasbe potrebujejo dovoljenja vseh vodilnih glasbenih založb, da bi lahko ponujali čim popolnejši repertoar, je bilo preučeno vprašanje, ali bi združitev družbe Sony BMG lahko vodilnim glasbenim založbam na že tako koncentriranem trgu omogočala oziroma bistveno olajšala kolektivno prevlado nad trgovino na debelo z dovoljenji na trgu digitalne glasbe.

Značilnosti trga

| 16. | Tajno dogovarjanje se načelno obravnava kot nezdružljivo z dinamično in nestabilno naravo, ki opredeljuje digitalni trg. Ker so poslovni modeli raznovrstni in se še razvijajo, je razvoj digitalnega trga nezanesljiv. Medtem ko digitalni trg privlači pogoste nove vstope, je povpraševanje izredno koncentrirano, saj je spletna glasbena storitev iTunes družbe Apple vodilna trgovina digitalne glasbe na drobno na vseh nacionalnih trgih, zato ima storitev iTunes določeno stopnjo izravnalne kupne moči. Cenovna strategija, ki jo je iTunes uvedel na digitalnem trgu – in ki jo posnema večina drugih ponudnikov glasbenih storitev –, je prodajanje glasbe po standardni ceni za posnetek, kar bistveno omeji zmožnost vodilnih glasbenih založb, da bi na veleprodajni ravni postavljale različne cene. |
| --- | --- |

16.

Tajno dogovarjanje se načelno obravnava kot nezdružljivo z dinamično in nestabilno naravo, ki opredeljuje digitalni trg. Ker so poslovni modeli raznovrstni in se še razvijajo, je razvoj digitalnega trga nezanesljiv. Medtem ko digitalni trg privlači pogoste nove vstope, je povpraševanje izredno koncentrirano, saj je spletna glasbena storitev iTunes družbe Apple vodilna trgovina digitalne glasbe na drobno na vseh nacionalnih trgih, zato ima storitev iTunes določeno stopnjo izravnalne kupne moči. Cenovna strategija, ki jo je iTunes uvedel na digitalnem trgu – in ki jo posnema večina drugih ponudnikov glasbenih storitev –, je prodajanje glasbe po standardni ceni za posnetek, kar bistveno omeji zmožnost vodilnih glasbenih založb, da bi na veleprodajni ravni postavljale različne cene.

Pogoji za nastanek kolektivnega prevladujočega položaja

| 17. | Raziskava trga je preverila, ali na trgu digitalne glasbe obstajajo pogoji za nastanek kolektivnega prevladujočega položaja. |
| --- | --- |

17.

Raziskava trga je preverila, ali na trgu digitalne glasbe obstajajo pogoji za nastanek kolektivnega prevladujočega položaja.

Preglednost

| 18. | Raziskava je zlasti preučila, ali prevladujoči maloprodajni model oblikovanja cen vodilnim glasbenim založbam omogoča neposredno ali posredno podlago za usklajevanje cen. Kar zadeva zmožnost vodilnih glasbenih založb, da spremljajo zavezanost h kakršnim koli tovrstnim pogojem usklajevanja, je bilo preučeno, koliko so vodilne glasbene založbe prilagodile cene v svojih pogodbah s ponudniki digitalne glasbe, in, kjer obstaja določena stopnja prilagajanja cen v trgovini na debelo, ali je bilo to morebiti posledica usklajevanja oziroma konkurenčnih dejavnikov, kot sta pogajalska moč velikih digitalnih trgovcev na debelo ali razvoj digitalnih trgov. Raziskava Komisije kaže, da si vsaka vodilna glasbena založba posebej prizadeva za kar najvišje povečanje svojih donosov od digitalne glasbe. Vodilne glasbene založbe postavljajo različne cene, uporabljajo različne cenovne strukture in različne poslovne modele, in to razlikovanje se še povečuje. |
| --- | --- |

18.

Raziskava je zlasti preučila, ali prevladujoči maloprodajni model oblikovanja cen vodilnim glasbenim založbam omogoča neposredno ali posredno podlago za usklajevanje cen. Kar zadeva zmožnost vodilnih glasbenih založb, da spremljajo zavezanost h kakršnim koli tovrstnim pogojem usklajevanja, je bilo preučeno, koliko so vodilne glasbene založbe prilagodile cene v svojih pogodbah s ponudniki digitalne glasbe, in, kjer obstaja določena stopnja prilagajanja cen v trgovini na debelo, ali je bilo to morebiti posledica usklajevanja oziroma konkurenčnih dejavnikov, kot sta pogajalska moč velikih digitalnih trgovcev na debelo ali razvoj digitalnih trgov. Raziskava Komisije kaže, da si vsaka vodilna glasbena založba posebej prizadeva za kar najvišje povečanje svojih donosov od digitalne glasbe. Vodilne glasbene založbe postavljajo različne cene, uporabljajo različne cenovne strukture in različne poslovne modele, in to razlikovanje se še povečuje.

| 19. | Raziskava kaže, da sta se v preteklih šestintridesetih mesecih raznolikost in kompleksnost veleprodajnih cenovnih struktur in dogovorov precej povečali. Večja kompleksnost izhaja iz dinamike pogajanj med vodilnimi glasbenimi založbami in digitalnimi trgovci na drobno ter vodi k prilagojenejšim pogodbam, ki odražajo položaj trgovca na drobno na trgu in vrednotenje storitve, ki jo ponuja. Te cenovne strukture se tudi pogosteje pregledujejo in spreminjajo. Poleg tega se vsebinske kategorije vse bolj podrobno razlikujejo. Obenem obstaja večje razlikovanje med pogodbami, sklenjenimi z digitalnimi trgovci na drobno na nacionalni ravni, saj lokalne uprave vodilnih glasbenih založb v zadevni državi članici pridobivajo vedno več vpliva pri pogajanjih za sklepanje pogodb. Natančneje, raziskava trga je izpostavila številne elemente, ki bi precej omejili zmožnost vodilnih glasbenih založb za prepoznavanje odklonov v zvezi s kakršnim koli tihim usklajevanjem veleprodajnih cen na podlagi tako opazovanih maloprodajnih cen. Splošno gledano obstaja težnja po bolj podrobi razčlenitvi veleprodajnih cen, kot so (i) popusti in cene na količino; (ii) dvostopenjski sistem oblikovanja cen; (iii) predplačila; (iv) spremembe omejitve uporabe; (v) vsebinski paketi. |
| --- | --- |

19.

Raziskava kaže, da sta se v preteklih šestintridesetih mesecih raznolikost in kompleksnost veleprodajnih cenovnih struktur in dogovorov precej povečali. Večja kompleksnost izhaja iz dinamike pogajanj med vodilnimi glasbenimi založbami in digitalnimi trgovci na drobno ter vodi k prilagojenejšim pogodbam, ki odražajo položaj trgovca na drobno na trgu in vrednotenje storitve, ki jo ponuja. Te cenovne strukture se tudi pogosteje pregledujejo in spreminjajo. Poleg tega se vsebinske kategorije vse bolj podrobno razlikujejo. Obenem obstaja večje razlikovanje med pogodbami, sklenjenimi z digitalnimi trgovci na drobno na nacionalni ravni, saj lokalne uprave vodilnih glasbenih založb v zadevni državi članici pridobivajo vedno več vpliva pri pogajanjih za sklepanje pogodb. Natančneje, raziskava trga je izpostavila številne elemente, ki bi precej omejili zmožnost vodilnih glasbenih založb za prepoznavanje odklonov v zvezi s kakršnim koli tihim usklajevanjem veleprodajnih cen na podlagi tako opazovanih maloprodajnih cen. Splošno gledano obstaja težnja po bolj podrobi razčlenitvi veleprodajnih cen, kot so (i) popusti in cene na količino; (ii) dvostopenjski sistem oblikovanja cen; (iii) predplačila; (iv) spremembe omejitve uporabe; (v) vsebinski paketi.

| 20. | Poleg teh značilnosti je bilo preučeno, ali opažena stopnja usklajevanja cen sama po sebi zadostuje za preglednost spletnega tržnega segmenta. Komisija je na podlagi analize preteklih podatkov o cenah vodilnih glasbenih založb in pogodb z digitalnimi trgovci na drobno ocenila, koliko vodilne glasbene založbe uporabljajo usklajene stopnje cen v svojih pogodbah s ponudniki digitalne glasbe v petnajstih državah članicah, ki so bile vključene v raziskavo. Ta raziskava podaja informacije o stopnji preglednosti in razvoju cenovnih struktur, o morebitnem usklajevanju cen in drugih pogodbenih pogojev med vodilnimi glasbenimi založbami in o tem, koliko združitev vpliva na te pogodbene pogoje. |
| --- | --- |

20.

Poleg teh značilnosti je bilo preučeno, ali opažena stopnja usklajevanja cen sama po sebi zadostuje za preglednost spletnega tržnega segmenta. Komisija je na podlagi analize preteklih podatkov o cenah vodilnih glasbenih založb in pogodb z digitalnimi trgovci na drobno ocenila, koliko vodilne glasbene založbe uporabljajo usklajene stopnje cen v svojih pogodbah s ponudniki digitalne glasbe v petnajstih državah članicah, ki so bile vključene v raziskavo. Ta raziskava podaja informacije o stopnji preglednosti in razvoju cenovnih struktur, o morebitnem usklajevanju cen in drugih pogodbenih pogojev med vodilnimi glasbenimi založbami in o tem, koliko združitev vpliva na te pogodbene pogoje.

| 21. | Z vidika različnih tržnih segmentov je variabilnost cen najopaznejša pri naročniških storitvah, neposrednem predvajanju, omejenem prenašanju in glasbenih storitvah na podlagi oglaševanja, za katere se je razvilo veliko različnih poslovnih modelov. Veleprodajne cene in drugi pogodbeni pogoji pri teh načinih uporabe niso pregledni in ni usklajevanja med vodilnimi glasbenimi založbami. Cene mobilnih aplikacij (melodije za mobilne telefone, mobilno preneseni glasbeni in videoposnetki) so zelo različne. Cenovne stopnje vodilnih glasbenih založb niso izenačene, saj večinoma uporabljajo različne stopnje za različne ponudnike mobilne glasbe v eni državi. Drugič, na ravni posameznih ponudnikov mobilne glasbe večina vodilnih glasbenih založb uporablja precej različne cene. Tretjič, cene se vedno bolj razlikujejo na podlagi prodane količine. |
| --- | --- |

21.

Z vidika različnih tržnih segmentov je variabilnost cen najopaznejša pri naročniških storitvah, neposrednem predvajanju, omejenem prenašanju in glasbenih storitvah na podlagi oglaševanja, za katere se je razvilo veliko različnih poslovnih modelov. Veleprodajne cene in drugi pogodbeni pogoji pri teh načinih uporabe niso pregledni in ni usklajevanja med vodilnimi glasbenimi založbami. Cene mobilnih aplikacij (melodije za mobilne telefone, mobilno preneseni glasbeni in videoposnetki) so zelo različne. Cenovne stopnje vodilnih glasbenih založb niso izenačene, saj večinoma uporabljajo različne stopnje za različne ponudnike mobilne glasbe v eni državi. Drugič, na ravni posameznih ponudnikov mobilne glasbe večina vodilnih glasbenih založb uporablja precej različne cene. Tretjič, cene se vedno bolj razlikujejo na podlagi prodane količine.

| 22. | Pri spletnih prenosih obstaja visoka stopnja razlikovanja med cenami za posamezne posnetke in albume visoke (premium) in srednje kakovosti. Za standardne prenose (posnetkov in albumov) so bile določene tri skupine trgovcev na drobno z različnimi stopnjami variabilnosti cen. Pri večini ponudnikov digitalne glasbe v vseh ocenjenih državah članicah obstaja precej širok razpon veleprodajnih cen, predpisanih zadevnim ponudnikom glasbenih storitev, in te razlike lahko nihajo. V drugi skupini ponudnikov glasbenih storitev je stopnja podobnosti med cenami izrazitejša, pri čemer je razlika med trenutno veljavnimi veleprodajnimi cenami med 10 % in 15 %. Obenem se pri teh ponudnikih glasbenih storitev obseg usklajevanja cen precej razlikuje med različnimi ponudniki v vseh ocenjevanih državah članicah. Višine cen, ki jih različne vodilne glasbene založbe predpišejo določenemu trgovcu na drobno, niso dosledne; obenem se te postavke lahko spreminjajo, tako da najdražja vodilna glasbena založba za določenega ponudnika glasbenih storitev v obdobju štiriindvajsetih mesecev postane najcenejša. Take ugotovitve so težko združljive s teorijo o tajnih dogovorih. |
| --- | --- |

22.

Pri spletnih prenosih obstaja visoka stopnja razlikovanja med cenami za posamezne posnetke in albume visoke (premium) in srednje kakovosti. Za standardne prenose (posnetkov in albumov) so bile določene tri skupine trgovcev na drobno z različnimi stopnjami variabilnosti cen. Pri večini ponudnikov digitalne glasbe v vseh ocenjenih državah članicah obstaja precej širok razpon veleprodajnih cen, predpisanih zadevnim ponudnikom glasbenih storitev, in te razlike lahko nihajo. V drugi skupini ponudnikov glasbenih storitev je stopnja podobnosti med cenami izrazitejša, pri čemer je razlika med trenutno veljavnimi veleprodajnimi cenami med 10 % in 15 %. Obenem se pri teh ponudnikih glasbenih storitev obseg usklajevanja cen precej razlikuje med različnimi ponudniki v vseh ocenjevanih državah članicah. Višine cen, ki jih različne vodilne glasbene založbe predpišejo določenemu trgovcu na drobno, niso dosledne; obenem se te postavke lahko spreminjajo, tako da najdražja vodilna glasbena založba za določenega ponudnika glasbenih storitev v obdobju štiriindvajsetih mesecev postane najcenejša. Take ugotovitve so težko združljive s teorijo o tajnih dogovorih.

| 23. | Določeno stopnjo usklajevanja cen je mogoče opaziti pri glasbeni storitvi iTunes. Čeprav so si nekatere vodilne glasbene založbe prizadevale prepričati podjetje Apple, da bi ob odprtju spletne prodajalne iTunes v Evropi sprejelo različno oblikovane cene (in s tem povečalo cene za izdaje z velikim povpraševanjem ter obratno), Apple domnevno ni želel odstopiti od svoje cenovne politike „ena cena za vse“. Glede na zelo veliko povpraševanje, ki ga je dosegla spletna glasbena trgovina iTunes (na primer z več kot 80 % prihodka, ki ga je s spletnimi prenosi v letu 2006 v Združenem kraljestvu, na Irskem, v Avstriji in Belgiji ustvarila ena od vodilnih glasbenih založb), ima njena pogajalska moč očitno velik vpliv na cene. Poleg tega iTunes v Združenem kraljestvu, ki je najnaprednejši digitalni trg v EGP, uporablja isto maloprodajno cenovno strukturo „ena cena za vse“ (čeprav po višji ceni kot v euroobmočju), medtem ko nekatere od vodilnih glasbenih založb uporabljajo veleprodajne cene, ki so bistveno drugačne od cen drugih vodilnih glasbenih založb. V okviru potrjene sheme tajnega dogovarjanja ni mogoče pojasniti, zakaj bi nekatere vodilne glasbene založbe sprejele nižje veleprodajne cene kot druge, zlasti glede na to, da so te cenovne razlike ohranjale tiste vodilne glasbene založbe, ki so sklenile nove pogodbe s spletno trgovino iTunes. |
| --- | --- |

23.

Določeno stopnjo usklajevanja cen je mogoče opaziti pri glasbeni storitvi iTunes. Čeprav so si nekatere vodilne glasbene založbe prizadevale prepričati podjetje Apple, da bi ob odprtju spletne prodajalne iTunes v Evropi sprejelo različno oblikovane cene (in s tem povečalo cene za izdaje z velikim povpraševanjem ter obratno), Apple domnevno ni želel odstopiti od svoje cenovne politike „ena cena za vse“. Glede na zelo veliko povpraševanje, ki ga je dosegla spletna glasbena trgovina iTunes (na primer z več kot 80 % prihodka, ki ga je s spletnimi prenosi v letu 2006 v Združenem kraljestvu, na Irskem, v Avstriji in Belgiji ustvarila ena od vodilnih glasbenih založb), ima njena pogajalska moč očitno velik vpliv na cene. Poleg tega iTunes v Združenem kraljestvu, ki je najnaprednejši digitalni trg v EGP, uporablja isto maloprodajno cenovno strukturo „ena cena za vse“ (čeprav po višji ceni kot v euroobmočju), medtem ko nekatere od vodilnih glasbenih založb uporabljajo veleprodajne cene, ki so bistveno drugačne od cen drugih vodilnih glasbenih založb. V okviru potrjene sheme tajnega dogovarjanja ni mogoče pojasniti, zakaj bi nekatere vodilne glasbene založbe sprejele nižje veleprodajne cene kot druge, zlasti glede na to, da so te cenovne razlike ohranjale tiste vodilne glasbene založbe, ki so sklenile nove pogodbe s spletno trgovino iTunes.

Povračilni ukrepi

| 24. | Drugi pogoj za nastanek kolektivnega prevladujočega položaja je obstoj neke oblike odvračilnega mehanizma v primeru odklonov. Raziskava trga ni dokazala obstoja verodostojnega mehanizma povračilnih ukrepov, ki bi prisilil vodilne glasbene založbe, da ostajajo v okviru morebitne tajno dogovorjene sheme. Dejstvo, da se veleprodajne cene vodilnih glasbenih založb lahko precej razlikujejo v nasprotnih smereh brez kakršnega koli opaznega odziva drugih vodilnih glasbenih založb, ni značilno za pregledni trg, na katerem je odklone preprosto opaziti in sprejeti povračilne ukrepe za ponovno upoštevanje tajnih dogovorov. Poleg tega so vodilne glasbene založbe v preteklih 12 mesecih uporabljale bolj raznolike kratkoročne in dolgoročne strategije kot kdajkoli prej. Raziskava ni podala dokazov, ki bi pojasnili, kako bi bila takšna enostranska dejanja določenih vodilnih glasbenih založb združljiva s tajno dogovorjeno shemo ali zakaj bi ta dejanja, ki vplivajo na pomemben del digitalnega trga, ostala brez povračilnih ukrepov. |
| --- | --- |

24.

Drugi pogoj za nastanek kolektivnega prevladujočega položaja je obstoj neke oblike odvračilnega mehanizma v primeru odklonov. Raziskava trga ni dokazala obstoja verodostojnega mehanizma povračilnih ukrepov, ki bi prisilil vodilne glasbene založbe, da ostajajo v okviru morebitne tajno dogovorjene sheme. Dejstvo, da se veleprodajne cene vodilnih glasbenih založb lahko precej razlikujejo v nasprotnih smereh brez kakršnega koli opaznega odziva drugih vodilnih glasbenih založb, ni značilno za pregledni trg, na katerem je odklone preprosto opaziti in sprejeti povračilne ukrepe za ponovno upoštevanje tajnih dogovorov. Poleg tega so vodilne glasbene založbe v preteklih 12 mesecih uporabljale bolj raznolike kratkoročne in dolgoročne strategije kot kdajkoli prej. Raziskava ni podala dokazov, ki bi pojasnili, kako bi bila takšna enostranska dejanja določenih vodilnih glasbenih založb združljiva s tajno dogovorjeno shemo ali zakaj bi ta dejanja, ki vplivajo na pomemben del digitalnega trga, ostala brez povračilnih ukrepov.

Usklajevanje

| 25. | Da bi dosegli trajnostno usklajevanje, odzivi zunanjih konkurentov – na primer sedanjih in bodočih konkurentov, ki ne sodelujejo pri usklajevanju, ali strank – ne smejo ogroziti pričakovanih rezultatov usklajevanja. Kar zadeva morebitne konkurente, neodvisne glasbene založbe izvajajo le omejen konkurenčni pritisk na vodilne glasbene založbe. Kar zadeva stranke, je iTunes pridobil precej močan pogajalski položaj glede spletnih prenosov v primerjavi z vodilnimi glasbenimi založbami (in se uspešno ubranil kakršnega koli razlikovanja veleprodajnih cen za posamezne posnetke). Po drugi strani raziskava trga jasno kaže, da mora imeti ponudnik digitalne glasbe dostop do repertoarja vseh vodilnih glasbenih založb, če želi zadovoljiti povpraševanje po uspešnicah z glasbenih lestvic. Ker ni nadomestila za uspešnice z glasbenih lestvic, ta odvisnost vpliva na izravnalno kupno moč ponudnikov glasbenih storitev. |
| --- | --- |

25.

Da bi dosegli trajnostno usklajevanje, odzivi zunanjih konkurentov – na primer sedanjih in bodočih konkurentov, ki ne sodelujejo pri usklajevanju, ali strank – ne smejo ogroziti pričakovanih rezultatov usklajevanja. Kar zadeva morebitne konkurente, neodvisne glasbene založbe izvajajo le omejen konkurenčni pritisk na vodilne glasbene založbe. Kar zadeva stranke, je iTunes pridobil precej močan pogajalski položaj glede spletnih prenosov v primerjavi z vodilnimi glasbenimi založbami (in se uspešno ubranil kakršnega koli razlikovanja veleprodajnih cen za posamezne posnetke). Po drugi strani raziskava trga jasno kaže, da mora imeti ponudnik digitalne glasbe dostop do repertoarja vseh vodilnih glasbenih založb, če želi zadovoljiti povpraševanje po uspešnicah z glasbenih lestvic. Ker ni nadomestila za uspešnice z glasbenih lestvic, ta odvisnost vpliva na izravnalno kupno moč ponudnikov glasbenih storitev.

| 26. | Iz tega je mogoče sklepati, da obstaja ravnotežje moči med vodilnimi glasbenimi založbami, ki imajo finančni vzvod za povečanje donosnosti svojih nepogrešljivih vsebin, in spletno glasbeno trgovino iTunes (ter vedno večjim številom močnih udeležencev, kot so telekomunikacijski operaterji). Ob upoštevanju, da je stopnja kupne moči še vedno precej pomembnejša od tega, kar je mogoče opaziti na fizičnem trgu, bi stranke na digitalnem trgu res lahko nekoliko ogrozile koristi, ki bi jih kakršno koli usklajevanje lahko prineslo vodilnim glasbenim založbam. |
| --- | --- |

26.

Iz tega je mogoče sklepati, da obstaja ravnotežje moči med vodilnimi glasbenimi založbami, ki imajo finančni vzvod za povečanje donosnosti svojih nepogrešljivih vsebin, in spletno glasbeno trgovino iTunes (ter vedno večjim številom močnih udeležencev, kot so telekomunikacijski operaterji). Ob upoštevanju, da je stopnja kupne moči še vedno precej pomembnejša od tega, kar je mogoče opaziti na fizičnem trgu, bi stranke na digitalnem trgu res lahko nekoliko ogrozile koristi, ki bi jih kakršno koli usklajevanje lahko prineslo vodilnim glasbenim založbam.

1.3   Učinek združitve

| 27. | Čeprav je združitev zmanjšala število konkurenčnih razmerij, raziskava trga ni našla dokazov o tem, da bi združitev omogočila ali olajšala tajno usklajevanje. Poleg tega pogodba in cenovni podatki kažejo, da združitev ni povzročila splošnega povečanja veleprodajnih cen za posnetke družb BMG ali Sony. |
| --- | --- |

27.

Čeprav je združitev zmanjšala število konkurenčnih razmerij, raziskava trga ni našla dokazov o tem, da bi združitev omogočila ali olajšala tajno usklajevanje. Poleg tega pogodba in cenovni podatki kažejo, da združitev ni povzročila splošnega povečanja veleprodajnih cen za posnetke družb BMG ali Sony.

1.4   Sklep

| 28. | Na podlagi vsega zgoraj navedenega združitev ni in ne bo ustvarila ali okrepila kolektivnega prevladujočega položaja štirih preostalih vodilnih glasbenih založb na trgih dovoljenj za digitalno glasbo v kateri koli od držav EGP, katerega posledica bi bilo resno oviranje učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

28.

Na podlagi vsega zgoraj navedenega združitev ni in ne bo ustvarila ali okrepila kolektivnega prevladujočega položaja štirih preostalih vodilnih glasbenih založb na trgih dovoljenj za digitalno glasbo v kateri koli od držav EGP, katerega posledica bi bilo resno oviranje učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu.

2.   Trg glasbenih posnetkov v fizičnih formatih

2.1   Ni enostranskih protikonkurenčnih učinkov

| 29. | Za trge glasbenih posnetkov v vseh prizadetih državah je značilno, da so na njih prisotni štiri vodilne glasbene založbe (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group in EMI), ki si skupaj lastijo 80 % trga, ter veliko število bistveno manjših neodvisnih glasbenih založb. Universal vodi pred Sony BMG, EMI in družbo Warner. Tržni delež družbe Sony BMG podjetju ne omogoča, da bi doseglo posamični prevladujoči položaj na katerem koli upoštevnem trgu. |
| --- | --- |

29.

Za trge glasbenih posnetkov v vseh prizadetih državah je značilno, da so na njih prisotni štiri vodilne glasbene založbe (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group in EMI), ki si skupaj lastijo 80 % trga, ter veliko število bistveno manjših neodvisnih glasbenih založb. Universal vodi pred Sony BMG, EMI in družbo Warner. Tržni delež družbe Sony BMG podjetju ne omogoča, da bi doseglo posamični prevladujoči položaj na katerem koli upoštevnem trgu.

2.2   Ni dokazov o nastanku ali krepitvi kolektivnega prevladujočega položaja na trgu fizične glasbene distribucije

Usklajevanje na ravni necenovnih postavk

| 30. | Naslednje teorije usklajevanja, ki domnevajo, da bi vodilne glasbene založbe neodvisnim lahko omejile dostop do trgovcev na drobno z necenovnimi vidiki trga glasbenih posnetkov, so bile analizirane in zavrnjene. Poleg tega ni razvidno, da bi te teme zmanjšale konkurenco med vodilnimi glasbenimi založbami.
  —   Dostop do prostora na policah v trgovinah: raziskava trga je potrdila, da imajo uspešnice, ki jih izdajajo neodvisne glasbene založbe, enake pogoje kot uspešnice vodilnih glasbenih založb. Prostor na policah trgovci na drobno razporejajo samostojno, na podlagi svoje lastne presoje o prodajnem potencialu albumov.
  —   Dostop do radijskega predvajanja: večina uspešnih radijskih postaj v Evropi predvaja glasbo na podlagi seznama skladb. Vse glasbene založbe tekmujejo za vpis na take sezname, saj je redno radijsko predvajanje eden od dejavnikov za pospeševanje prodaje. Večina konkurentov je poročala, da televizijske ali radijske postaje pri svojih odločitvah o razporejanju glasbenih naslovov za predvajanje na programu niso dajale prednosti glasbenim založbam, ki pripadajo njihovi skupini. Delež kombiniranega radijskega predvajanja se je za neodvisne glasbene založbe povečal v 10 od 15 držav EGP, ki so bile vključene v analizo v obdobju od 2003 do 2005.
  —   Pravila glasbenih lestvic: čeprav obstoj lestvic lahko dejansko poveča preglednost, tako da vsem opazovalcem trga omogoča redne informacije o uspešnosti albumov konkurentov, raziskava Komisije ni našla nobenih primerov, v katerih bi vodilne glasbene založbe uporabljale pravila lestvic kot priložnost za onemogočanje dostopa do lestvic izvajalcem iz neodvisnih glasbenih založb. Poleg tega Komisija opaža, da v dvanajstih državah obstajajo minimalne cene za vključitev albumov na lestvice, vendar meni, da so te cene prenizke, da bi ovirale konkurenco med glasbenimi založbami pri postavljanju različnih cen in/ali da bi predstavljale podlago za usklajen pristop vodilnih glasbenih založb.
  —   Datumi izdaje: družba Sony BMG priznava, da na odločitve o datumih izdaje njenih albumov vplivajo datumi izdaje albumov konkurentov. Datumi izdaje se tudi pogosto oglašujejo in so torej znani ali pa se nanašajo na posebne dogodke (npr. božične razprodaje). Kljub temu pa se datumi izdaje pogosto prestavljajo, obnašanje vodilnih glasbenih založb v zvezi s tem pa bi težko označili za dogovarjanje, saj očitno bolj temelji na konkurenci, pri čemer želi vsako podjetje določiti najboljši mogoči datum izdaje.
  —   Pravice izdajanja in snemanja: vse vodilne glasbene založbe imajo sestrsko podjetje, dejavno v glasbenem založništvu, razen družbe Sony BMG, saj je Bertelsmann svoj založniški oddelek leta 2007 prodal družbi Universal. Sony/ATV, skupno založniško podjetje družbe Sony in Michaela Jacksona, dosega bistveno nižji tržni delež kot njegovi konkurenti. Poleg tega je Komisija v svoji raziskavi ugotovila, da založniška podjetja zaradi kolektivnih organizacij ne morejo uveljavljati tržne moči na trgu glasbenih posnetkov.
  —   Kulturna raznolikost: raziskava trga je pokazala, da so vse glasbene založbe vpletene v močno konkurenco pri odkrivanju in podpisovanju pogodb z novimi izvajalci. Vodilne glasbene založbe so zmanjšale število izvajalcev na svojih seznamih oseb, s katerimi sodelujejo, vendar je bilo to zmanjšanje posledica občutnega upada povpraševanja in se je začelo pred združitvijo družb Sony in BMG. Delež domačih izvajalcev pri prodaji plošč se je pri večini pogodbenih strank Sporazuma o EGP v preteklih nekaj letih bistveno povečal. Povečani delež domačih izvajalcev se deli na tradicionalne načine prodaje na drobno in na internetno prodajo na drobno, pri čemer internet deluje kot forum, prek katerega znani in neznani izvajalci vedno pogosteje prikazujejo in prodajajo svojo glasbo neposredno končnim uporabnikom in ne uporabljajo tradicionalnih načinov prodaje na drobno. Iz tega je mogoče sklepati, da združitev družb Sony in BMG ni negativno vplivala na kulturno raznolikost na ravni ustvarjanja, snemanja, distribucije in trgovine na drobno. |
| --- | --- |

30.

Naslednje teorije usklajevanja, ki domnevajo, da bi vodilne glasbene založbe neodvisnim lahko omejile dostop do trgovcev na drobno z necenovnimi vidiki trga glasbenih posnetkov, so bile analizirane in zavrnjene. Poleg tega ni razvidno, da bi te teme zmanjšale konkurenco med vodilnimi glasbenimi založbami.

—   Dostop do prostora na policah v trgovinah: raziskava trga je potrdila, da imajo uspešnice, ki jih izdajajo neodvisne glasbene založbe, enake pogoje kot uspešnice vodilnih glasbenih založb. Prostor na policah trgovci na drobno razporejajo samostojno, na podlagi svoje lastne presoje o prodajnem potencialu albumov.

—   Dostop do radijskega predvajanja: večina uspešnih radijskih postaj v Evropi predvaja glasbo na podlagi seznama skladb. Vse glasbene založbe tekmujejo za vpis na take sezname, saj je redno radijsko predvajanje eden od dejavnikov za pospeševanje prodaje. Večina konkurentov je poročala, da televizijske ali radijske postaje pri svojih odločitvah o razporejanju glasbenih naslovov za predvajanje na programu niso dajale prednosti glasbenim založbam, ki pripadajo njihovi skupini. Delež kombiniranega radijskega predvajanja se je za neodvisne glasbene založbe povečal v 10 od 15 držav EGP, ki so bile vključene v analizo v obdobju od 2003 do 2005.

—   Pravila glasbenih lestvic: čeprav obstoj lestvic lahko dejansko poveča preglednost, tako da vsem opazovalcem trga omogoča redne informacije o uspešnosti albumov konkurentov, raziskava Komisije ni našla nobenih primerov, v katerih bi vodilne glasbene založbe uporabljale pravila lestvic kot priložnost za onemogočanje dostopa do lestvic izvajalcem iz neodvisnih glasbenih založb. Poleg tega Komisija opaža, da v dvanajstih državah obstajajo minimalne cene za vključitev albumov na lestvice, vendar meni, da so te cene prenizke, da bi ovirale konkurenco med glasbenimi založbami pri postavljanju različnih cen in/ali da bi predstavljale podlago za usklajen pristop vodilnih glasbenih založb.

—   Datumi izdaje: družba Sony BMG priznava, da na odločitve o datumih izdaje njenih albumov vplivajo datumi izdaje albumov konkurentov. Datumi izdaje se tudi pogosto oglašujejo in so torej znani ali pa se nanašajo na posebne dogodke (npr. božične razprodaje). Kljub temu pa se datumi izdaje pogosto prestavljajo, obnašanje vodilnih glasbenih založb v zvezi s tem pa bi težko označili za dogovarjanje, saj očitno bolj temelji na konkurenci, pri čemer želi vsako podjetje določiti najboljši mogoči datum izdaje.

—   Pravice izdajanja in snemanja: vse vodilne glasbene založbe imajo sestrsko podjetje, dejavno v glasbenem založništvu, razen družbe Sony BMG, saj je Bertelsmann svoj založniški oddelek leta 2007 prodal družbi Universal. Sony/ATV, skupno založniško podjetje družbe Sony in Michaela Jacksona, dosega bistveno nižji tržni delež kot njegovi konkurenti. Poleg tega je Komisija v svoji raziskavi ugotovila, da založniška podjetja zaradi kolektivnih organizacij ne morejo uveljavljati tržne moči na trgu glasbenih posnetkov.

—   Kulturna raznolikost: raziskava trga je pokazala, da so vse glasbene založbe vpletene v močno konkurenco pri odkrivanju in podpisovanju pogodb z novimi izvajalci. Vodilne glasbene založbe so zmanjšale število izvajalcev na svojih seznamih oseb, s katerimi sodelujejo, vendar je bilo to zmanjšanje posledica občutnega upada povpraševanja in se je začelo pred združitvijo družb Sony in BMG. Delež domačih izvajalcev pri prodaji plošč se je pri večini pogodbenih strank Sporazuma o EGP v preteklih nekaj letih bistveno povečal. Povečani delež domačih izvajalcev se deli na tradicionalne načine prodaje na drobno in na internetno prodajo na drobno, pri čemer internet deluje kot forum, prek katerega znani in neznani izvajalci vedno pogosteje prikazujejo in prodajajo svojo glasbo neposredno končnim uporabnikom in ne uporabljajo tradicionalnih načinov prodaje na drobno. Iz tega je mogoče sklepati, da združitev družb Sony in BMG ni negativno vplivala na kulturno raznolikost na ravni ustvarjanja, snemanja, distribucije in trgovine na drobno.

Usklajevanje na ravni cenovnih postavk

| 31. | Naslednje teorije usklajevanja, ki bi, če bi se uporabile, pomenile, da se vodilne glasbene založbe usklajujejo in tako stabilizirajo neto veleprodajne cene fizičnih albumov po nadkonkurenčnih cenah, so bile analizirane in zavrnjene. |
| --- | --- |

31.

Naslednje teorije usklajevanja, ki bi, če bi se uporabile, pomenile, da se vodilne glasbene založbe usklajujejo in tako stabilizirajo neto veleprodajne cene fizičnih albumov po nadkonkurenčnih cenah, so bile analizirane in zavrnjene.

Usklajevanje na ravni proračuna

| 32. | Komisiji je bilo predlagano, da bi se letni proračuni vodilnih glasbenih založb uporabili kot podlaga za usklajevanje, s katerim bi nadzorovali povprečne letne popuste svojih konkurentov, ali kot sporočilo vsem trgovcem na drobno (in prek njih vsem konkurentom), da se bo tajno usklajevanje, ki je potekalo v danem letu, nadaljevalo še v naslednjem letu. |
| --- | --- |

32.

Komisiji je bilo predlagano, da bi se letni proračuni vodilnih glasbenih založb uporabili kot podlaga za usklajevanje, s katerim bi nadzorovali povprečne letne popuste svojih konkurentov, ali kot sporočilo vsem trgovcem na drobno (in prek njih vsem konkurentom), da se bo tajno usklajevanje, ki je potekalo v danem letu, nadaljevalo še v naslednjem letu.

| 33. | Komisija je ugotovila, da glasbene založbe za posamezne stranke ne pripravljajo rednih proračunov. Trgovci na drobno so zlasti poročali o tem, da niso obveščeni o tem, kolikšne proračunske popuste so jim odobrile glasbene založbe. Komisija je prav tako ugotovila, da so proračuni, ki jih pripravijo glasbene založbe, zaupni dokumenti in da raziskava ni podala nobenih dokazov, da se ti proračuni širijo med vodilnimi glasbenimi založbami ali da bi se kako drugače lahko uporabili kot podlaga za usklajevanje. Poleg tega Komisija meni, da proračuni kot instrumenti za načrtovanje prodaje in popustov kljub temu niso primerni za nadzorovanje popustov, ki se redno (npr. mesečno, tedensko) priznavajo strankam. Zaradi negotovosti, na primer pri prodajnih napovedih, se mesečni proračuni pogosto prekoračijo in Komisija ni odkrila navedb o manjši dostopnosti popustov proti koncu proračunskih obdobij ali pa o povračilnih ukrepih, ki bi sledili opaženim in rednim odklonom od proračunov, nič od tega pa se ne sklada s teorijo o tajnem dogovarjanju. |
| --- | --- |

33.

Komisija je ugotovila, da glasbene založbe za posamezne stranke ne pripravljajo rednih proračunov. Trgovci na drobno so zlasti poročali o tem, da niso obveščeni o tem, kolikšne proračunske popuste so jim odobrile glasbene založbe. Komisija je prav tako ugotovila, da so proračuni, ki jih pripravijo glasbene založbe, zaupni dokumenti in da raziskava ni podala nobenih dokazov, da se ti proračuni širijo med vodilnimi glasbenimi založbami ali da bi se kako drugače lahko uporabili kot podlaga za usklajevanje. Poleg tega Komisija meni, da proračuni kot instrumenti za načrtovanje prodaje in popustov kljub temu niso primerni za nadzorovanje popustov, ki se redno (npr. mesečno, tedensko) priznavajo strankam. Zaradi negotovosti, na primer pri prodajnih napovedih, se mesečni proračuni pogosto prekoračijo in Komisija ni odkrila navedb o manjši dostopnosti popustov proti koncu proračunskih obdobij ali pa o povračilnih ukrepih, ki bi sledili opaženim in rednim odklonom od proračunov, nič od tega pa se ne sklada s teorijo o tajnem dogovarjanju.

Usklajevanje na ravni oblikovanja cen za posamezne posnetke

| 34. | V skladu s teorijo, da tajno dogovarjanje poteka na ravni posameznih posnetkov, bi morale vodilne glasbene založbe vseskozi spremljati na tisoče albumov konkurentov. Raziskava trga je pokazala, da bi bilo izvedljivo, če bi vodilne glasbene založbe zbirale informacije o določenih albumih z usmerjanjem razprave s trgovci na drobno, vendar je malo verjetno, da bi glasbene založbe lahko pridobile podrobne in točne informacije o cenah vseh albumov svojih konkurentov ali celo le vseh njihovih albumov z lestvic. Raziskava trga prav tako ni podprla ugotovitve, da vodilne glasbene založbe dejansko nameravajo zbirati take informacije sistematično. Poleg tega se objavljene cene za nadaljnjo prodajo (PPD – Published Prices to Dealers), akcijski popusti in maloprodajne cene vseskozi spreminjajo in bi jih morali spremljati dnevno ali vsaj tedensko, kar bi pomenilo zbiranje ogromnega števila informacijskih elementov. Taka podatkovna zbirka bi bila izredno draga, kljub temu pa najverjetneje precej nepopolna. |
| --- | --- |

34.

V skladu s teorijo, da tajno dogovarjanje poteka na ravni posameznih posnetkov, bi morale vodilne glasbene založbe vseskozi spremljati na tisoče albumov konkurentov. Raziskava trga je pokazala, da bi bilo izvedljivo, če bi vodilne glasbene založbe zbirale informacije o določenih albumih z usmerjanjem razprave s trgovci na drobno, vendar je malo verjetno, da bi glasbene založbe lahko pridobile podrobne in točne informacije o cenah vseh albumov svojih konkurentov ali celo le vseh njihovih albumov z lestvic. Raziskava trga prav tako ni podprla ugotovitve, da vodilne glasbene založbe dejansko nameravajo zbirati take informacije sistematično. Poleg tega se objavljene cene za nadaljnjo prodajo (PPD – Published Prices to Dealers), akcijski popusti in maloprodajne cene vseskozi spreminjajo in bi jih morali spremljati dnevno ali vsaj tedensko, kar bi pomenilo zbiranje ogromnega števila informacijskih elementov. Taka podatkovna zbirka bi bila izredno draga, kljub temu pa najverjetneje precej nepopolna.

Usklajevanje na ravni cenovne politike (stabilizacija trenutnega poslovnega modela)

| 35. | V skladu s teorijo škode, ki je bila omenjena Komisiji, naj bi se vse vodilne glasbene založbe medsebojno usklajevale na ravni njihove splošne cenovne politike. To bi pomenilo zlasti, da vse vodilne glasbene založbe sledijo enakim vzorcem oblikovanja cen, ki bi upoštevale stopnjo fleksibilnosti, s katero je treba cene albumov prilagajati nihanjem povpraševanja. Na podlagi te teorije bi imele vodilne glasbene založbe stabilen in predvidljiv poslovni okvir, saj bi bile cene primerljivih novih izdaj in primerljivih retrospektivnih izdaj dokaj podobne. Obenem bi se s tem zagotovilo, da bi razvoj cen albumov sledil podobnim pravilom. Odklon od splošne cenovne politike bi konkurenti opazili takoj, ko bi postal sistematičen in bi veljal pri številnih zvrsteh albumov. |
| --- | --- |

35.

V skladu s teorijo škode, ki je bila omenjena Komisiji, naj bi se vse vodilne glasbene založbe medsebojno usklajevale na ravni njihove splošne cenovne politike. To bi pomenilo zlasti, da vse vodilne glasbene založbe sledijo enakim vzorcem oblikovanja cen, ki bi upoštevale stopnjo fleksibilnosti, s katero je treba cene albumov prilagajati nihanjem povpraševanja. Na podlagi te teorije bi imele vodilne glasbene založbe stabilen in predvidljiv poslovni okvir, saj bi bile cene primerljivih novih izdaj in primerljivih retrospektivnih izdaj dokaj podobne. Obenem bi se s tem zagotovilo, da bi razvoj cen albumov sledil podobnim pravilom. Odklon od splošne cenovne politike bi konkurenti opazili takoj, ko bi postal sistematičen in bi veljal pri številnih zvrsteh albumov.

| 36. | Komisija meni, da zgornja teorija ne predstavlja enega od usklajenih učinkov na trg glasbenih posnetkov, zlasti ker bi taka teorija različnim vodilnim glasbenim založbam omogočala precejšen manevrski prostor za razvijanje alternativnih cenovnih shem in jih zato ne bi mogli razlikovati od konkurenčnih. |
| --- | --- |

36.

Komisija meni, da zgornja teorija ne predstavlja enega od usklajenih učinkov na trg glasbenih posnetkov, zlasti ker bi taka teorija različnim vodilnim glasbenim založbam omogočala precejšen manevrski prostor za razvijanje alternativnih cenovnih shem in jih zato ne bi mogli razlikovati od konkurenčnih.

Usklajevanje cen ob datumu izida in takoj potem

| 37. | Večji del prodaje vodilnih glasbenih založb predstavljajo albumi z uspešnicami z lestvic v prvih tednih po izidu. Tako bi usklajevanje cen za albume uspešnic z lestvic med vodilnimi glasbenimi založbami v obdobju kmalu po njihovem izidu veljalo za precejšen del dejavnosti in dobička vodilnih glasbenih založb. Analiza, ki je bila najprej izvedena na splošni ravni in je vključevala vse zadevne trge, je izpostavila številne šibke točke te teorije, ki bi bila težko združljiva s tajnim dogovarjanjem. Morebitni pogoji usklajevanja bi morali zlasti obravnavati vsaj naslednja vprašanja: |
| --- | --- |

37.

Večji del prodaje vodilnih glasbenih založb predstavljajo albumi z uspešnicami z lestvic v prvih tednih po izidu. Tako bi usklajevanje cen za albume uspešnic z lestvic med vodilnimi glasbenimi založbami v obdobju kmalu po njihovem izidu veljalo za precejšen del dejavnosti in dobička vodilnih glasbenih založb. Analiza, ki je bila najprej izvedena na splošni ravni in je vključevala vse zadevne trge, je izpostavila številne šibke točke te teorije, ki bi bila težko združljiva s tajnim dogovarjanjem. Morebitni pogoji usklajevanja bi morali zlasti obravnavati vsaj naslednja vprašanja:

Kako vodilne glasbene založbe določajo objavljene cene za nadaljnjo prodajo (PPD)?

Raziskava kaže, da vse vodilne glasbene založbe ne uporabljajo enakih objavljenih cen za nadaljnjo prodajo in da se število „glavnih“ PPD, ki jih uporabljajo posamezne vodilne glasbene založbe, spreminja. Poleg tega ne kaže, da bi obstajalo jasno pravilo glede tega, katere od svojih glavnih objavljenih cen za nadaljnjo prodajo vodilna glasbena založba dodeli vsakemu novemu izidu. Ni jasno, ali bi ta stopnja „svobode“ res lahko pomenila združljivost s tajnim dogovarjanjem. Obenem ni jasno, zakaj bi, če bi usklajevanje res potekalo, nekatere vodilne glasbene založbe še vedno uporabljale različne glavne objavljene cene za nadaljnjo prodajo v razponu nekaj eurov in s tem povzročile, da bi tiste vodilne glasbene založbe, ki imajo v primerjavi z drugimi vodilnimi glasbenimi založbami nižje glavne objavljene cene za nadaljnjo prodajo, ustvarile izgubo precejšnjega prodajnega deleža.

Koliko časa po izidu morajo objavljene cene za nadaljnjo prodajo ostati stabilne?

Raziskava kaže, da se obdobje, v katerem objavljena cena albuma za nadaljnjo prodajo ostaja stabilna, razlikuje od albuma do albuma. Glede na to, da ni nobenega očitnega pravila, ni jasno, ali bi bila pravica do odločitve vsake od vodilnih glasbenih založb, da „svobodno“ znižuje objavljene cene albuma za nadaljnjo prodajo, lahko združljiva s tajnim dogovarjanjem.

Katero pravilo velja za popuste v navedenem obdobju?

Analiza Komisije je izpostavila, da se akcijski popusti uporabljajo le za nekatere albume in da se stopnja popustov razlikuje glede na album in trgovca na drobno, variira pa tudi v obdobju trajanja življenjskega cikla albuma. Ti akcijski popusti se uporabljajo za velik delež novih izidov in bistveno vplivajo na neto veleprodajne cene. Poleg tega raziskava ni odkrila razmeroma preprostih in ponavljajočih se vzorcev za odobritev akcijskih popustov pomembnim strankam v obdobju takoj po izidu albumov. Ker ne obstajajo taki vzorci, ni skladnosti z domnevo o usklajevanju med vodilnimi glasbenimi založbami.

| 38. | Poleg tega bi moralo usklajevanje za dokaz o kolektivnem prevladujočem položaju izpolnjevati merila iz zadeve Airtours: zadostna preglednost za prepoznavanje odklonov, verodostojni mehanizem povračilnih ukrepov in nezmožnost strank ali konkurentov, da bi ogrozili tajno dogovarjanje. |
| --- | --- |

38.

Poleg tega bi moralo usklajevanje za dokaz o kolektivnem prevladujočem položaju izpolnjevati merila iz zadeve Airtours: zadostna preglednost za prepoznavanje odklonov, verodostojni mehanizem povračilnih ukrepov in nezmožnost strank ali konkurentov, da bi ogrozili tajno dogovarjanje.

Pomanjkanje preglednosti

| 39. | Objavljene cene za nadaljnjo prodajo so le delno pregledne in Komisija je ugotovila, da jih vodilne glasbene založbe ne spremljajo sistematično. V večini držav objavljene cene za nadaljnjo prodajo niso več javno dostopne. Natisnjene so v promocijskem gradivu, namenjenem trgovcem na drobno. Načelno bi trgovci na drobno tako gradivo lahko delili z drugimi glasbenimi založbami, vendar raziskava trga ni naletela na dokaze o kakršnem koli sistematičnem zatekanju k takim praksam. V nekaterih državah so objavljene cene za nadaljnjo prodajo ali kode objavljenih cen za nadaljnjo prodajo na voljo tudi prek spletnih strani, ki so na voljo glasbenim založbam in trgovcem na drobno. Vendar sta priglasitelja priglasila, da takih spletnih strani ne uporabljata. Kljub temu so številni trgovci na drobno potrdili, da deloma uporabljajo informacije o cenah ene vodilne glasbene založbe za pogajanja z drugimi vodilnimi glasbenimi založbami. Čeprav se zdi mogoče, da bi družba Sony BMG zbirala informacije o objavljenih cenah za nadaljnjo prodajo prek stikov s trgovci na drobno, bi bile informacije, zbrane tako, najverjetneje nepopolne in nezanesljive. Torej ni mogoče sklepati, da so objavljene cene za nadaljnjo prodajo lahko zanesljiva podlaga za teorijo o usklajevanju. |
| --- | --- |

39.

Objavljene cene za nadaljnjo prodajo so le delno pregledne in Komisija je ugotovila, da jih vodilne glasbene založbe ne spremljajo sistematično. V večini držav objavljene cene za nadaljnjo prodajo niso več javno dostopne. Natisnjene so v promocijskem gradivu, namenjenem trgovcem na drobno. Načelno bi trgovci na drobno tako gradivo lahko delili z drugimi glasbenimi založbami, vendar raziskava trga ni naletela na dokaze o kakršnem koli sistematičnem zatekanju k takim praksam. V nekaterih državah so objavljene cene za nadaljnjo prodajo ali kode objavljenih cen za nadaljnjo prodajo na voljo tudi prek spletnih strani, ki so na voljo glasbenim založbam in trgovcem na drobno. Vendar sta priglasitelja priglasila, da takih spletnih strani ne uporabljata. Kljub temu so številni trgovci na drobno potrdili, da deloma uporabljajo informacije o cenah ene vodilne glasbene založbe za pogajanja z drugimi vodilnimi glasbenimi založbami. Čeprav se zdi mogoče, da bi družba Sony BMG zbirala informacije o objavljenih cenah za nadaljnjo prodajo prek stikov s trgovci na drobno, bi bile informacije, zbrane tako, najverjetneje nepopolne in nezanesljive. Torej ni mogoče sklepati, da so objavljene cene za nadaljnjo prodajo lahko zanesljiva podlaga za teorijo o usklajevanju.

| 40. | Popusti so še manj pregledni. So predmet neposrednih dvostranskih pogajanj med vsako vodilno glasbeno založbo z vsako stranko. Čeprav trgovci na drobno uporabljajo tržne informacije ene vodilne glasbene založbe za pogajanja z njenimi konkurenti, večina trgovcev na drobno potrjuje, da vodilne glasbene založbe ne poznajo popustov druga druge. Pogodbe med vodilnimi glasbenimi založbami in trgovci na drobno načelno vsebujejo različne klavzule, ki se nanašajo na sestavo in stopnjo popustov. Lahko bi trdili, da so popusti pri prodaji datotek, ki so odobreni strankam, iz leta v leto zelo stabilni in bi jih bilo mogoče preprosto opazovati. Kljub temu je raziskava Komisije ugotovila, da ni mogoče prepoznati nobenega predvidljivega vzorca, kako vodilne glasbene založbe različnim trgovcem na drobno priznavajo akcijske popuste in stopnje akcijskih popustov (za nove in retrospektivne izdaje). Poleg tega so ti akcijski popusti le delno opazni na maloprodajni ravni, saj je lahko namen akcijskih popustov prisiliti trgovce na drobno, da si naredijo zalogo ali pa zagotovijo boljšo prepoznavnost albumov. Niso sistematično predani končnim uporabnikom in kot taki niso sistematično opazni glede na njihovo uporabo. Še manj opazni so glede na velikost. Iz tega je mogoče sklepati, da omejena preglednost popustov bistveno otežuje spremljanje tajnega usklajevanja. |
| --- | --- |

40.

Popusti so še manj pregledni. So predmet neposrednih dvostranskih pogajanj med vsako vodilno glasbeno založbo z vsako stranko. Čeprav trgovci na drobno uporabljajo tržne informacije ene vodilne glasbene založbe za pogajanja z njenimi konkurenti, večina trgovcev na drobno potrjuje, da vodilne glasbene založbe ne poznajo popustov druga druge. Pogodbe med vodilnimi glasbenimi založbami in trgovci na drobno načelno vsebujejo različne klavzule, ki se nanašajo na sestavo in stopnjo popustov. Lahko bi trdili, da so popusti pri prodaji datotek, ki so odobreni strankam, iz leta v leto zelo stabilni in bi jih bilo mogoče preprosto opazovati. Kljub temu je raziskava Komisije ugotovila, da ni mogoče prepoznati nobenega predvidljivega vzorca, kako vodilne glasbene založbe različnim trgovcem na drobno priznavajo akcijske popuste in stopnje akcijskih popustov (za nove in retrospektivne izdaje). Poleg tega so ti akcijski popusti le delno opazni na maloprodajni ravni, saj je lahko namen akcijskih popustov prisiliti trgovce na drobno, da si naredijo zalogo ali pa zagotovijo boljšo prepoznavnost albumov. Niso sistematično predani končnim uporabnikom in kot taki niso sistematično opazni glede na njihovo uporabo. Še manj opazni so glede na velikost. Iz tega je mogoče sklepati, da omejena preglednost popustov bistveno otežuje spremljanje tajnega usklajevanja.

| 41. | Glede možnosti sklepanja o neto veleprodajnih cenah albumov na podlagi njihovih maloprodajnih cen je raziskava trga pokazala, da po izidu novega albuma na pribitke trgovca na drobno vplivajo različni dejavniki, zato vrednosti pribitkov nihajo. Celo pri novih izidih, kjer so pribitki, ki jih uporabljajo trgovci na drobno, bolj ustaljeni, je raziskava pokazala, da raven preglednosti ne bi dopuščala dovolj natančnega sklepanja o neto veleprodajnih cenah albumov, ki so jih izdali konkurenti. To pomeni, da je načelno zelo težko sklepati o cenah albumov, kar je potrdila večina trgovcev na drobno. |
| --- | --- |

41.

Glede možnosti sklepanja o neto veleprodajnih cenah albumov na podlagi njihovih maloprodajnih cen je raziskava trga pokazala, da po izidu novega albuma na pribitke trgovca na drobno vplivajo različni dejavniki, zato vrednosti pribitkov nihajo. Celo pri novih izidih, kjer so pribitki, ki jih uporabljajo trgovci na drobno, bolj ustaljeni, je raziskava pokazala, da raven preglednosti ne bi dopuščala dovolj natančnega sklepanja o neto veleprodajnih cenah albumov, ki so jih izdali konkurenti. To pomeni, da je načelno zelo težko sklepati o cenah albumov, kar je potrdila večina trgovcev na drobno.

| 42. | Raziskava torej kaže, da raven preglednosti, ki označuje objavljene cene za nadaljnjo prodajo, popuste in pribitke na maloprodajne cene, ne dopušča preverjanja, ali druge vodilne glasbene založbe upoštevajo kakršno koli skupno dogovorjeno cenovno politiko za vse albume ali celo v obdobju po prvotnem izidu. |
| --- | --- |

42.

Raziskava torej kaže, da raven preglednosti, ki označuje objavljene cene za nadaljnjo prodajo, popuste in pribitke na maloprodajne cene, ne dopušča preverjanja, ali druge vodilne glasbene založbe upoštevajo kakršno koli skupno dogovorjeno cenovno politiko za vse albume ali celo v obdobju po prvotnem izidu.

Povračilni ukrepi

| 43. | Edini dve obliki povračilnih ukrepov, predlagani Komisiji, sta izključitev družbe kršiteljice iz skupnih izdaj kompilacij ali drugih skupnih dejavnosti ter prekinitev tajnega usklajevanja glede cen in izidov albumov. Komisija v nobeni od prizadetih držav ni odkrila nobene dejavnosti, ki bi lahko predstavljala povračilni ukrep z izključitvijo kompilacijskih poslov, ali dejavnosti, ki bi pomenila povračilni ukrep konkurenčnemu obnašanju. Čeprav grožnja z uporabo verodostojnega mehanizma povračilnih ukrepov lahko predstavlja zadosten odvračilni mehanizem, pa ugotovitev, da ni takih opažanj v razmerah, kjer ni nobenega vidnega dogovarjanja v skladu s pogoji usklajevanja, potrjuje, da taki mehanizmi ne bi predstavljali verodostojnega načina povračilnih ukrepov. |
| --- | --- |

43.

Edini dve obliki povračilnih ukrepov, predlagani Komisiji, sta izključitev družbe kršiteljice iz skupnih izdaj kompilacij ali drugih skupnih dejavnosti ter prekinitev tajnega usklajevanja glede cen in izidov albumov. Komisija v nobeni od prizadetih držav ni odkrila nobene dejavnosti, ki bi lahko predstavljala povračilni ukrep z izključitvijo kompilacijskih poslov, ali dejavnosti, ki bi pomenila povračilni ukrep konkurenčnemu obnašanju. Čeprav grožnja z uporabo verodostojnega mehanizma povračilnih ukrepov lahko predstavlja zadosten odvračilni mehanizem, pa ugotovitev, da ni takih opažanj v razmerah, kjer ni nobenega vidnega dogovarjanja v skladu s pogoji usklajevanja, potrjuje, da taki mehanizmi ne bi predstavljali verodostojnega načina povračilnih ukrepov.

Odzivi konkurentov in strank

| 44. | Kaže, da se neodvisne glasbene založbe ne morejo učinkovito odzvati na predvideni izid kakršnega koli usklajevanja med vodilnimi glasbenimi založbami in ga ogroziti. Po eni strani se zdi, da obstaja dovolj velika in hkrati vedno večja možnost za precejšen delež strank, ki bi lahko destabilizirale usklajevanje med vodilnimi glasbenimi založbami z zmanjševanjem nakupov in manjšim obsegom oglaševanja njihovih izdelkov. Torej ni verjetno, da bi se usklajevanje (za katerega Komisija med raziskavo trga ni našla nobenega dokaza) v takih okoliščinah lahko nadaljevalo. |
| --- | --- |

44.

Kaže, da se neodvisne glasbene založbe ne morejo učinkovito odzvati na predvideni izid kakršnega koli usklajevanja med vodilnimi glasbenimi založbami in ga ogroziti. Po eni strani se zdi, da obstaja dovolj velika in hkrati vedno večja možnost za precejšen delež strank, ki bi lahko destabilizirale usklajevanje med vodilnimi glasbenimi založbami z zmanjševanjem nakupov in manjšim obsegom oglaševanja njihovih izdelkov. Torej ni verjetno, da bi se usklajevanje (za katerega Komisija med raziskavo trga ni našla nobenega dokaza) v takih okoliščinah lahko nadaljevalo.

Sklepne ugotovitve

| 45. | Raziskava trga ni odkrila dokazov o usklajevanju na ravni izbire objavljenih cen za nadaljnjo prodajo. Analiza stabilnosti popustov celo pri domnevni preglednosti objavljenih cen za nadaljnjo prodajo nakazuje, da precejšnje število prodajnih transakcij večino časa ne sledi preprostemu in stabilnemu vzorcu popustov, ki bi ga dobro obveščen udeleženec na trgu lahko povzel na podlagi javnih informacij. Objavljene cene za nadaljnjo prodajo so le delno pregledne in obstajajo navedbe, da ni mogoče ugotoviti neto veleprodajnih cen iz maloprodajnih cen s potrebno stopnjo gotovosti. |
| --- | --- |

45.

Raziskava trga ni odkrila dokazov o usklajevanju na ravni izbire objavljenih cen za nadaljnjo prodajo. Analiza stabilnosti popustov celo pri domnevni preglednosti objavljenih cen za nadaljnjo prodajo nakazuje, da precejšnje število prodajnih transakcij večino časa ne sledi preprostemu in stabilnemu vzorcu popustov, ki bi ga dobro obveščen udeleženec na trgu lahko povzel na podlagi javnih informacij. Objavljene cene za nadaljnjo prodajo so le delno pregledne in obstajajo navedbe, da ni mogoče ugotoviti neto veleprodajnih cen iz maloprodajnih cen s potrebno stopnjo gotovosti.

2.3   Sklepne ugotovitve

| 46. | Raziskava Komisije je ugotovila, da združitev ni in ne bo ustvarila ali krepila kolektivnega prevladujočega položaja štirih preostalih vodilnih glasbenih založb na trgih za dovoljenja za digitalno glasbo v nobeni od držav EGP, katerega posledica bi bilo resno oviranje učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

46.

Raziskava Komisije je ugotovila, da združitev ni in ne bo ustvarila ali krepila kolektivnega prevladujočega položaja štirih preostalih vodilnih glasbenih založb na trgih za dovoljenja za digitalno glasbo v nobeni od držav EGP, katerega posledica bi bilo resno oviranje učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 47. | Odločba na koncu ugotavlja, da predlagana koncentracija z ustvarjanjem ali krepitvijo prevladujočega položaja na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu ne bo resno ovirala učinkovite konkurence. Odločba zato razglaša koncentracijo za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 8(2) Uredbe (EGS) št. 4064/89 in členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

47.

Odločba na koncu ugotavlja, da predlagana koncentracija z ustvarjanjem ali krepitvijo prevladujočega položaja na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu ne bo resno ovirala učinkovite konkurence. Odločba zato razglaša koncentracijo za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 8(2) Uredbe (EGS) št. 4064/89 in členom 57 Sporazuma EGP.

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 1.

(2)  T-464/04 (Impala/Komisija). Priglasitelja sta vložila ugovor zoper sodbo Sodišča prve stopnje (C-413/06 P).

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/29

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 94/10)

| Št. pomoči | XR 16/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Lubuskie |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).
  Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 1 mio. PLN |
| Največja intenzivnost pomoči | 50 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 9.6.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp. |
| ul. Sikorskiego 3-4 |
| PL-66-400 Gorzów Wlkp. |
| Tel. (48-95) 721 95 27 |
| wojnicka@um.gorzow.pl |

Št. pomoči

XR 16/08

Država članica

Poljska

Regija

Lubuskie

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).

Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

1 mio. PLN

Največja intenzivnost pomoči

50 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

9.6.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp.

ul. Sikorskiego 3-4

PL-66-400 Gorzów Wlkp.

Tel. (48-95) 721 95 27

wojnicka@um.gorzow.pl

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.wojewodalubuski.pl/download.php?what=../dzienniki/2007/duwl52.pdf

Drugi podatki

—

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 94/11)

| 1. | Komisija je 7. aprila 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Autogrill S.p.A. („Autogrill“, Italija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem World Duty Free Limited („WDF“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. aprila 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Autogrill S.p.A. („Autogrill“, Italija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem World Duty Free Limited („WDF“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Autogrill: prodaja hrane in pijače ter maloprodaja potovalnih storitev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Autogrill: prodaja hrane in pijače ter maloprodaja potovalnih storitev,

| — | za WDF: maloprodaja potovalnih storitev. |
| --- | --- |

—

za WDF: maloprodaja potovalnih storitev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/31

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 94/12)

| 1. | Komisija je 8. aprila 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Arrow Electronics, Inc. („Arrow“, Združene države Amerike) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Logix S.A. („Logix“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. aprila 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Arrow Electronics, Inc. („Arrow“, Združene države Amerike) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Logix S.A. („Logix“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Arrow Electronics: grosistična distribucija elektronskih komponent in izdelkov IT v Ameriki, Evropi in azijski/pacifiški regiji, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Arrow Electronics: grosistična distribucija elektronskih komponent in izdelkov IT v Ameriki, Evropi in azijski/pacifiški regiji,

| — | za Logix: grosistična distribucija izdelkov IT v Franciji, na Poljskem, v regiji Beneluks, nordijski regiji, Izraelu in Maroku. |
| --- | --- |

—

za Logix: grosistična distribucija izdelkov IT v Franciji, na Poljskem, v regiji Beneluks, nordijski regiji, Izraelu in Maroku.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

16.4.2008

| 16.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 94/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 94/s3

---

OBVESTILO

Dne 16. aprila 2008 bo v Uradnem listu Evropske unije C 94 A izšel „Skupni katalog sort poljščin – tretji dodatek k 26. dopolnjeni izdaji“.

Naročniki Uradnega lista lahko brezplačno prejmete toliko kopij in jezikovnih različic tega uradnega lista, do kolikor izvodov ste kot naročnik upravičeni. Naprošamo vas, da natančno izpolnite spodnjo naročilnico in jo pošljete skupaj z vašo naročniško številko (koda, ki se nahaja na levi strani vsake nalepke in se začne z O/...). Brezplačni izvod tega Uradnega lista je na voljo še eno leto po dnevu izdaje.

Če niste naročnik, lahko ta Uradni list proti plačilu naročite pri eni od naših prodajnih služb (glej http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).

Ta Uradni list – kot tudi vse druge serije Uradnega lista (L, C, CA, CE) – lahko brezplačno najdete na spletišču http://eur-lex.europa.eu.

Image

---