# Europeiska unionens C 109/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 109 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången30 april 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 109

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången30 april 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 109/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| 2008/C 109/03 | Meddelande från kommissionen om den uppskattade tillgången på ekonomiska resurser för tilldelning av omstruktureringsstöd för regleringsåret 2008/2009, inom ramen för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen | 3 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 109/04 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 4 |
| 2008/C 109/05 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (
  1
  ) | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 109/02

Eurons växelkurs

2

2008/C 109/03

Meddelande från kommissionen om den uppskattade tillgången på ekonomiska resurser för tilldelning av omstruktureringsstöd för regleringsåret 2008/2009, inom ramen för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen

3

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 109/04

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

4

2008/C 109/05

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (
  1
  )

1

8

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/06 | Inbjudan att lämna förslag – EACEA/10/08 – Åtgärd 4.5 – Inbjudan att lämna förslag till projekt som är avsedda att stödja informationsåtgärder riktade till ungdomar och ungdomsledare – Programmet Aktiv ungdom | 13 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 109/07 | Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 5/08 (ex NN 58/07) – Olagliga subventioner som Aarhus Lufthavn A/S beviljar Ryanair – Inbjudan att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 15 |
| | ANDRA AKTER |
| | Rådet |
| 2008/C 109/08 | Meddelande till personer och enheter som genom kommissionens förordning (EG) nr 385/2008 lagts till på de förteckningar som avses i artiklarna 11 och 15 i rådets förordning (EG) nr 194/2008 om förlängning och skärpning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar och om upphävande av förordning (EG) nr 817/2006 | 23 |
| 2008/C 109/09 | Meddelande till personer, grupper och enheter på den förteckning som anges i artikel 2.3 i rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism | 25 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 109/06

Inbjudan att lämna förslag – EACEA/10/08 – Åtgärd 4.5 – Inbjudan att lämna förslag till projekt som är avsedda att stödja informationsåtgärder riktade till ungdomar och ungdomsledare – Programmet Aktiv ungdom

13

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 109/07

Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 5/08 (ex NN 58/07) – Olagliga subventioner som Aarhus Lufthavn A/S beviljar Ryanair – Inbjudan att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

15

ANDRA AKTER

Rådet

2008/C 109/08

Meddelande till personer och enheter som genom kommissionens förordning (EG) nr 385/2008 lagts till på de förteckningar som avses i artiklarna 11 och 15 i rådets förordning (EG) nr 194/2008 om förlängning och skärpning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar och om upphävande av förordning (EG) nr 817/2006

23

2008/C 109/09

Meddelande till personer, grupper och enheter på den förteckning som anges i artikel 2.3 i rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

25

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 109/10 | Meddelande | s3 |

2008/C 109/10

Meddelande

Meddelande

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4926 – Basell/Raffinerie de Berre L'Étang)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 109/01)

Kommissionen beslutade den 4 februari 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M4926. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M4926. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/2

---

Eurons växelkurs (1)

29 april 2008

(2008/C 109/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5571 |
| JPY | japansk yen | 161,73 |
| DKK | dansk krona | 7,4613 |
| GBP | pund sterling | 0,78895 |
| SEK | svensk krona | 9,3578 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6153 |
| ISK | isländsk krona | 115,20 |
| NOK | norsk krona | 7,9800 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,250 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 252,93 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6983 |
| PLN | polsk zloty | 3,4564 |
| RON | rumänsk leu | 3,6856 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,238 |
| TRY | turkisk lira | 2,0008 |
| AUD | australisk dollar | 1,6710 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5782 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,1328 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0097 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1190 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 559,44 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,8167 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,8763 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2629 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 356,46 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9072 |
| PHP | filippinsk peso | 65,686 |
| RUB | rysk rubel | 36,8630 |
| THB | thailändsk baht | 49,385 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6408 |
| MXN | mexikansk peso | 16,3464 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5571

JPY

japansk yen

161,73

DKK

dansk krona

7,4613

GBP

pund sterling

0,78895

SEK

svensk krona

9,3578

CHF

schweizisk franc

1,6153

ISK

isländsk krona

115,20

NOK

norsk krona

7,9800

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,250

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

252,93

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6983

PLN

polsk zloty

3,4564

RON

rumänsk leu

3,6856

SKK

slovakisk koruna

32,238

TRY

turkisk lira

2,0008

AUD

australisk dollar

1,6710

CAD

kanadensisk dollar

1,5782

HKD

Hongkongdollar

12,1328

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0097

SGD

singaporiansk dollar

2,1190

KRW

sydkoreansk won

1 559,44

ZAR

sydafrikansk rand

11,8167

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,8763

HRK

kroatisk kuna

7,2629

IDR

indonesisk rupiah

14 356,46

MYR

malaysisk ringgit

4,9072

PHP

filippinsk peso

65,686

RUB

rysk rubel

36,8630

THB

thailändsk baht

49,385

BRL

brasiliansk real

2,6408

MXN

mexikansk peso

16,3464

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/3

---

Meddelande från kommissionen om den uppskattade tillgången på ekonomiska resurser för tilldelning av omstruktureringsstöd för regleringsåret 2008/2009, inom ramen för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen

(2008/C 109/03)

Enligt artikel 10.2 i kommissionens förordning (EG) nr 968/2006 av den 27 juni 2006 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen (1) informerar kommissionen medlemsstaterna om att den uppskattade tillgången på ekonomiska resurser i den tillfälliga omstruktureringsfonden är tillräcklig för att omstruktureringsstöd skall kunna tilldelas för alla ansökningar som har lämnats in den 31 mars 2008 för regleringsåret 2008/2009 och som medlemsstaterna befunnit vara behöriga.

---

(1)  EUT L 176, 30.6.2006, s. 32. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1261/2007 (EUT L 283, 27.10.2007, s. 8).

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/4

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2008/C 109/04)

XA-nummer: XA 259/07

Medlemsstat: Förbundsrepubliken Tyskland

Region: Freistaat Bayern

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe

Rättslig grund: Richtlinie zur Durchführung des Beihilfeprogramms für die durch die klassische Geflügelpest — Aviäre Influenza — betroffenen landwirtschaftlichen Betriebe.

Den Richtlinien liegen die Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaats Bayern (BayHO) zugrunde. Die Zuwendungen werden ohne Rechtspflicht im Rahmen der verfügbaren Haushaltsmittel bewilligt

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 3,2 miljoner EUR för 2007-2009

Högsta stödnivå: Upp till 50 %, maximalbeloppet för ett jordbruksföretag är 50 000 EUR per kalenderår

Datum för genomförande: Beviljas efter behov

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med den 31 december 2009

Stödets syfte: Stödet ska kompensera för förluster som drabbat fjäderfäanläggningar som ligger i områden där restriktioner gäller och jordbruksföretag som står under övervakning. Stödet är ingen skadeersättning, utan beviljas för icke-försäkringsbara skador (t.ex. produktionsförluster, begränsningar av produktionen, skador på tillgångar genom smitta) som är en direkt följd av bestämmelser från myndigheter.

Rättslig grund för stödet: artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1857/2006

Berörd(a) sektor(er): Jord- och skogsbruksindustrier

Den beviljande myndighetens namn och adress: Alle dem Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten unterstellten Ämter für Landwirtschaft und Forsten in Bayern:

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

D-80539 München

Eventuella frågor skickas till:

| Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Referat B 1 |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |
| Tel. (49-89) 21 82 22 22 |

Bayerisches Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Referat B 1

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Tel. (49-89) 21 82 22 22

Webbplats: http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/riligefl.pdf

Övriga upplysningar: Inga

XA-nummer: XA 301/07

Medlemsstat: Irland

Region: Hela medlemsstaten

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Scheme of Payment to Private Veterinary Practitioners (PVP's) for testing of animals

Rättslig grund: The Central Fund (Permanent Provision) Act, 1965

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Det totala belopp som betalas ut inom ramen för den här ordningen avgörs av sjukdomsomfattningen, som i sin tur avgör antalet upptäckta djur med positiv reaktion och antalet anläggningar som omfattas av begränsningar på grund av bovin tuberkulos och brucellos. Därför är det inte möjligt att förutsäga utgiftsnivåerna för perioden 2007–2013. De planerade utgifter som anges nedan grundas därför på den nuvarande sjukdomsomfattningen och de förväntade utgifterna för 2007:

Högsta stödnivå: Ca 20 % av kostnaderna för testning omfattas av den här åtgärden

Datum för genomförande: Den 1 november 2007

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Denna stödordning för testning av djur genomförs kontinuerligt, eftersom den är direkt knuten till omfattningen av tuberkulos och brucellos i Irland. Stödordningen kommer att finnas kvar till dess att de två sjukdomarna har utrotats

Stödets syfte: Att se till att det finns ett omfattande program för att testa alla djur minst en gång per år så att tuberkulos och brucellos helt kan utrotas.

Stödet beviljas i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006 – Stöd för bekämpande av djur- och växtsjukdomar samt skadedjursangrepp

Berörd(a) sektor(er): Nötkreatur

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Webbplats: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

XA-nummer: XA 302/07

Medlemsstat: Irland

Region: Hela medlemsstaten

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Income Supplement Scheme (Bovine TB and Brucellosis)

Rättslig grund: Diseases of Animals Act 1966

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Det totala belopp som betalas ut inom ramen för den här ordningen avgörs av sjukdomsomfattningen, som i sin tur avgör antalet upptäckta djur med positiv reaktion och antalet anläggningar som omfattas av begränsningar på grund av bovin tuberkulos och brucellos. Därför är det inte möjligt att förutsäga utgiftsnivåerna för perioden 2007–2013. De planerade utgifter som anges nedan grundas därför på den nuvarande sjukdomsomfattningen och de förväntade utgifterna för 2007:

Högsta stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: Den 1 november 2007

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Denna ordning för inkomsttillägg genomförs kontinuerligt, eftersom den är direkt knuten till omfattningen av tuberkulos och brucellos i Irland. Stödordningen kommer att finnas kvar till dess att de två sjukdomarna har utrotats

Stödets syfte: Att ersätta jordbrukare för förluster på grund av upptäckt och bortskaffande av djur som bedöms bära tuberkulos- eller brucellossmitta.

Att motverka att sjukdomarna inte anmäls.

Stödet beviljas i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 – Stöd för bekämpande av djur- och växtsjukdomar samt skadedjursangrepp

Berörd(a) sektor(er): Nötkreatur

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Department of Agriculture and Food |
| --- |
| Maynooth Business Park |
| Maynooth Co. Kildare |
| Ireland |

Department of Agriculture and Food

Maynooth Business Park

Maynooth Co. Kildare

Ireland

Webbplats: http://www.agriculture.gov.ie/animal_health/ERAD/ERAD_comp_scheme07.doc

XA-nummer: XA 305/07

Medlemsstat: Spanien

Region: Región de Murcia

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Rättslig grund: Proyecto de Orden de la Consejería de Agricultura y Agua por la que se convocan y se aprueban las bases reguladoras de las ayudas a entidades representativas del asociacionismo agrario de producción y comercialización de los productos agrarios

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: De planerade årliga utgifterna är 650 000 EUR, vilket innebär 3 900 000 EUR för sexårsperioden 2008–2013

Högsta stödnivå: 70 %, dock högst 220 000 EUR per år och stödmottagare

Datum för genomförande: Januari 2008

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med december 2013

Stödets syfte: Åtgärderna utgör tekniskt stöd till primärproducenter och omfattas således av artikel 15 i förordningen. Syftet med åtgärderna är att underlätta för producenterna att få tillgång till information om ny teknik som används inom produktionen av jordbruksprodukter, och de kommer att vidtas av förbund, sammanslutningar av jordbrukskooperativ och sammanslutningar av producentorganisationer som uppfyller villkoren i kommissionens rekommendation 2003/361/EG om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag.

Det planerade stödet får inte överstiga 220 000 EUR per år och per stödmottagare, i enlighet med artikel 4 i det föreslag till föreskrifter (Propuesta de Orden) som bifogas, och får beviljas för följande:

Stöd till genomförande av sektorsstudier, framtagande av statistik och utarbetande av databaser, kostnader för tryckning, reproduktion och inbindning i samband med teman som rör aspekter av jordbrukssektorn i Murcia (i enlighet med artikel 15.2 c i förordningen).

Kostnader för informationsinsamling, sortering och bearbetning av uppgifter för studien av jordbrukssektorn, liksom kostnader för förvärv av programvara för att upprätta databaser, tryckning, reproduktion och inbindning ska vara stödberättigade. Ett stöd för upp till 70 % av dokumenterade kostnader får beviljas, dock högst 60 000 EUR per år.

Konsulttjänster som inte är av fortlöpande eller periodiskt återkommande slag eller rör sammanslutningens ordinarie driftsutgifter, t.ex. rutinmässig skatterådgivning, regelbunden juridisk rådgivning eller annonsering, riktade till de associerade enheter och jordbrukare i regionen Murcia som så begär (i enlighet med artikel 15.2 c i förordningen).

Stödet består av ett bidrag på upp till 70 % av dokumenterade kostnader, dock högst 30 000 EUR per år.

Deltagande i mässor, närvaro vid mässor och tekniska besök, för vilka det till ansökan ska bifogas ett program i vilket de mål som den sökande avser uppnå anges. För deltagande i mässor kommer kostnader för transport, kost och logi för den personal som står i utställningsmontern, golv, montering och hyra av utställningsmontern, publikationer, kontrakt med värdar/värdinnor mm att beaktas. När det gäller närvaro vid mässor och tekniska besök kommer kostnader för transport, kost och logi för de anställda, producenter som är medlemmar i enheterna och jordbrukare från regionen som så begär att beaktas (i enlighet med artikel 15.2 d i förordningen).

Upp till 20 personer per stödberättigad enhet får delta i samband med mässor, högst två per associerad enhet och tre per organisation. Stödet kommer att bestå av ett bidrag på upp till 70 % av dokumenterade kostnader, dock högst 130 000 EUR per år

Berörd(a) sektor(er): Jordbruksproduktion, både vegetabilisk och animalisk produktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Agricultura y Agua |
| --- |
| Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario |
| Plaza Juan XXIII, s/n |
| E-30071 Murcia |

Consejería de Agricultura y Agua

Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario

Plaza Juan XXIII, s/n

E-30071 Murcia

Webbplats: http://www.carm.es/neweb2/servlet/integra.servlets.ControlPublico?IDCONTENIDO=5089&IDTIPO=100&RASTRO=c428$m

Övriga upplysningar: Man måste komma ihåg att även om stöden är riktade till professionella jordbruksorganisationer och andra enheter som representerar jordbrukssektorn (vi anser att detta kommer att leda till att utbildningsåtgärder och åtgärder för att sprida teknisk kunskap i hela sektorn för jordbruksprodukter får bäst och störst genomslagskraft) kommer stödens slutmottagare att vara alla jordbrukare och boskapsuppfödare i regionen Murcia

XA-nummer: XA 315/07

Medlemsstat: Republiken Slovenien

Region: Območje občine Ig

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Rättslig grund: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ig za programsko obdobje 2007–2013

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som enskilt stöd:

| | 2007: 36 304,46 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 304,46 EUR

| | 2008: 37 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 500 EUR

| | 2009: 39 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 39 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 42 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 42 000 EUR

| | 2012: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 43 000 EUR

| | 2013: 43 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 43 000 EUR

Högsta tillåtna stödnivå:

1.   Investeringar i jordbruksföretag för primärproduktion:

| — | Upp till 50 % i mindre gynnade områden och upp till 40 % i andra områden. |
| --- | --- |

—

Upp till 50 % i mindre gynnade områden och upp till 40 % i andra områden.

2.   Bevarande av traditionella landskap och byggnader:

| — | Upp till 100 % för investeringar i icke-produktiva produktionsmedel, och för investeringar i produktiva produktionsmedel upp till 75 % i mindre gynnade områden och upp till 60 % i andra områden. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % för investeringar i icke-produktiva produktionsmedel, och för investeringar i produktiva produktionsmedel upp till 75 % i mindre gynnade områden och upp till 60 % i andra områden.

3.   Stöd till försäkringspremier:

| — | Komplettering av delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Komplettering av delfinansieringen av försäkringspremier ur statsbudgeten med upp till 50 % av de stödberättigande kostnaderna för försäkring av utsäde och grödor samt av djur mot t.ex. sjukdomar.

4.   Stöd till sammanläggning av skiften:

| — | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

5.   Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket:

| — | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

6.   Tillhandahållande av tekniskt stöd:

| — | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna.

7.   Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset:

| — | Upp till 100 % av de faktiska kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs. Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden. Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna för denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden |
| --- | --- |

—

Upp till 100 % av de faktiska kostnaderna om flyttningen av byggnaden endast innebär att en befintlig byggnad monteras ned, flyttas och återuppbyggs. Om flyttningen leder till att jordbrukaren får modernare anläggningar ska jordbrukaren själv bidra med en andel av det ökade värde som anläggningen betingar efter flyttningen. Denna andel uppgår till minst 50 % i mindre gynnade områden och minst 60 % i andra områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden. Om en flyttning leder till en ökning av produktionskapaciteten ska jordbrukaren själv bidra med en andel av utgifterna för denna ökning, minst 60 %, eller minst 50 % i mindre gynnade områden. Om stödmottagaren är en ung jordbrukare ska det egna bidraget uppgå till minst 45 % i mindre gynnade områden, och minst 55 % i andra områden

Datum för genomförande: Oktober 2007 (Stöd får beviljas först efter det att sammanfattningen publicerats på Europeiska kommissionens webbplats)

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd till små och medelstora företag

Reglerna omfattar åtgärder som utgör statligt stöd enligt följande artiklar i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3):

Artikel 4: Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 5: Bevarande av traditionella landskap och byggnader

Artikel 6: Flyttning av jordbruksbyggnader i det allmänna intresset

Artikel 12: Stöd till försäkringspremier

Artikel 13: Stöd till sammanläggning av skiften

Artikel 14: Stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsprodukter från jordbruket

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

Berörd(a) ekonomisk(a) sektor(er): Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Občina Ig |
| --- |
| Govekarjeva cesta 6 |
| SLO-1292 Ig |

Občina Ig

Govekarjeva cesta 6

SLO-1292 Ig

Webbplats: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200789&dhid=91694

Övriga upplysningar: För stödet till försäkringspremier för försäkring av utsäde och grödor likställs följande väderförhållanden med naturkatastrofer: vårfrost, hagel, blixtnedslag, brand till följd av blixtnedslag, storm och översvämning.

Kommunens planerade åtgärder och fastställda allmänna föreskrifter uppfyller kraven i förordning (EG) nr 1857/2006 (förfarande för beviljande av stöd, kumulering, öppenhet och övervakning av stödet)

Janez CIMPERMAN

Borgmästare

---

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/8

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

(2008/C 109/05)

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då standarden upphör att gälla
  (Anm. 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Datum passerat
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Datum passerat
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Datum passerat
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Datum passerat
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Datum passerat
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994) | — | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd till och med 15 m (ISO 9094-1:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991) | — | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Datum passerat
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Båtar – Fast monterade bränslesystem och -tankar (ISO 10088:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Datum passerat
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994) | — | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997) | — | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994) | — | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 2: Seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-2:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Båtar – Bedömning och kategoriindelning av stabilitet och flytbarhet – Del 3: Båtar med en skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003) | — | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 14509:2000
  Båtar – Mätning av luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar (ISO 14509:2000) | — | |
| EN ISO 14509:2000/A1:2004 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2005) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006) | — | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000) | — | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004) | — | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001) | — | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001) | — | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003) | — | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002) | — | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2006) | — | |
| CEN | EN 28846:1993
  Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990) | — | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990) | — | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW – 40 kW effekt (ISO 9775:1990) | — | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då standarden upphör att gälla

(Anm. 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001)

—

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001)

—

CEN

EN ISO 7840:2004

Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Datum passerat

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000)

—

CEN

EN ISO 8469:2006

Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Datum passerat

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Datum passerat

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002)

—

CEN

EN ISO 8847:2004

Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Datum passerat

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Datum passerat

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994)

—

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd till och med 15 m (ISO 9094-1:2003)

—

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002)

—

CEN

EN ISO 9097:1994

Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991)

—

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Datum passerat

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Båtar – Fast monterade bränslesystem och -tankar (ISO 10088:2001)

—

CEN

EN ISO 10133:2000

Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2000)

—

CEN

EN ISO 10239:2008

Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

31.8.2008

CEN

EN ISO 10240:2004

Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Datum passerat

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994)

—

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997)

—

CEN

EN ISO 11192:2005

Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005)

—

CEN

EN ISO 11547:1995

Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994)

—

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2000)

—

CEN

EN ISO 11592:2001

Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001)

—

CEN

EN ISO 11812:2001

Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001)

—

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000)

—

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002)

—

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002)

—

CEN

EN ISO 12216:2002

Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 2: Seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-2:2002)

—

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Båtar – Bedömning och kategoriindelning av stabilitet och flytbarhet – Del 3: Båtar med en skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2002)

—

CEN

EN ISO 13297:2000

Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2000)

—

CEN

EN ISO 13590:2003

Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003)

—

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001)

—

CEN

EN ISO 14509:2000

Båtar – Mätning av luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar (ISO 14509:2000)

—

EN ISO 14509:2000/A1:2004

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2005)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006)

—

CEN

EN ISO 14895:2003

Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000)

—

CEN

EN ISO 14945:2004

Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004)

—

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001)

—

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003)

—

CEN

EN ISO 15084:2003

Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003)

—

CEN

EN ISO 15085:2003

Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003)

—

CEN

EN ISO 15584:2001

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001)

—

CEN

EN ISO 15652:2005

Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003)

—

CEN

EN ISO 16147:2002

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002)

—

CEN

EN ISO 21487:2006

Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2006)

—

CEN

EN 28846:1993

Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990)

—

EN 28846:1993/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990)

—

EN 28848:1993/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW – 40 kW effekt (ISO 9775:1990)

—

EN 29775:1993/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

| Anmärkning 1 | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 3 | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 4) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 4) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

Anmärkning:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3).

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tfn (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tfn (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/13

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG – EACEA/10/08

Åtgärd 4.5 – Inbjudan att lämna förslag till projekt som är avsedda att stödja informationsåtgärder riktade till ungdomar och ungdomsledare

Programmet ”Aktiv ungdom”

(2008/C 109/06)

1.   Mål och beskrivning

Denna inbjudan har som mål att stödja program som främjar informations- och kommunikationsåtgärder med en europeisk dimension vilka riktar sig till ungdomar och ungdomsledare. De föreslagna projekten ska göra det möjligt att öka spridningen av högkvalitativ information och förbättra ungdomars tillgång till information samt till olika kommunikationskanaler, både på nationell och europeisk nivå.

Dessa projekt syftar till att på sikt uppmuntra ungdomar att delta i det offentliga livet och göra det lättare för dem att omsätta sina möjligheter att vara aktiva och ansvarsfulla medborgare.

Företräde kommer att ges åt innovativa projekt i större skala på teman som är intressanta eller aktuella för ungdomar eller ungdomsledare och ingår i prioriteringarna för programmet ”Aktiv ungdom”, vilka är följande:

| — | ungdomars deltagande, |
| --- | --- |

—

ungdomars deltagande,

| — | kulturell mångfald, |
| --- | --- |

—

kulturell mångfald,

| — | det europeiska medborgarskapet, |
| --- | --- |

—

det europeiska medborgarskapet,

| — | medverkan av ungdomar med sämre förutsättningar. |
| --- | --- |

—

medverkan av ungdomar med sämre förutsättningar.

Slutmottagarna för dessa projekt är ungdomar och personer som arbetar inom ungdomsområdet, antingen inom ungdomsorganisationer och ungdomsstrukturer eller vid regionala och lokala myndigheter.

Denna inbjudan avser åtgärd 4.5 i programmet ”Aktiv ungdom”. Den offentliggörs i enlighet med bestämmelserna i det årliga arbetsprogrammet för bidrag och upphandlingar inom utbildnings- och kulturområdet för 2008, som antogs av kommissionen den 11 mars 2008 i enlighet med det förfarande som avses i artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG (1).

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur ansvarar för genomförandet av denna inbjudan att lämna förslag.

2.   Sökande som kan få bidrag

Förslag ska inlämnas av icke-statliga eller icke-vinstdrivande organisationer eller lokala eller regionala offentliga myndigheter som är juridiska personer och varit lagligt etablerade i något av programländerna i minst ett år den dag då ansökan inlämnas. Programländerna är följande:

| — | Europeiska unionens medlemsstater (2), |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens medlemsstater (2),

| — | de Eftaländer som omfattas av EES-avtalet: Island, Liechtenstein och Norge, |
| --- | --- |

—

de Eftaländer som omfattas av EES-avtalet: Island, Liechtenstein och Norge,

| — | de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställts i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program (Turkiet). |
| --- | --- |

—

de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställts i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program (Turkiet).

Projekten ska omfatta partnerorganisationer från minst två olika länder (inklusive sökanden) av vilka minst en ska ha sitt huvudkontor i någon av Europeiska unionens medlemsstater.

Inbjudan att lämna förslag är öppen för privata organisationer som är verksamma inom informations- och kommunikationsområdet om dessa organisationer endast deltar som partner och medverkar i projektet i icke-vinstdrivande syfte.

Ansökningar ska sändas till Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur senast den 30 juni 2008 (poststämpelns datum gäller).

3.   Budget och projekttid

Den totala budgeten som anslagits till samfinansieringen av projekt inom ramen för denna inbjudan uppskattas till cirka 900 000 EUR.

Genomförandeorganets finansiella stöd uppgår till högst 80 procent av de totala bidragsberättigade kostnaderna för projektet. Det högsta bidragsbeloppet för varje projekt är 100 000 EUR.

Verksamheten ska ovillkorligen påbörjas mellan den 1 januari 2009 och den 31 mars 2009. Projekttiden ska omfatta minst 12 och högst 18 månader.

4.   Tidsfrist för inlämning av ansökningar

Ansökningar ska sändas till organet senast den 30 juni 2008 (poststämpelns datum gäller).

5.   Mer information

Den fullständiga texten till denna inbjudan att lämna förslag och ansökningsblanketterna finns på följande webbplats:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/index_en.htm

Ansökningarna måste uppfylla villkoren i den fullständiga texten till denna inbjudan och lämnas in på rätt ansökningsblankett.

---

(1)  Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).

(2)  Personer från utomeuropeiska länder och territorier samt, i tillämpliga fall, offentliga och/eller privata organ och institutioner i ett utomeuropeiskt land eller territorium, får delta i programmet ”Aktiv ungdom” i enlighet med reglerna för programmet och de bestämmelser som gäller den medlemsstat de har anknytning till. Förteckningen över utomeuropeiska länder och territorier finns i bilaga 1A till rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (EGT L 314, 30.11.2001, s. 1).

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/15

---

STATLIGT STÖD – DANMARK

Statligt stöd C 5/08 (ex NN 58/07) – Olagliga subventioner som Aarhus Lufthavn A/S beviljar Ryanair

Inbjudan att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 109/07)

I en skrivelse av den 30 januari 2008, som återges på det giltiga språket efter denna sammanfattning, underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda åtgärder.

Berörda parter kan lämna synpunkter på åtgärderna inom en månad efter offentliggörandet av denna sammanfattning och den påföljande skrivelsen till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för energi och transport |
| Direktorat A – Allmänna frågor |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för energi och transport

Direktorat A – Allmänna frågor

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 41 04

Synpunkterna kommer att meddelas Danmark. Den som lämnar synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen till begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

I februari 2005 mottog kommissionen ett klagomål från SAS om att Aarhus Lufthavn A/S beviljar Ryanair olagliga subventioner. Subventionerna skulle utgöras av sänkta flygplatsavgifter och avgifter för marktjänster.

Kommissionen skickade frågor till de danska myndigheterna den 2 mars 2005 och den 20 maj 2006, som de danska myndigheterna besvarade den 18 maj 2005 respektive den 10 juli 2006.

Kommissionen fick ytterligare uppgifter från Aarhus Lufthavn A/S i en skrivelse av den 27 april 2005. Dessa uppgifter avsåg den kommissionsskrivelse som hade sänts till de danska myndigheterna den 2 mars 2005.

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| — | Aarhus Lufthavn A/S, som äger och driver Århus flygplats, är ett till 100 % offentligt ägt aktiebolag. |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S, som äger och driver Århus flygplats, är ett till 100 % offentligt ägt aktiebolag.

| — | Aarhus Lufthavn A/S ingick 1999 ett avtal med Ryanair om att bevilja det företaget förmånlig behandling av dess verksamhet på Århus flygplats. Avtalet planeras vara i kraft till och med utgången av 2009. |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S ingick 1999 ett avtal med Ryanair om att bevilja det företaget förmånlig behandling av dess verksamhet på Århus flygplats. Avtalet planeras vara i kraft till och med utgången av 2009.

| — | Enligt klagomålet omfattar det konfidentiella avtalet mellan Aarhus Lufthavn A/S och Ryanair följande:






  — | Passageraravgifterna uppgår till 50 % av de offentliggjorda satserna. |
| --- | --- | --- |

—

Enligt klagomålet omfattar det konfidentiella avtalet mellan Aarhus Lufthavn A/S och Ryanair följande:

—

Passageraravgifterna uppgår till 50 % av de offentliggjorda satserna.

| — | Undantag från att betala start- och landningsavgifter. Ryanair betalar i stället en fast allt-i-ett-avgift per passagerare. |
| --- | --- |

—

Undantag från att betala start- och landningsavgifter. Ryanair betalar i stället en fast allt-i-ett-avgift per passagerare.

| — | Undantag från att betala avgifter för marktjänster eller sänkta avgifter för sådana tjänster. |
| --- | --- |

—

Undantag från att betala avgifter för marktjänster eller sänkta avgifter för sådana tjänster.

| — | Den klagande bedömer att Aarhus Lufthavn A/S ådragit sig förluster som motsvarar de subventioner som man beviljat Ryanair. |
| --- | --- |

—

Den klagande bedömer att Aarhus Lufthavn A/S ådragit sig förluster som motsvarar de subventioner som man beviljat Ryanair.

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

I nuläget och på grundval av tillgängliga uppgifter har kommissionen tvivel beträffande följande:

| — | Aarhus Lufthavn A/S:s oberoende i fråga om drift och beslutsfattande från dess aktieägare – fem offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Aarhus Lufthavn A/S:s oberoende i fråga om drift och beslutsfattande från dess aktieägare – fem offentliga myndigheter.

| — | Den förmånsbehandling som Ryanair beviljas vid Århus flygplats genom sänkta passageraravgifter, start- och landningsavgifter och avgifter för marktjänster. |
| --- | --- |

—

Den förmånsbehandling som Ryanair beviljas vid Århus flygplats genom sänkta passageraravgifter, start- och landningsavgifter och avgifter för marktjänster.

| — | Nivån på flygplatsavgifterna vid Århus flygplats och eventuella förmåner för andra flygbolag om de fastställda flygplatsavgifterna inte medger flygplatsen att bedriva en vinstgivande verksamhet. |
| --- | --- |

—

Nivån på flygplatsavgifterna vid Århus flygplats och eventuella förmåner för andra flygbolag om de fastställda flygplatsavgifterna inte medger flygplatsen att bedriva en vinstgivande verksamhet.

I den utsträckning de förmåner som Ryanair och eventuellt även andra flygbolag beviljas för sin verksamhet vid Århus flygplats omfattas av artikel 87.1 i fördraget tvivlar kommissionen på att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av de undantag som föreskrivs i artikel 87.3 i fördraget.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

| ”1. | Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

”1.

Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de foreliggende oplysninger, herunder de danske myndigheders oplysninger om ovennævnte sag, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

I.   SAGSFORLØB

| 2. | I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair. |
| --- | --- |

2.

I februar 2005 modtog Kommissionen en klage fra SAS med en påstand om, at Aarhus Lufthavn A/S havde ydet ulovlig støtte til Ryanair. Støtten skulle bestå i reducerede lufthavnsafgifter og ground handling-afgifter for Ryanair.

| 3. | Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen tilsendte de danske myndigheder en række spørgsmål den 2. marts 2005 og den 20. maj 2006, som de danske myndigheder besvarede henholdsvis den 18. maj 2005 og den 10. juli 2006.

| 4. | Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen modtog supplerende oplysninger fra Aarhus Lufthavn A/S ved brev af 27. april 2005. De pågældende oplysninger vedrørte det brev, som Kommissionen havde tilsendt de danske myndigheder den 2. marts 2005.

| 5. | Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen har været i kontakt med den klagende part om sagen siden modtagelsen af oplysningerne fra de danske myndigheder og Aarhus Lufthavn A/S.

II.   SAMMENFATNING

2.1.   Aarhus Lufthavn og Aarhus Lufthavn A/S

| 6. | Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn. |
| --- | --- |

6.

Aarhus Lufthavn er en af seks regionale lufthavne, der betjener det jyske marked med en befolkning på omkring 2,5 mio. personer. For omkring 25 % af den jyske befolkning er Aarhus Lufthavn den nærmeste lufthavn.

| 7. | Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

7.

Aarhus Lufthavn A/S ejer og driver Aarhus Lufthavn.

| 8. | Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:







  — | Århus Kommune | 64,60 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Randers Kommune | 16,70 % |
| — | Grenå Kommune | 4,80 % |
| — | Ebeltoft Kommune | 3,00 % |
| — | Århus Amt | 10,90 % |

8.

Lufthavnen er 100 % offentlig ejet, og aktierne i Aarhus Lufthavn A/S er fordelt således:

—

Århus Kommune

64,60 %

—

Randers Kommune

16,70 %

—

Grenå Kommune

4,80 %

—

Ebeltoft Kommune

3,00 %

—

Århus Amt

10,90 %

| 9. | Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet. |
| --- | --- |

9.

Aarhus Lufthavn A/S er registreret som et aktieselskab. I henhold til dansk erhvervsret kan et selskabs aktionærer kun øve indflydelse på selskabets drift via generalforsamlingen og ikke via direkte henvendelser til bestyrelsen eller direktionen. Direktionen er ansvarlig for selskabets daglige drift. I henhold til bestemmelserne på det selskabsretlige og det forvaltningsretlige område har aktionærer ingen beføjelser i forhold til bestyrelsesmedlemmer og direktion, og direktionen bærer et selvstændigt ansvar over for selskabet.

| 10. | Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair. |
| --- | --- |

10.

Aarhus Lufthavn A/S understreger, at med hensyn til selskabets forhold til Ryanair har aktionærerne ingenlunde afgivet garantier eller hensigtserklæringer over for Ryanair angående erstatning for eventuelle tab, der måtte opstå i forbindelse med aftalen med Ryanair. Det er direktionen i Aarhus Lufthavn A/S, der har udarbejdet det gældende takstregulativ for Aarhus Lufthavn, og som har forhandlet aftalen på plads med Ryanair.

| 11. | Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR). |
| --- | --- |

11.

Den klagende part har forklaret, at skønt det ikke har været muligt at indhente oplysninger om de økonomiske og finansielle forhold i Aarhus Lufthavn A/S, kan det udledes af korrespondancen med Statens Luftfartsvæsen, at Aarhus Lufthavn A/S led et tab på 5-6 mio. DKK (673 000-808 000 EUR) i 2004, og at der i forbindelse med budgetlægningen for 2005 blev kalkuleret med et tab på 3 782 719 DKK (509 000 EUR).

| 12. | I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver. |
| --- | --- |

12.

I deres brev af 18. maj 2005 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S havde et underskud på omkring 4,7 mio. DKK i 2004, og at der forventedes et underskud på omkring 3,8 mio. DKK i 2005. De danske myndigheder fortalte Kommissionen, at underskuddet i 2004 var blevet overført til kapital og reserver som »tilbageholdt overskud«, hvilket resulterede i en tilsvarende mindskelse af kapital og reserver.

2.2.   Gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn

| 13. | I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1). |
| --- | --- |

13.

I Danmark er det i henhold til luftfartslovens §71 Statens Luftfartsvæsen, der er den regulerende myndigheder, der skal godkende lufthavnsafgifterne i danske lufthavne. Der findes oplysninger om de nugældende takster i Aarhus Lufthavn på Aarhus Lufthavn A/S' hjemmeside (1).

| 14. | I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):






  — | Passagerafgifter:
  Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)
  Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR) |
| --- | --- | --- |

14.

I henhold til den klagende part opkrævede Aarhus Lufthavn A/S i 2005 følgende afgifter (2):

—

Passagerafgifter:

Indenrigsflyvning — 88,00 DKK (11,40 EUR)

Udenrigsflyvning — 81,00 DKK (10,90 EUR)

| — | Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR) |
| --- | --- |

—

Startafgift pr. ton (MTOW) — 37,00 DKK (4,98 EUR)

| — | Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:
  Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK
  Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK
  Omdirigeringer — 500 DKK |
| --- | --- |

—

Ground handling-afgifter — Selskaber med ruteflyvninger til og fra Aarhus Lufthavn indgår en aftale, der varierer alt efter de påkrævede ground handling-tjenesters omfang, pris og kvalitet. SAS betaler følgende for airside handling:

Pr. turnaround (Q400/Dash8) — 1 245 DKK

Pr. turnaround (B737/Dash8) — 1 745 DKK

Omdirigeringer — 500 DKK

2.2.1.   Forskellige lufthavnsafgifter for indenrigsflyvninger og udenrigsflyvninger

| 15. | Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser. |
| --- | --- |

15.

Den klagende part hævder, at passagerafgiften i Aarhus Lufthavn er højere for indenrigsflyvninger end for udenrigsflyvninger. Den klagende part finder, at enhver differentiering mellem passagerafgiften for henholdsvis indenrigs- og udenrigsflyvninger skal være objektivt begrundet. I henhold til den klagende part viser historiske analyser af omkostningerne forbundet med de forskellige tjenester og faciliteter, at omkostningerne forbundet med internationale rejser er højere end omkostningerne forbundet med indenlandske rejser, hvorfor der bør opkræves højere passagerafgifter i forbindelse med internationale rejser.

| 16. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter. |
| --- | --- |

16.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at ifølge deres oplysninger baseres passagerafgifterne i Aarhus Lufthavn ikke på et omkostnings-/indtægtsskøn, men »fastsættes arbitrært«. Det hævdes derfor, at når der opkræves diskriminerende passagerafgifter for indenrigsflyvninger, der ikke er omkostningsbestemte, betyder det, at passagererne på indenrigsruter finansierer udgifterne for passagererne på udenrigsruter.

| 17. | I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3). |
| --- | --- |

17.

I deres brev af 10. juli 2006 meddelte de danske myndigheder Kommissionen, at Statens Luftfartsvæsen i 2004 godkendte en forhøjelse af udenrigspassagerafgiften i Aarhus Lufthavn på den betingelse, at passagerafgifterne på henholdsvis udenrigs- og indenrigsruter blev gjort ensartede pr. 1. juli 2005. Ved brev af 19. december 2005 meddelte Aarhus Lufthavn A/S Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen agtede at leve op til den tidligere indgåede aftale om harmonisering af passagerafgifterne ved at hæve udenrigsafgiften fra 81,00 DKK til 85,00 DKK og sænke indenrigsafgiften fra 88,00 DKK til 85,00 DKK. Efterfølgende meddelte de danske myndigheder, at Aarhus Lufthavn senere havde ændret opfattelse og kun ville hæve udenrigsafgiften, mens indenrigsafgiften ville forblive uændret. Ved brev af 23. marts 2006 godkendte Statens Luftfartsvæsen forhøjelsen af udenrigspassagerafgiften til 85,00 DKK pr. afrejsende passager. I sidste ende blev udenrigs- og indenrigspassagerafgiften gjort ensartede, og de blev med virkning fra 1. oktober 2006 sat til 85,00 DKK (3).

2.2.2.   Lufthavnsafgifter for Ryanair

| 18. | Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift. |
| --- | --- |

18.

Den klagende part hævder, at Ryanair betaler en passagerafgift på kun 38,00 DKK, der således udgør mindre end halvdelen af den offentliggjorte afgift.

| 19. | Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter. |
| --- | --- |

19.

Den klagende part hævder også, at Ryanair ikke betaler startafgift, men en fast totalafgift pr. passager, der ikke svarer til de offentliggjorte startafgifter.

| 20. | Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift. |
| --- | --- |

20.

Den klagende part påstår endvidere, at Ryanair potentielt slet ikke betaler for ground handling-tjenester i Aarhus Lufthavn eller kun betaler en kraftigt reduceret afgift.

| 21. | Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:






  — | Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

21.

Den klagende part har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn benyttes af omkring 600 000 passagerer om året, hvoraf 250 000 er udenrigsrejsende. Det skønnes, at Ryanair transporterer 200 000 passagerer om året på to daglige tur/retur-flyvninger (4). Den klagende part er af den opfattelse, at Aarhus Lufthavn A/S har genereret tab svarede til støtten ydet til Ryanair. For at underbygge denne påstand har den klagende part fremlagt følgende beregninger:

—

Hvis Ryanair betalte passagerafgifter af samme størrelsesorden som SAS, ville de have beløbet sig til 200 000/2 * 88 = 8,8 mio. DKK (1,2 mio. EUR), eller de ville have beløbet sig til 8,1 mio. DKK (1,1 mio. EUR), hvis afgifterne havde ligget på det internationale niveau (i 2005). Afgiften beregnet på grundlag af største tilladte startmasse ville have beløbet sig til 700 * 3040 (5) = 2 mio. DKK (269 000 EUR). Alt i alt skulle Ryanair have betalt 11 mio. DKK (1,5 mio. EUR) om året.

| — | Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året. |
| --- | --- |

—

Eftersom Ryanair kun har betalt det halve i passagerafgift, betalte selskabet 200 000/2 * 40,5 = 4 mio. DKK (538 300 EUR). Afhængigt af, om Ryanair overhovedet betaler startafgift, modtager selskabet støtte i størrelsesordenen 5-7 mio. DKK (673 000-940 000 EUR) om året.

| 22. | Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead. |
| --- | --- |

22.

Den klagende part gør også gældende, at særbehandlingen af Ryanair i Aarhus Lufthavn ikke kan betragtes som startstøtte, eftersom Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn i november 1999 og siden da har befløjet ruten Århus — London/Stanstead.

| 23. | De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6). |
| --- | --- |

23.

De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at Aarhus Lufthavn A/S ikke ønsker at udlevere en kopi af selskabets aftale med Ryanair til Statens Luftfartsvæsen. De danske myndigheder har meddelt Kommissionen, at i henhold til Aarhus Lufthavn A/S indeholder samarbejdsaftalen med Ryanair fortrolige forretningsoplysninger, men at dokumenterne vil blive tilsendt Kommissionen, hvis Kommissionen ønsker det (6).

| 24. | I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år. |
| --- | --- |

24.

I deres brev af 10. juli 2006 fortalte de danske myndigheder Kommissionen, at Aarhus Lufthavn havde meddelt Statens Luftfartsvæsen, at lufthavnen havde besluttet at bringe rabatordningen for Ryanair til ophør med virkning fra udgangen af 2009. I samme brev bekræftede de danske myndigheder, at særbehandlingen af Ryanair dermed vil have varet i ti år.

| 25. | De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen. |
| --- | --- |

25.

De danske myndigheder meddelte Kommissionen, at særbehandlingen af Ryanair ikke var godkendt af Statens Luftfartsvæsen.

2.3.   Foranstaltning, der skal vurderes

| 26. | Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn. |
| --- | --- |

26.

Det følger af beskrivelsen i det foregående, at Kommissionen i den aktuelle sag skal foretage en undersøgelse af lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn og af den påståede særbehandling, som Aarhus Lufthavn A/S indrømmer Ryanair i Aarhus Lufthavn.

III.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER FORELIGGER STATSSTØTTE

| 27. | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

27.

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastsætter følgende: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 28. | Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:






  — | ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler |
| --- | --- | --- |

28.

Det betyder, at for at blive fanget af traktatens artikel 87 skal en foranstaltning:

—

ydes ved hjælp af eller i form af statsmidler

| — | medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og |
| --- | --- |

—

medføre, at en virksomhed indrømmes en selektiv fordel, og

| — | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene på fællesmarkedet.

| 29. | Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8). |
| --- | --- |

29.

Domstolen fastslog i sagen vedrørende »Aéroports de Paris« (7), at udøvelse af virksomhed med forvaltning og drift af lufthavne, som omfatter levering af lufthavstjenester i lufthavne udgør virksomhed af økonomisk karakter, fordi de består i tilrådighedsstillelse af lufthavnsanlæg for luftfartsselskaber og forskellige tjenesteydere mod betaling af en afgift, som driftsselskabet frit fastsætter, og fordi de nævnte former for virksomhed ikke er afledt af udøvelsen af beføjelser som offentlig myndighed og kan adskilles fra aktiviteter i forbindelse med udøvelsen af disse beføjelser. Lufthavnens driftsselskab udøver således i princippet økonomisk virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som statsstøttereglerne finder anvendelse på. Når en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, udgør den, uanset sin juridiske status og finansieringsmåde, en virksomhed efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og statsstøttereglerne finder derfor anvendelse (8).

3.1.   Overførsel af statsmidler

| 30. | Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen finder på nuværende stadium, at de foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, udgør en overførsel af statsmidler. Statsstøttebegrebet omfatter enhver fordel, der indrømmes direkte eller indirekte, finansieres ved hjælp af statsmidler, indrømmes af staten selv eller af et formidlende organ i henhold til de beføjelser, det har fået tillagt. På denne baggrund forekommer særbehandlingen af Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn at udgøre en tildeling af statsmidler.

| 31. | Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten. |
| --- | --- |

31.

Det fremgår meget tydeligt af Domstolens retspraksis, at der ikke sondres mellem støtte ydet direkte af staten (i dette tilfælde Århus Kommune, Randers Kommune, Grenå Kommune, Ebeltoft Kommune og Århus Amt) og støtte ydet af offentlige eller private organer, som af staten pålægges at yde støtten (9). Fællesskabsretten giver ikke en stat ret til omgå fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte ved blot at oprette private institutioner, der tildeler midlerne på statens vegne. I henhold til Domstolens retspraksis (10) gælder det, at for at kunne betegne midler som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal de direkte eller indirekte stamme fra statsmidler, og de skal kunne tilregnes staten.

a)   Direkte eller indirekte overførsel af statsmidler

| 32. | Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

32.

Ifølge Domstolens retspraksis er det kun i de tilfælde, hvor offentlige myndigheder ikke har nogen form for kontrol over de midler, der benyttes til finansiering af den pågældende fordel, at det kan formodes, at der ikke er blevet overført statsmidler. Hvis staten imidlertid kan udøve direkte eller indirekte kontrol over midlerne, er der oplagt tale om en overførsel af statsmidler.

| 33. | Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11). |
| --- | --- |

33.

Således fastslog Domstolen følgende i Stardust Marine-sagen:

»Artikel 87, stk. 1, EF omfatter alle økonomiske midler, som den offentlige sektor faktisk kan anvende til at støtte virksomheder, uden at det har nogen betydning, om disse midler til stadighed udgør en del af statens formue. Det er ikke nødvendigt, at de beløb, som er anvendt til den pågældende foranstaltning, tilhører statskassen, men det er tilstrækkeligt til at anse dem for statsmidler, at de til stadighed er under de offentlige myndigheders kontrol og dermed står til rådighed for de kompetente nationale myndigheder. [...] Når staten udøver en dominerende indflydelse på sådanne virksomheder, er den nemlig fuldt ud i stand til at træffe bestemmelse om anvendelsen af disses midler, herunder om de i givet fald skal anvendes til at finansiere særlige fordele for andre virksomheder. [...] en offentlig virksomheds situation [kan] ikke sammenlignes med en privat virksomhed. Staten kan nemlig forfølge andre end rent kommercielle formål med dens offentlige virksomheder, således som det udtales i ellevte betragtning til direktiv 80/723/EØF.« (11).

| 34. | Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

34.

Aarhus Lufthavn A/S skal betragtes som en offentlig virksomhed i henhold til definitionen i direktiv 2006/111/EF (12). Direktivet definerer offentlige virksomheder som »enhver virksomhed, på hvilke de offentlige myndigheder direkte eller indirekte kan have en dominerende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de regler, der gælder for virksomheden« (13). Aarhus Lufthavn A/S ejes 100 % af offentlige myndigheder. Aktierne i selskabet besiddes af fem offentlige institutioner. Alene det gør selskabet til en offentlig virksomhed i henhold til direktivet.

b)   Tilregning af foranstaltningen til staten

| 35. | Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

  »Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14). |
| --- | --- |

35.

Domstolen fastslog følgende i Stardust Marine-sagen:

»Selv om staten nemlig er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. [...] Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af de trufne foranstaltninger, såsom finansiel støtte. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af disse foranstaltninger.« (14).

| 36. | I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16). |
| --- | --- |

36.

I samme dom udtalte Domstolen, at for at kunne afgøre, om en bestemt støtteforanstaltning kunne tilregnes staten, var det nødvendigt at påvise, at de offentlige myndigheder havde givet den offentlige virksomhed meget præcise instrukser om at træffe de pågældende støtteforanstaltninger (15). Ikke desto mindre fastslog Domstolen også, at tilregningen af en bestemt støtteforanstaltning truffet af en offentlig virksomhed kan udledes af de omstændigheder og den kontekst, hvori foranstaltningen blev truffet (15). Som mulige tegn på, at en foranstaltning kan tilregnes staten, nævner Domstolen administrativ kontrol og tilsyn med virksomheden og virksomhedens eventuelle integration i den offentlige forvaltning (16).

| 37. | Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer. |
| --- | --- |

37.

Skønt Aarhus Lufthavn A/S hævder at være uafhængig af sine aktionærer, har Kommissionen ikke modtaget tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om selskabets organisatoriske struktur, beslutningsprocedurer, regler for udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer og aktionærkontrol med selskabets aktiviteter til at kunne afgøre, om Aarhus Lufthavn A/S reelt er selvstændig i forhold til selskabets aktionærer.

| 38. | Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet. |
| --- | --- |

38.

Desuden har Kommissionen som tidligere nævnt ikke modtaget en kopi af den konkrete aftale mellem lufthavnen og Ryanair. Den har heller ikke modtaget kopier af referater af generalforsamlinger, hvor det ikke kan udelukkes, at forholdet mellem lufthavnen og Ryanair er blevet drøftet.

| 39. | Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen nærer derfor på nuværende stadium tvivl med hensyn til, om Aarhus Lufthavn A/S' handlinger og beslutninger ikke bør tilregnes offentlige institutioner.

3.2.   Anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip

| 40. | En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295. |
| --- | --- |

40.

En offentlig investering eller et offentligt kapitalindskud udgør ikke statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ville have foretaget samme investering eller indskud (17). Dette princip udspringer af neutraliteten mellem offentlig og privat ejerskab, jf. EF-traktatens artikel 295.

| 41. | Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19). |
| --- | --- |

41.

Kommissionen må derfor overveje, om den situation, der undersøges i nærværende sag, svarer til en situation med en investor, der opererer i en markedsøkonomi (18), hvorfor den offentlige virksomheds adfærd (i dette tilfælde Aarhus Lufthavn A/S' adfærd) skal sammenlignes med den adfærd, der kan forventes af en privat investor, f.eks. et privat holdingselskab eller en privat koncern, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (19).

| 42. | Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt. |
| --- | --- |

42.

Aarhus Lufthavn A/S er af den opfattelse, at ved at indgå aftalen med Ryanair optrådte selskabet på samme måde, som enhver anden fornuftig privat investor ville have gjort under lignende omstændigheder. For at bevise dette gør Aarhus Lufthavn A/S opmærksom på, at da Ryanair begyndte at benytte Aarhus Lufthavn (fire dage efter, at SAS havde opgivet sin London-rute), var det kun 50 % af lufthavnens kapacitet, der blev udnyttet. Takket være Ryanairs trafik benyttes lufthavnen nu af 600 000 passagerer om året. Det betyder, at trods rabatordningen for Ryanair yder dette selskab et nettobidrag til lufthavnens resultat på omkring 5-6 mio. DKK årligt.

| 43. | De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen. |
| --- | --- |

43.

De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke forsynet Kommissionen med tilstrækkelige oplysninger om denne positive virkning, som støtten angiveligt skulle have for lufthavnens bundlinje. For det første har de danske myndigheder ikke indsendt oplysninger om de reelle betingelser, der knytter sig til særbehandlingen af Ryanair. Rent faktisk har Kommissionen ikke fået forelagt den eller de konkrete aftaler vedrørende rabatordningen.

| 44. | For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004). |
| --- | --- |

44.

For det andet har Kommissionen ikke modtaget oplysninger om, hvorfor den angiveligt positive virkning med al rimelighed kunne forventes på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået. I denne henseende kunne der forventes at have foreligget samtidigt bevismateriale, såsom en aktuel forretningsplan, der kunne underbygge Aarhus Lufthavn A/S' påstand. Kommissionen bemærker på dette punkt, at balancen fra Aarhus Lufthavn A/S viser et konstant negativt likviditetsbidrag fra selskabets driftsvirksomhed (i hvert fald i 2003 og 2004).

3.3.   Selektiv fordel

| 45. | I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter. |
| --- | --- |

45.

I forbindelse med analysen af, om de her omhandlede foranstaltninger medfører selektive fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber, skal Kommissionen fastslå, hvilke fordele disse luftfartsselskaber indrømmes sammenlignet med andre luftfartsselskaber i kraft af de reducerede lufthavnsafgifter.

| 46. | Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair. |
| --- | --- |

46.

Som beskrevet ovenfor modtager Ryanair øjensynligt rabat på de gældende lufthavnsafgifter i Aarhus Lufthavn. Eftersom Kommissionen ikke har modtaget aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, er det for nuværende ikke muligt at fastslå de præcise fordele for Ryanair, men det lader til, at for så vidt angår de foranstaltninger, der undersøges i denne sag, optræder der en selektiv fordel for Ryanair.

| 47. | Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift. |
| --- | --- |

47.

Hvad andre luftfartsselskaber angår, kan Kommissionen ikke udelukke, at de har modtaget en selektiv fordel, hvis det viser sig, at lufthavnsafgifterne i Aarhus Lufthavn ligger på et niveau, der ikke gør det muligt at sikre en rentabel drift.

3.4.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| 48. | Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager: |
| --- | --- |

48.

Såfremt de nævnte foranstaltninger medfører en selektiv fordel for luftfartsselskabet Ryanair, er Kommissionen af den opfattelse, at de kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstater, og dét af følgende årsager:

| 49. | Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Luftfartsselskaber, der benytter Aarhus Lufthavn, udbyder ikke blot indenlandske, men også internationale ruteflyvninger, ligesom det er tilfældet for luftfartsselskaber, der benytter andre jyske lufthavne (f.eks. Billund Lufthavn). Markedsundersøgelser har vist, at rejsende, der benytter lavprisselskaber, er rede til at rejse i to eller endda flere timer for at nå frem til deres afgangslufthavn. Når Aarhus Lufthavn forsøger at tiltrække nye kunder, konkurrerer den med andre lufthavne i regionen, og derfor kan det ikke engang i tilfælde af en lufthavn med et passagertal på 600 000 om året (som f.eks. Aarhus Lufthavn i 2005) udelukkes, at flytrafikken til og fra Aarhus Lufthavn har indflydelse på konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstater.

| 50. | Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked. |
| --- | --- |

50.

Ruteflyvningstjenester er markedsmæssige tjenester, og på dette marked optræder der konkurrence mellem selskaber fra forskellige medlemsstater. Det betyder, at de økonomiske fordele for Ryanair og muligvis andre luftfartsselskaber i Aarhus Lufthavn styrker selskabernes stilling i forhold til konkurrenterne på det europæiske lufttransportmarked.

3.5.   Konklusioner

| 51. | Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

51.

Da de her omhandlede foranstaltninger involverer offentlige midler, er rettet mod en virksomhed, der udøver økonomiske aktiviteter, og har indflydelse på samhandelen mellem medlemsstater, synes de ikke at opfylde det markedsøkonomiske investorprincip, og de kan derfor fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvorfor Kommissionen på nuværende tidspunkt mener, at de kan indebære statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

IV.   FORELØBIG VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| 52. | Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

52.

Efter at have konkluderet, at de beskrevne foranstaltninger kan udgøre statsstøtte, skal Kommissionen vurdere støtten med udgangspunkt i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori er opregnet en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1. Kommissionen skal undersøge, om de fordelagtige vilkår i form af reducerede lufthavnsafgifter kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet.

| 53. | I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

53.

I traktatens artikel 87, stk. 3, er opstillet en liste over støtte, der kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet.

| 54. | Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

54.

Undtagelsesbestemmelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), om støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan benyttes til vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet.

| 55. | På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt. |
| --- | --- |

55.

På luftfartsområdet konsoliderede Kommissionen i 2005 sin praksis med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i sine »EF-retningslinjer for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskab, som opererer fra regionale lufthavne« (20) (herefter benævnt »2005-retningslinjerne«). Eftersom aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair stammer fra april 1999, skal Kommissionen vurdere foranstaltningen på basis af den lovgivning og praksis, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttetildelingen blev påbegyndt.

| 56. | Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:






  — | på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og |
| --- | --- | --- |

56.

Rammebestemmelserne for statsstøtte til luftfartssektoren fra 1994 (21) kan heller ikke finde anvendelse i denne sag, da de indebærer, at der kun kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser i to klart afgrænsede tilfælde:

—

på den ene side i det tilfælde, hvor en medlemsstat gør brug af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2408/92, der vedrører »forpligtelse til offentlig tjeneste«, hvilket ingenlunde er aktuelt i denne sag, og

| — | på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag. |
| --- | --- |

—

på den anden side i det tilfælde, hvor der gøres brug af traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), hvilket ej heller er aktuelt i denne sag.

| 57. | I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne. |
| --- | --- |

57.

I nærværende sag mener Kommissionen, at i betragtning af den komplette liberalisering af markedet for lufttransporttjenester i EU i 1997, kunne undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), tjene direkte som retsgrundlag for tildelingen af startstøtte til nye ruter, der udgår fra regionale lufthavne, når henses til den betydning, som denne form for støtte har for udviklingen af regionale lufthavne.

| 58. | Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

  »I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«. |
| --- | --- |

58.

Der er således fastsat følgende i punkt 356 i Charleroi-beslutningen (22):

»I den forbindelse har Kommissionen konstateret, hvilket har haft betydning for denne beslutning, at en stigende udnyttelse af de sekundære lufthavne er et godt middel til at bekæmpe overbelastningen på lufttransportområdet i de store europæiske hovedlufthavne. At der oprettes flere adgangspunkter til intereuropæiske flyvninger må således ses som en positiv udvikling, men der vil ofte være behov for offentlig støtte i den indledende fase. Såfremt den finansiering, der tilbydes lufthavnene, er gennemskuelig og ikke-diskriminerende og står i rimeligt forhold til målet, og den statsstøtte, der indrømmes luftfartsselskaberne, tilgodeser almenheden, vil det være muligt at sikre udviklingen af lufthavnenes aktiviteter i overensstemmelse med traktatens regler. På baggrund heraf godkendes princippet om, at der kan ydes opstartsstøtte på lufttransportområdet, forudsat at de sædvanlige statsstøtteregler overholdes, for første gang i denne beslutning.«.

| 59. | Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser. |
| --- | --- |

59.

Disse kriterier blev bekræftet i 2005-retningslinjerne, der i punkt 79 fastslår, at Kommissionen på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan godkende støtte til luftfartsselskaber med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat til nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D (eller undtagelsesvis kategori B) med en anden lufthavn i EU, forudsat at støtten hænger nøje sammen med de ekstra startomkostninger, er degressiv og tidsbegrænset, hænger sammen med den faktiske udvikling i passagertallet, tildeles på et ikke-diskriminerende og åbent grundlag og er ledsaget af en sanktionsordning, der kan bringes i anvendelse, hvis luftfartsselskabet ikke overholder sine forpligtelser.

| 60. | Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:






  — | den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel |
| --- | --- | --- |

60.

Det er derfor Kommissionens praksis at erklære støtte forenelig med fællesmarkedet, hvis:

—

den bidrager til realiseringen af et mål af fælles interesse, dvs. bidrager til finansieringen af nye ruter, der forbinder en regional lufthavn i kategori C eller D med en anden lufthavn i EU, og ruten i sidste ende vil være rentabel

| — | den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt |
| --- | --- |

—

den er nødvendig, står i et rimeligt forhold til ekstraomkostningerne forbundet med lanceringen af ruten og har en tilskyndende effekt

| — | den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis |
| --- | --- |

—

den tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| — | der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser |
| --- | --- |

—

der kan pålægges sanktioner i tilfælde af tilsidesættelse af forpligtelser

| — | den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet. |
| --- | --- |

—

den ikke fordrejer konkurrencevilkårene til skade for fællesmarkedet.

i)   Bidrag til opfyldelse af en målsætning af fælles interesse (nye og rentable flyruter)

| 61. | Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen anerkender, at en regional lufthavn kan spille en vigtig rolle for den regionale udvikling, navnlig ved forbedre forbindelserne mellem en given region og andre regioner og dermed bidrage til at tiltrække nye investeringer. Etableringen af nye ruter ved hjælp af startstøtte til luftfartsselskaber kan være en forudsætning for opfyldelsen af disse målsætninger.

| 62. | Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn. |
| --- | --- |

62.

Aarhus Lufthavn med omkring 600 000 passagerer om året (i 2005) er i dag en kategori D-lufthavn i henhold til punkt 15 i 2005-retningslinjerne og udgør dermed en lille regional lufthavn. Startstøtte til luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn, kan dermed i princippet bidrage til at opfylde en målsætning af fælles interesse, nemlig udvikling af en regional lufthavn.

| 63. | På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse. |
| --- | --- |

63.

På dette stadium af sin undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at opdyrkningen af dette markedssegment gennem aftaler indeholdende fordelagtige vilkår kan bidrage til realiseringen af en målsætning af fælles interesse.

ii)   Nødvendighed, proportionalitet og tilskyndelseseffekt

| 64. | Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt. |
| --- | --- |

64.

Startstøtte skal være tidsbegrænset og degressiv for at opfylde sin målsætning og have en tilskyndende effekt.

| 65. | Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester. |
| --- | --- |

65.

Ifølge Kommissionens oplysninger blev aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair oprindeligt indgået for en tidsubegrænset periode. De danske myndigheder har imidlertid meddelt, at Aarhus Lufthavn A/S agter at opsige aftalen ved udgangen af 2009, på hvilket tidspunkt den vil have eksisteret i ti år, hvor Ryanair vil have modtaget rabat på alle de relevante tjenester.

| 66. | Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt. |
| --- | --- |

66.

Den påståede støtte synes ikke at være degressiv. Der synes heller ikke at være nogen direkte sammenhæng mellem støtten og ekstraomkostningerne forbundet med etableringen af en ny rute. Da Kommissionen ikke er bekendt med aftalens præcise indhold, kan den imidlertid ikke tage endelig stilling til dette punkt.

| 67. | Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej. |
| --- | --- |

67.

Kommissionen mener, at startstøtte af en varighed på ti år ikke umiddelbart forekommer at være nødvendig og proportional, idet de oplysninger, der blev indsamlet i luftfartssektoren med henblik på udarbejdelsen af 2005-retninglinjerne, pegede i retning af, at en periode på maksimalt tre år (eller muligvis fem år i en underudviklet region) burde være tilstrækkelig til, at et luftfartsselskab vil kunne afgøre, om en given rute vil være økonomisk rentabel eller ej.

| 68. | Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen har ikke kendskab til, om aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair åbner mulighed for rabatter i tilfælde af en forøgelse af antallet af afgange på ruten, og om det forventes, at Ryanair opretter nye ruter. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

| 69. | Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen har ingen oplysninger om, hvorvidt aftalerne mellem Ryanair og Aarhus Lufthavn A/S indeholder et krav om, at det skal kunne påvises, at de ruter eller tjenester, der modtager rabat, vil blive rentable eller balancere efter et givet tidsrum. På nuværende tidspunkt og på basis af de foreliggende oplysninger nærer Kommissionen derfor tvivl med hensyn til, om disse kriterier er opfyldt.

iii)   Støtten skal tildeles på gennemsigtig og ikke-diskriminerende vis

| 70. | I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

70.

I denne sag medfører aftalen med Ryanair en særbehandling af selskabet sammenlignet med andre luftfartsselskaber, der flyver fra Aarhus Lufthavn. Det offentliggjorte takstregulativ for Aarhus Lufthavn er ikke blevet overholdt i aftalen med Ryanair, og derfor nærer Kommissionen på nuværende tidspunkt tvivl med hensyn til, om dette kriterium er opfyldt.

iv)   Ordningen skal omfatte en sanktionsmekanisme

| 71. | Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt. |
| --- | --- |

71.

Der synes ikke at være indført en sådan mekanisme, der kan bringes i anvendelse i tilfælde af, at Ryanair undlader at respektere sin del af aftalen med Aarhus Lufthavn A/S, hvorfor denne betingelse ikke synes at være opfyldt.

v)   Konkurrencevilkårene må ikke fordrejes i strid med den fælles interesse

| 72. | Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

72.

Ifølge Kommissionens oplysninger lader det til, at vilkårene i den (kommercielt fortrolige) aftale, der er indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair, afviger væsentligt fra de vilkår og priser, der gælder for andre luftfartsselskaber, der udbyder passagerruteflyvninger til/fra Aarhus Lufthavn. Det lader derfor til, at der på dette punkt optræder forskelsbehandling mellem luftfartsselskaber.

| 73. | Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

73.

Da Ryanair er engageret i lufttransport og opererer på et totalt liberaliseret marked, kan enhver fordel, der indrømmes dette selskab, være til skade for konkurrenterne og fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse.

| 74. | På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

74.

På baggrund af betragtningerne i det foregående konkluderer Kommissionen, at på nuværende stadium af undersøgelsen kan det ikke udelukkes, at den negative effekt af den påståede støtte er større end den positive effekt. Derfor nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om de relevante foranstaltninger, hvis de da udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

BESLUTNING

| 75. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.
  Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen. |
| --- | --- |

75.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremsende alle oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningerne.

Kommissionen pålægger i medfør af artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999 Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at forelægge den en kopi af den aftale, der blev indgået mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair i 1999, sammen med eventuelle efterfølgende ændringer af aftalen.

| 76. | Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen ønsker at minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og der henvises til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999, der foreskriver, at i tilfælde af en negativ beslutning skal den pågældende medlemsstat træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtagerne, herunder indirekte støttemodtagere, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. I henhold til samme artikel skal den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten beregnes i henhold til bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93.

| 77. | Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

77.

Kommissionen skal meddele Danmark, at den vil underrette interesserede parter om sagen ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil ligeledes informere interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, om sagen ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  Aarhus Lufthavn A/S' informationsside:

1

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 under overskriften »Tariff Regulation UK download-pdf«.

(2)  Oplysningerne fra den klagende part er de eneste oplysninger, som Kommissionen p.t. har om afgifterne i 2005, da Aarhus Lufthavns internetside:

2

http://www.aar.dk/default.asp?id=153 kun giver oplysninger om det nugældende takstregulativ.

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Ifølge oplysninger fra den klagende part i 2005.

4

(5)  Antal årlige bevægelser (700) gange den gennemsnitlige startmasse for B 373/800.

5

(6)  Skønt Aarhus Lufthavn A/S indsendte sine bemærkninger den 27. april 2005 som respons på Kommissionens brev af 2. marts 2005 til de danske myndigheder, var aftalen mellem Aarhus Lufthavn A/S og Ryanair ikke vedlagt svarskrivelsen.

6

(7)  Sag T-128/98, Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2000 II, s. 3929, stadfæstet ved dom i sag C-82/01, Sml. 2002 I, s. 9297, præmis 75-79.

7

Aéroports de Paris mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(8)  Sag C-159/91 og C-160/91, Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava, Sml. 1993 I, s. 637.

8

Poucet mod AGF og Pistre mod Cancava

(9)  Jf. dom af 22. marts 1977 i sag 78/76, Steinike & Weinlig, Sml. 1977, s. 595, præmis 21, dom af 30. januar 1985 i sag 290/83, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 1983, s. 439, præmis 14, dom af 2. februar 1988 i sag 67/85, 68/85 og 70/85, Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219, præmis 35, og dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

9

Steinike & Weinlig

Kommissionen mod Frankrig

Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

(10)  Se dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), Sml. 2002 I, s. 4397.

10

Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine)

(11)  Se præmis 37, 38 og 39 i den i fodnote 10 nævnte dom.

11

(12)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2007, s. 17). Direktivet udgør en kodifikation af Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 195 af 29.7.1980, s. 5) som ændret ved Kommissionens direktiver 85/413/EØF (EFT L 229 af 28.8.1985, s. 20), 93/84/EØF (EFT L 254 af 12.10.1993, s. 16), 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75) og 2005/81/EF (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 47).

12

(13)  Se artikel 2, litra b), i det i fodnote 12 nævnte direktiv.

13

(14)  Se præmis 52 i den i fodnote 10 nævnte dom.

14

(15)  Jf. præmis 53 og 54 i dommen.

15

(16)  Jf. præmis 52 ff. i den i fodnote 10 nævnte dom.

16

(17)  Kommissionens meddelelse angående anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på offentlige myndigheders kapitalinteresser i virksomheder, De Europæiske Fællesskabers Bulletin nr. 9-1984. EF-Domstolens dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, præmis 17. Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5), punkt 25 og 26.

17

Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mod Kommissionen

(18)  Jf. Stardust Marine-sagen. Se også generaladvokat Geelhoeds forslag til afgørelse i fodnote 18.

18

Stardust Marine

(19)  Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 20.

19

Italien mod Kommissionen

(20)  EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  Anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 (nu artikel 87 og 88) og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Kommissionens beslutning 2004/393/EF af 12. februar 2004 om de fordele, som regionen Vallonien og Brussels South Charleroi Airport har indrømmet luftfartsselskabet Ryanair ved selskabets etablering i Charleroi (EUT L 137 af 30.4.2004, s. 1).

22

---

ANDRA AKTER

Rådet

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/23

---

Meddelande till personer och enheter som genom kommissionens förordning (EG) nr 385/2008 lagts till på de förteckningar som avses i artiklarna 11 och 15 i rådets förordning (EG) nr 194/2008 om förlängning och skärpning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar och om upphävande av förordning (EG) nr 817/2006

(2008/C 109/08)

Genom gemensam ståndpunkt 2008/349/GUSP har Europeiska unionens råd beslutat att ändra vissa bilagor till gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP (1), efter att ha fastställt följande:

| 1. | De personer och enheter som förtecknas i bilaga II till gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP utgörs av






  a) | enskilda medlemmar i Burma/Myanmars regering, eller |
| --- | --- | --- |

1.

De personer och enheter som förtecknas i bilaga II till gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP utgörs av

a)

enskilda medlemmar i Burma/Myanmars regering, eller

| b) | fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dem, i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.1 i gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP. |
| --- | --- |

b)

fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dem, i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.1 i gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP.

| 2. | De personer och enheter som förtecknas i bilaga III till gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP utgörs av






  a) | företag som ägs eller kontrolleras av Burma/Myanmars regering eller av någon eller något av landets offentliga organ, företag – inbegripet privaträttsliga företag i vilka de offentliga myndigheterna äger en majoritetsandel – och inrättningar, |
| --- | --- | --- |

2.

De personer och enheter som förtecknas i bilaga III till gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP utgörs av

a)

företag som ägs eller kontrolleras av Burma/Myanmars regering eller av någon eller något av landets offentliga organ, företag – inbegripet privaträttsliga företag i vilka de offentliga myndigheterna äger en majoritetsandel – och inrättningar,

| b) | företag som ägs eller kontrolleras av enskilda medlemmar av Burma/Myanmars regering eller av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dessa, eller |
| --- | --- |

b)

företag som ägs eller kontrolleras av enskilda medlemmar av Burma/Myanmars regering eller av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är associerade med dessa, eller

| c) | juridiska personer, enheter eller organ som ägs av eller kontrolleras av, eller som handlar för eller på uppdrag av, företag som avses i a eller b. |
| --- | --- |

c)

juridiska personer, enheter eller organ som ägs av eller kontrolleras av, eller som handlar för eller på uppdrag av, företag som avses i a eller b.

Kommissionen har därför, med stöd av artikel 18.1 b i rådets förordning (EG) nr 194/2008 (2), antagit kommissionens förordning (EG) nr 385/2008 (3) om ändring av bilagorna VI och VII till förordning (EG) nr 194/2008.

I förordning (EG) nr 194/2008 föreskrivs följande:

| 1. | frysning av alla penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör personer, grupper och enheter som förtecknas i bilaga VI samt förbud mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser till förfogande för dessa, och |
| --- | --- |

1.

frysning av alla penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör personer, grupper och enheter som förtecknas i bilaga VI samt förbud mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser till förfogande för dessa, och

| 2. | förbud mot nyinvesteringar i företag, juridiska personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga VII. |
| --- | --- |

2.

förbud mot nyinvesteringar i företag, juridiska personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga VII.

De personer och enheter som förtecknas i bilaga VI uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga IV till förordning (EG) nr 194/2008, med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar enligt artikel 13 i förordningen.

De berörda personerna och enheterna får när som helst inkomma med en ansökan till rådet, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp dem och låta dem kvarstå i ovannämnda förteckningar bör omprövas. Ansökan ska ställas till Europeiska unionens råd på följande adress:

| Council of the European Union |
| --- |
| rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bryssel |

Council of the European Union

rue de la Loi 175

B-1048 Bryssel

Sådana ansökningar kommer att behandlas när de har mottagits. De personer och enheter som berörs uppmärksammas på rådets regelbundna översyner av förteckningen enligt artikel 9 i gemensam ståndpunkt 2006/318/GUSP.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot förordning (EG) nr 385/2008 vid Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt enligt villkoren i artikel 230.4 och 230.5 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

---

(1)  EUT L 116, 29.4.2006, s. 77. Den gemensamma ståndpunkten senast ändrad genom gemensam ståndpunkt 2008/349/GUSP (EUT L 116, 30.4.2008).

(2)  EUT L 66, 10.3.2008, s. 1.

(3)  EUT L 116, 30.4.2008, s. 5.

---

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/25

---

Meddelande till personer, grupper och enheter på den förteckning som anges i artikel 2.3 i rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

(2008/C 109/09)

Följande information lämnas för kännedom till Hofstadgroep som förtecknats i rådets beslut 2007/868/EG.

Europeiska unionens råd har beslutat att skälen för att föra upp ovannämnda grupp på de ovannämnda förteckningarna över personer, grupper och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism fortfarande äger giltighet. Rådet avser därför att låta denna grupp kvarstå på förteckningen.

Gruppen görs uppmärksam på att rådet har efter antagandet av beslut 2007/868/EG erhållit nya uppgifter med anknytning till denna registrering. Rådet har övervägt dessa uppgifter och avser att låta gruppen kvarstå på den ovan nämnda förteckningen. Rådet har därför ändrat motiveringen i enlighet därmed.

Den berörda gruppen får ansöka om att erhålla rådets motivering till varför den kvarstår på den ovannämnda förteckningen på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| (Attn: CP 931, designations) |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bryssel |

Europeiska unionens råd

(Attn: CP 931, designations)

Rue de la Loi 175

B-1048 Bryssel

Den berörda gruppen får när som helst inkomma med en ansökan till rådet, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp den och låta den kvarstå på förteckningen ska omprövas. Ansökan ska ställas till den adress som anges ovan. Sådana ansökningar kommer att behandlas när de har mottagits. Härvid uppmärksammas gruppen på rådets regelbundna översyn av förteckningen enligt artikel 1.6 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP. För att ansökan ska kunna behandlas vid nästa översyn bör den lämnas in inom en månad från och med offentliggörandet av detta meddelande.

Slutligen uppmärksammas gruppen på möjligheten att göra en framställning till de behöriga myndigheterna i den eller de berörda medlemsstaterna enligt förteckningen i bilagan till förordningen för att få tillstånd att använda frysta medel för grundläggande behov eller särskilda betalningar i enlighet med artikel 5.2 i den förordningen. En uppdaterad förteckning över behöriga myndigheter är tillgänglig på Internet på följande adress:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

30.4.2008

| 30.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 109/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 109/s3

---

MEDDELANDE

Den 30 april 2008 utkommer i Europeiska unionens officiella tidning C 109 A ”Gemensamma sortlistan över köksväxter – fjärde tillägget till 26:e fullständiga utgåvan” och ”Gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter – fjärde tillägget till 26:e fullständiga utgåvan”.

Prenumeranter på EUT kan utan extra kostnad erhålla detta nummer i samma antal och språkversioner som man prenumererar på. De som önskar erhålla denna tidning ombeds att returnera nedanstående beställningssedel vederbörligen ifylld inklusive prenumerationskod (står till vänster på adressetiketterna och börjar med O/...). Detta nummer av EUT kommer att levereras utan extra kostnad i upp till ett år från utgivningsdatumet.

Den som inte är prenumerant kan beställa och betala denna EUT på något av våra försäljningsställen (se http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).

Detta nummer av EUT – liksom alla EUT (L, C, CA och CE) – kan läsas gratis på Internet (http://eur-lex.europa.eu).

Image

---