# Euroopa Liidu C 73/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 73 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide19. märts 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 73

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide19. märts 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2008/C 073/01 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 1 |
| 2008/C 073/02 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta | 6 |
| 2008/C 073/03 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Küprose stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta | 10 |
| 2008/C 073/04 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2011 kohta | 14 |
| 2008/C 073/05 | Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta | 18 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2008/C 073/01

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

1

2008/C 073/02

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

6

2008/C 073/03

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Küprose stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

10

2008/C 073/04

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2011 kohta

14

2008/C 073/05

Nõukogu arvamus, 4. märts 2008, Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

18

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2008/C 073/06 | Nõukogu otsus, 17. märts 2008, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta | 23 |
| | Komisjon |
| 2008/C 073/07 | Euro vahetuskurss | 24 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2008/C 073/06

Nõukogu otsus, 17. märts 2008, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta

23

Komisjon

2008/C 073/07

Euro vahetuskurss

24

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 073/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  ) | 25 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2008/C 073/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 26 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 073/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  )

1

25

MUUD AKTID

Komisjon

2008/C 073/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 73/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Bulgaaria ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Alates 2003. aastast on SKP reaalkasv olnud suur, ületades 6 % aastas, samal ajal on maksebilansi puudujääk halvenenud. Valitsemissektori tasakaalulähedane eelarveseisund muutus 2006. aastal ülejäägiks 3 % SKPst, kusjuures eelarvepoliitika on alates 2003. aastast olnud antitsükliline või üldiselt neutraalne. Samal ajal on rahandustingimused olnud valuutakomitee süsteemi raames paindlikud. Suure majanduskasvuga on kaasnenud ülekuumenemise märgid ja järjest suurenev makromajanduslik tasakaalutus, mida kajastavad maksebilansi puudujäägi suurenemine, pangalaenu kasvu uus kiirenemine ja suurenev inflatsioon.
  Maksebilansi puudujäägi suurenemine Bulgaarias peegeldab siiski suurel määral investeeringute buumi, mida tekitab märkimisväärne välismaiste otseinvesteeringute sissevool. Peamine inflatsiooni esilekutsuv tegur oli väljastpoolt põhjustatud toidu- ja energiahindade tõus. Koos töötuse määra järsu vähenemisega on pingestunud aga olukord tööturul ning 2007. aastal kiirenes märgatavalt ka palgakasv, mis ületas selgelt tootlikkuse kasvu esimest korda mitme aasta jooksul. Kui need arengud peaksid jätkuma, võivad nad tuua kaasa konkurentsivõime languse ning seada kahtluse alla suure majanduskavu jätkusuutlikkuse, isegi kui kulupõhine konkurentsivõime on suures ulatuse säilinud tänu tagasihoidlikule reaalpalga tõusule kuni 2006. aastani ning kogunenud tootlikkuse kasvule alates 1998. aastast. Pikas perspektiivis tuleb Bulgaarial vähendada kõnealust tasakaalutust ja samas tugevdada tingimusi jätkusuutlikuks järelejõudmiseks selliste meetmete abil nagu ettevaatlik eelarvepoliitika ja palkade mõõdukal tasemel hoidmine, riigi rahanduse kvaliteedi parandamine, finantssektori stabiilsuse tagamine ja struktuurireformide kiirendamine. |
| --- | --- |

(2)

Alates 2003. aastast on SKP reaalkasv olnud suur, ületades 6 % aastas, samal ajal on maksebilansi puudujääk halvenenud. Valitsemissektori tasakaalulähedane eelarveseisund muutus 2006. aastal ülejäägiks 3 % SKPst, kusjuures eelarvepoliitika on alates 2003. aastast olnud antitsükliline või üldiselt neutraalne. Samal ajal on rahandustingimused olnud valuutakomitee süsteemi raames paindlikud. Suure majanduskasvuga on kaasnenud ülekuumenemise märgid ja järjest suurenev makromajanduslik tasakaalutus, mida kajastavad maksebilansi puudujäägi suurenemine, pangalaenu kasvu uus kiirenemine ja suurenev inflatsioon.

Maksebilansi puudujäägi suurenemine Bulgaarias peegeldab siiski suurel määral investeeringute buumi, mida tekitab märkimisväärne välismaiste otseinvesteeringute sissevool. Peamine inflatsiooni esilekutsuv tegur oli väljastpoolt põhjustatud toidu- ja energiahindade tõus. Koos töötuse määra järsu vähenemisega on pingestunud aga olukord tööturul ning 2007. aastal kiirenes märgatavalt ka palgakasv, mis ületas selgelt tootlikkuse kasvu esimest korda mitme aasta jooksul. Kui need arengud peaksid jätkuma, võivad nad tuua kaasa konkurentsivõime languse ning seada kahtluse alla suure majanduskavu jätkusuutlikkuse, isegi kui kulupõhine konkurentsivõime on suures ulatuse säilinud tänu tagasihoidlikule reaalpalga tõusule kuni 2006. aastani ning kogunenud tootlikkuse kasvule alates 1998. aastast. Pikas perspektiivis tuleb Bulgaarial vähendada kõnealust tasakaalutust ja samas tugevdada tingimusi jätkusuutlikuks järelejõudmiseks selliste meetmete abil nagu ettevaatlik eelarvepoliitika ja palkade mõõdukal tasemel hoidmine, riigi rahanduse kvaliteedi parandamine, finantssektori stabiilsuse tagamine ja struktuurireformide kiirendamine.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv suureneb keskmiselt 2007. aasta 6,4 %-lt 6,7 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates tundub see stsenaarium tuginevat üldiselt usutavatele kasvuprognoosidele, kuigi prognoosid on veidi liiga optimistlikud eelkõige programmiperioodi lõpuaastatel, mil prognoositav sisenõudluse ja eriti investeeringute kasv tundub olevat liiga optimistlik. Arvestades suurt SKP reaalkasvu, on programmiga kavandatud edenemine nominaalse lähenemise suunas üsna aeglane, kusjuures inflatsioon jääb üsna kõrgele tasemele. Lisaks tundub 2009. ja 2010. aastaks prognoositav inflatsioonitase olevat liiga madal, arvestades prognoositavat pidevat palgasurvet ja tubakaaktsiisi kavandatavat tõstmist. Kuigi eeldatakse, et kasvutegurite tasakaal paraneb veidi tänu ekspordi kiirele kasvule, suureneb maksebilansi puudujääk veelgi ja saavutab prognooside kohaselt haripunkti 2008. aastal, mil vastav näitaja on 20,75 % SKPst, mis tundub hiljutisi arenguid arvestades üldiselt usutav. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv suureneb keskmiselt 2007. aasta 6,4 %-lt 6,7 %ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates tundub see stsenaarium tuginevat üldiselt usutavatele kasvuprognoosidele, kuigi prognoosid on veidi liiga optimistlikud eelkõige programmiperioodi lõpuaastatel, mil prognoositav sisenõudluse ja eriti investeeringute kasv tundub olevat liiga optimistlik. Arvestades suurt SKP reaalkasvu, on programmiga kavandatud edenemine nominaalse lähenemise suunas üsna aeglane, kusjuures inflatsioon jääb üsna kõrgele tasemele. Lisaks tundub 2009. ja 2010. aastaks prognoositav inflatsioonitase olevat liiga madal, arvestades prognoositavat pidevat palgasurvet ja tubakaaktsiisi kavandatavat tõstmist. Kuigi eeldatakse, et kasvutegurite tasakaal paraneb veidi tänu ekspordi kiirele kasvule, suureneb maksebilansi puudujääk veelgi ja saavutab prognooside kohaselt haripunkti 2008. aastal, mil vastav näitaja on 20,75 % SKPst, mis tundub hiljutisi arenguid arvestades üldiselt usutav.

| (4) | Lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarveülejäägiks 2007. aastal 3,1 % SKPst, võrreldes 2007. aasta jaanuari lähenemisprogrammis seatud eesmärga 0,8 % SKPst. Selline eelarve ülelaekumine on täielikult tingitud oodatust suurematest tuludest, samas kui kulusid ei hoitud täielikult kontrolli all. Algselt eelarves kavandatud eesmärki hoida kokku 10 % jooksvaid kulusid, mis ei ole seotud intressimaksetega, ei täidetud ja 2007. aasta detsembris võeti vastu kava selliste täiendavate kulude kohta, mis moodustasid ligikaudu 2,25 % SKPst ja olid suunatud peamiselt infrastruktuuri arendamiseks. Lisaks suurendati 2007. aastal pensione kaks korda 10 % võrra ja seega rohkem kui kehtiva indekseerimisvalemiga ette nähtud 8,5 %. Palgasurve on samuti hakanud kanduma üle avalikku sektorisse, kus palgatõus on selgelt kiirenenud aasta teisel poolel. Kokkuvõttes võib väita, et kavandatust suurem 2007. aasta eelarveülejääk on kooskõlas 2007. aasta jaanuari lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsega. Arvestades tulude jätkuvalt suurt kasvu, võib 2007. aasta eelarve täitumine osutuda programmis kavandatust paremaks. |
| --- | --- |

(4)

Lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarveülejäägiks 2007. aastal 3,1 % SKPst, võrreldes 2007. aasta jaanuari lähenemisprogrammis seatud eesmärga 0,8 % SKPst. Selline eelarve ülelaekumine on täielikult tingitud oodatust suurematest tuludest, samas kui kulusid ei hoitud täielikult kontrolli all. Algselt eelarves kavandatud eesmärki hoida kokku 10 % jooksvaid kulusid, mis ei ole seotud intressimaksetega, ei täidetud ja 2007. aasta detsembris võeti vastu kava selliste täiendavate kulude kohta, mis moodustasid ligikaudu 2,25 % SKPst ja olid suunatud peamiselt infrastruktuuri arendamiseks. Lisaks suurendati 2007. aastal pensione kaks korda 10 % võrra ja seega rohkem kui kehtiva indekseerimisvalemiga ette nähtud 8,5 %. Palgasurve on samuti hakanud kanduma üle avalikku sektorisse, kus palgatõus on selgelt kiirenenud aasta teisel poolel. Kokkuvõttes võib väita, et kavandatust suurem 2007. aasta eelarveülejääk on kooskõlas 2007. aasta jaanuari lähenemisprogrammi käsitlevas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsega. Arvestades tulude jätkuvalt suurt kasvu, võib 2007. aasta eelarve täitumine osutuda programmis kavandatust paremaks.

| (5) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on säilitada neutraalne eelarvepoliitika kogu programmiperioodi jooksul. Programmis keskpika perioodi eesmärgiks seatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) on asendatud uue eesmärgiga, milleks on struktuurne ülejääk 1,5 % SKPst, ja mida järgitakse kogu programmiperioodi jooksul. Kuigi nõukogu on algset programmi käsitlevas arvamuses kinnitanud keskpika perioodi eesmärgi, mis on juba stabiilsuse ja kasvu paktis nõutust ambitsioonikam, on programmiga ettenähtud märkimisväärne ülespoole korrigeerimine põhjendatud, arvestades suurenevat maksebilansi puudujääki, kiirenevat inflatsiooni ja elanikkonna vananemise prognoositavat mõju. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarveülejääk ja esmane eelarveülejääk on programmiperioodi jooksul jätkuvalt stabiilsel tasemel, milleks on vastavalt ligikaudu 3 % ja 4 % SKPst. Programmi kohaselt suurenevad tulude ja kulude suhe SKPsse mõlemad ligikaudu 1,75 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul, kusjuures kohandumine toimub peamiselt 2008. aastal. Tulu poole pealt prognoositakse programmis muu tulu suurenemist 2,25 % võrra SKPst, mis kajastab peamiselt ELi toetuste suurenemist programmiperioodi jooksul.
  2008. aastaks prognoositakse maksutulu suurenemist 1,25 % SKPst võrra tänu teatavate aktsiiside tõusule, maksunormide paremale järgimisele ja soodsatele kasvuteguritele. Üksikisiku proportsionaalse tulumaksu kehtestamisega kaasnev tulude vähenemine kavatsetakse täielikult kompenseerida varimajanduse osakaalu täiendava vähendamise ja teatavate maksusoodustuste kaotamise abil. 2009. ja 2010. aastaks prognoositakse maksutulu ja sotsiaalmaksu laekumise väikest vähenemist. Sotsiaalmaksu laekumine väheneb ka 2008. aastal (1 % SKPst võrra), kuna sotsiaalmaksu määra alandatakse, kuid suures osas tasakaalustab seda maksubaasi suurenemine. Programmis prognoositakse kulude märkimisväärset ümberstruktureerimist, kusjuures programmiperioodi jooksul suurenevad kapitalikulud, mida järjest enam rahastatakse ELi vahenditest, ligikaudu 2 % SKPst, ja muud kulud ligikaudu 1,5 % SKPst. Kõnealuste kulude suurenemist aitavad osaliselt tasakaalustada väiksemad intressikulud, väiksemad sotsiaaltoetused ja valitsussektori palgakulude vähenemine, mis on tingitud avaliku sektori töötajate arvu vähendamisest. Tuginedes eeldatust parematele 2007. aasta eelarvenäitajatele ja võttes arvesse teataval määral soodsamat kasvuprognoosi, on praegused eelarve-eesmärgid tunduvalt ambitsioonikamad 2007. aasta jaanuari programmis seatud eesmärkidest. |
| --- | --- |

(5)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärk on säilitada neutraalne eelarvepoliitika kogu programmiperioodi jooksul. Programmis keskpika perioodi eesmärgiks seatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) on asendatud uue eesmärgiga, milleks on struktuurne ülejääk 1,5 % SKPst, ja mida järgitakse kogu programmiperioodi jooksul. Kuigi nõukogu on algset programmi käsitlevas arvamuses kinnitanud keskpika perioodi eesmärgi, mis on juba stabiilsuse ja kasvu paktis nõutust ambitsioonikam, on programmiga ettenähtud märkimisväärne ülespoole korrigeerimine põhjendatud, arvestades suurenevat maksebilansi puudujääki, kiirenevat inflatsiooni ja elanikkonna vananemise prognoositavat mõju. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarveülejääk ja esmane eelarveülejääk on programmiperioodi jooksul jätkuvalt stabiilsel tasemel, milleks on vastavalt ligikaudu 3 % ja 4 % SKPst. Programmi kohaselt suurenevad tulude ja kulude suhe SKPsse mõlemad ligikaudu 1,75 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul, kusjuures kohandumine toimub peamiselt 2008. aastal. Tulu poole pealt prognoositakse programmis muu tulu suurenemist 2,25 % võrra SKPst, mis kajastab peamiselt ELi toetuste suurenemist programmiperioodi jooksul.

2008. aastaks prognoositakse maksutulu suurenemist 1,25 % SKPst võrra tänu teatavate aktsiiside tõusule, maksunormide paremale järgimisele ja soodsatele kasvuteguritele. Üksikisiku proportsionaalse tulumaksu kehtestamisega kaasnev tulude vähenemine kavatsetakse täielikult kompenseerida varimajanduse osakaalu täiendava vähendamise ja teatavate maksusoodustuste kaotamise abil. 2009. ja 2010. aastaks prognoositakse maksutulu ja sotsiaalmaksu laekumise väikest vähenemist. Sotsiaalmaksu laekumine väheneb ka 2008. aastal (1 % SKPst võrra), kuna sotsiaalmaksu määra alandatakse, kuid suures osas tasakaalustab seda maksubaasi suurenemine. Programmis prognoositakse kulude märkimisväärset ümberstruktureerimist, kusjuures programmiperioodi jooksul suurenevad kapitalikulud, mida järjest enam rahastatakse ELi vahenditest, ligikaudu 2 % SKPst, ja muud kulud ligikaudu 1,5 % SKPst. Kõnealuste kulude suurenemist aitavad osaliselt tasakaalustada väiksemad intressikulud, väiksemad sotsiaaltoetused ja valitsussektori palgakulude vähenemine, mis on tingitud avaliku sektori töötajate arvu vähendamisest. Tuginedes eeldatust parematele 2007. aasta eelarvenäitajatele ja võttes arvesse teataval määral soodsamat kasvuprognoosi, on praegused eelarve-eesmärgid tunduvalt ambitsioonikamad 2007. aasta jaanuari programmis seatud eesmärkidest.

| (6) | Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Arvestades eelkõige halvenevat välis- ja sisetasakaalu, võivad makromajanduslikku stsenaariumi mõjutada teatavad riskid. Lisaks on 2008. aasta tuluprognoosid seotud teatava ebamäärasusega, mis tuleneb üksikisiku proportsionaalse tulumaksu kehtestamisest. Samas tasakaalustavad neid riske senised väga head näitajad eelarve-eesmärkide täitmisel ja kuludeks ettenähtud varu, mis on tekkinud tänu eelarvesse kavandatud ettenägematute kulude reservile. Lisaks ei ole 2009. ja 2010. aastal oodatav maksutulu väiksem laekumine täielikult kooskõlas programmi aluseks oleva kasvustsenaariumiga ja seepärast võib maksutulu osutuda kavandatust suuremaks. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Arvestades eelkõige halvenevat välis- ja sisetasakaalu, võivad makromajanduslikku stsenaariumi mõjutada teatavad riskid. Lisaks on 2008. aasta tuluprognoosid seotud teatava ebamäärasusega, mis tuleneb üksikisiku proportsionaalse tulumaksu kehtestamisest. Samas tasakaalustavad neid riske senised väga head näitajad eelarve-eesmärkide täitmisel ja kuludeks ettenähtud varu, mis on tekkinud tänu eelarvesse kavandatud ettenägematute kulude reservile. Lisaks ei ole 2009. ja 2010. aastal oodatav maksutulu väiksem laekumine täielikult kooskõlas programmi aluseks oleva kasvustsenaariumiga ja seepärast võib maksutulu osutuda kavandatust suuremaks.

| (7) | Arvestades kõnealust riskianalüüsi, osutab programmis kavandatud eelarvepoliitika, et keskpika perioodi eesmärgist peetakse suure kindlusvaruga kinni kogu programmiperioodi jooksul. Programmis kavandatud eelarvepoliitika on kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Kavandatud neutraalne eelarvepoliitika aitaks vältida makromajanduse sisemise ja välise tasakaalustamatuse suurenemist. Arvestades rahanduspoliitika piiratust valuutakomitee süsteemi raames, aitaks ülelaekunud tulu säästmine tasakaalustamatust vähendada. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades kõnealust riskianalüüsi, osutab programmis kavandatud eelarvepoliitika, et keskpika perioodi eesmärgist peetakse suure kindlusvaruga kinni kogu programmiperioodi jooksul. Programmis kavandatud eelarvepoliitika on kogu programmiperioodi jooksul kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Kavandatud neutraalne eelarvepoliitika aitaks vältida makromajanduse sisemise ja välise tasakaalustamatuse suurenemist. Arvestades rahanduspoliitika piiratust valuutakomitee süsteemi raames, aitaks ülelaekunud tulu säästmine tasakaalustamatust vähendada.

| (8) | Kuna puuduvad vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis tugineksid majanduspoliitika komitee ja komisjoni makromajanduslikel üldistel eeldustel, ei ole võimalik hinnata Bulgaaria elanikkonna vananemise mõju võrreldavatel ja üldistel alustel, erinevalt 25 liikmesriigist, kelle puhul on sellised prognoosid kättesaadavad. Praeguse demograafilise struktuuri taustal ei saa jätta arvesse võtmata elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset mõju, kuigi 2007. aasta eelarve suur struktuurne ülejääk aitab märkimisväärselt vähendada juba niigi madalat võla taset. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske. |
| --- | --- |

(8)

Kuna puuduvad vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis tugineksid majanduspoliitika komitee ja komisjoni makromajanduslikel üldistel eeldustel, ei ole võimalik hinnata Bulgaaria elanikkonna vananemise mõju võrreldavatel ja üldistel alustel, erinevalt 25 liikmesriigist, kelle puhul on sellised prognoosid kättesaadavad. Praeguse demograafilise struktuuri taustal ei saa jätta arvesse võtmata elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset mõju, kuigi 2007. aasta eelarve suur struktuurne ülejääk aitab märkimisväärselt vähendada juba niigi madalat võla taset. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub olevat üldiselt kooskõlas 2007. aasta märtsi riikliku reformiprogrammi ja selle 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige eelarvestrateegia ja riigi rahanduse kvaliteedi tõstmiseks kavandatud meetmed, sh programmi eelarve koostamisel täiendavalt rakendatavad meetmed, on täielikult kooskõlas riiklikus reformiprogrammis määratletud prioriteetidega. Programmiga on ette nähtud konkreetsed meetmed, et parandada tervishoiule suunatud riiklike kulude tõhusust ja kvaliteeti. Ajakohastatud verisoon tundub kajastavat riikliku reformiprogrammiga ettenähtud reformide mõju riigi rahandusele. See on seotud eelkõige infrastruktuuri arendamiseks tehtavate investeeringute kavandatava kasvuga. Samas antakse ajakohastatud versioonis üsna vähe teavet selle kohta, millised otsesed eelarvekulud kaasnevad peamiste meetmetega, nagu haldussuutlikkuse suurendamine või aktiivse tööturupoliitika parandamine. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub olevat üldiselt kooskõlas 2007. aasta märtsi riikliku reformiprogrammi ja selle 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige eelarvestrateegia ja riigi rahanduse kvaliteedi tõstmiseks kavandatud meetmed, sh programmi eelarve koostamisel täiendavalt rakendatavad meetmed, on täielikult kooskõlas riiklikus reformiprogrammis määratletud prioriteetidega. Programmiga on ette nähtud konkreetsed meetmed, et parandada tervishoiule suunatud riiklike kulude tõhusust ja kvaliteeti. Ajakohastatud verisoon tundub kajastavat riikliku reformiprogrammiga ettenähtud reformide mõju riigi rahandusele. See on seotud eelkõige infrastruktuuri arendamiseks tehtavate investeeringute kavandatava kasvuga. Samas antakse ajakohastatud versioonis üsna vähe teavet selle kohta, millised otsesed eelarvekulud kaasnevad peamiste meetmetega, nagu haldussuutlikkuse suurendamine või aktiivse tööturupoliitika parandamine.

| (10) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud peaaegu kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(10)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud peaaegu kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Üldine järeldus on, et programmi eesmärk on säilitada püsiv eelarveseisund kogu programmiperioodi jooksul ja tagada valitsemissektori eelarve jätkuvalt suur ülejääk. Eelarve-eesmärgid tunduvad usutavad. Programmis tehakse ettepanek asendada keskpika perioodi eesmärk (struktuurne tasakaal) uue eesmärgiga, milleks on märkimisväärne struktuurne ülejääk 1,5 % SKPst, millest peetakse raskusteta kinni kogu programmiperioodi jooksul. Selleks et tagada makromajanduslik stabiilsus ja jätkusuutlik järelejõudmine suureneva välise tasakaalutuse ja kõrge inflatsiooni tingimustes, on vaja jätkuvalt rakendada ranget eelarvepoliitikat, tõhustada täiendavalt riiklikke kulutusi (sh tervishoiule tehtavad kulutused), parandada eelarveinstitutsioonide tööd ja avaliku sektori palgapoliitikat, mis aitaks piirata üldist palgatõusu nii, et see oleks kooskõlas tootlikkuse suurenemisega.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Bulgaariat üles:

| i) | jätkuvalt vältima protsüklilist rahanduspoliitikat, et hoida praegune maksebilansi puudujääk kontrolli all, milleks tuleks eelkõige säästa kõik eelarve ülelaekumisest tulenevad vahendid ja piirata kulude kasvu; |
| --- | --- |

i)

jätkuvalt vältima protsüklilist rahanduspoliitikat, et hoida praegune maksebilansi puudujääk kontrolli all, milleks tuleks eelkõige säästa kõik eelarve ülelaekumisest tulenevad vahendid ja piirata kulude kasvu;

| ii) | tugevdama poliitikat inflatsioonisurve kontrolli all hoidmiseks, sh rakendama avalikus sektoris ettevaatlikku palgapoliitikat, mis aitab piirata palgatõusu; |
| --- | --- |

ii)

tugevdama poliitikat inflatsioonisurve kontrolli all hoidmiseks, sh rakendama avalikus sektoris ettevaatlikku palgapoliitikat, mis aitab piirata palgatõusu;

| iii) | täiendavalt tõhustama riiklikke kulutusi, milleks tuleks eelkõige rakendada programmiga kavandatud eelarve täies ulatuses, tugevdada haldussuutlikkust ja teostada tööturu, haridussüsteemi ja tervishoiusüsteemi reforme. |
| --- | --- |

iii)

täiendavalt tõhustama riiklikke kulutusi, milleks tuleks eelkõige rakendada programmiga kavandatud eelarve täies ulatuses, tugevdada haldussuutlikkust ja teostada tööturu, haridussüsteemi ja tervishoiusüsteemi reforme.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP dets 2007 | 6,1 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 |
| KOM nov 2007 | 6,1 | 6,3 | 6,0 | 6,2 | puudub |
| LP jaan 2007 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2007 | 7,4 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 |
| KOM nov 2007 | 7,4 | 7,1 | 7,3 | 5,8 | puudub |
| LP jaan 2007 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2007 | 0,8 | 0,6 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov 2007 (6) | 1,1 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | puudub |
| LP jaan 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2007 | – 15,0 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 |
| KOM nov 2007 | – 15,0 | – 17,0 | – 16,0 | – 15,8 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 14,1 | – 13,6 | – 12,8 | – 12,4 | puudub |
| Valitsemissektori tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 3,2 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov 2007 | 3,2 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | puudub |
| LP jaan 2007 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 4,6 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov 2007 | 4,6 | 4,1 | 4,1 | 4,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov 2007 | 2,9 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | puudub |
| LP jaan 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP dets 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov 2007 | 2,9 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | puudub |
| LP jaan 2007 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2007 | 22,8 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 |
| KOM nov 2007 | 22,8 | 19,3 | 15,9 | 12,9 | puudub |
| LP jaan 2007 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP dets 2007

6,1

6,4

6,4

6,8

6,9

KOM nov 2007

6,1

6,3

6,0

6,2

puudub

LP jaan 2007

5,9

5,9

6,2

6,1

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2007

7,4

7,2

6,9

4,4

3,7

KOM nov 2007

7,4

7,1

7,3

5,8

puudub

LP jaan 2007

7,4

4,0

3,0

3,0

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2007

0,8

0,6

0,0

– 0,4

– 0,2

KOM nov 2007 (6)

1,1

0,7

– 0,1

– 0,6

puudub

LP jaan 2007

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2007

– 15,0

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

KOM nov 2007

– 15,0

– 17,0

– 16,0

– 15,8

puudub

LP jaan 2007

– 14,1

– 13,6

– 12,8

– 12,4

puudub

Valitsemissektori tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

3,2

3,1

3,0

3,0

3,0

KOM nov 2007

3,2

3,0

3,1

3,1

puudub

LP jaan 2007

3,2

0,8

1,5

1,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2007

4,6

4,3

4,0

4,0

4,0

KOM nov 2007

4,6

4,1

4,1

4,0

puudub

LP jaan 2007

4,6

2,2

2,8

2,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP dets 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov 2007

2,9

2,8

3,1

3,3

puudub

LP jaan 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

LP dets 2007

2,9

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov 2007

2,9

2,9

3,1

3,3

puudub

LP jaan 2007

3,2

1,0

1,9

2,0

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2007

22,8

19,8

18,3

17,4

16,9

KOM nov 2007

22,8

19,3

15,9

12,9

puudub

LP jaan 2007

25,3

22,7

22,3

21,1

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 89, 24.4.2007, lk 11.

(4)  Eelkõige on esitamata teave 2007. aasta ühekordsete meetmete kohta ja mõned andmed pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe. Komisjoni talituste sügisprognoosis esitatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal arvutati pärast Bulgaaria eelarve riskitundlikkuse läbivaatamist uuesti.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 6,2 %, 6,7 %, 6,8 % ja 6,8 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmi viimases ajakohastatud versioonis ei ole esitatud teavet ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kohta, komisjoni talituste sügisprognoosi kohaselt moodustavad sellised (ülejääki vähendavad) meetmed 0,1 % SKPst 2007. aastal. Komisjoni talituste sügisprognoosis esitatud struktuurne tasakaal arvutati pärast Bulgaaria eelarve riskitundlikkuse läbivaatamist uuesti.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

(2008/C 73/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011.

| (2) | Portugali majanduse kiirele kasvule 1990ndate aastate teisel poolel järgnes pärast 2000. aastat periood, mil SKP kasv oli aeglane ja töötuse määr suurenes, mis nõrgestas eelarvet. Majandustingimuste märkimisväärse muutumise põhjuseks oli suur maksebilansi- ja eelarvepuudujääk, kusjuures protsükliline eelarvepoliitika suurendas erasektori tasakaalutust ja tekitas ebakindlust.
  Selle kümnendi alguses vähenes erasektori sisenõudlus märkimisväärselt, mis on seotud kulutuste taseme kohandumisega vastavalt sissetulekutele. Samal ajal tuli muuta valitsemissektori esmaste kulutuste senist mittejätkusuutlikku suundumust, kuna konkurentsivõime oli jätkuvalt madal ja kajastas püsivat lahknevust palkade ja tööviljakuse kasvu vahel. Kuigi hiljutine majanduskasv on põhinenud välissektoril ja mõned tööstusharud on suureneva väliskonkurentsi tingimustes märkimisväärselt ümberstruktureeritud, takistavad struktuurilised nõrkused majandusnäitajate püsivat paranemist. Eelkõige on madal üldine tootlikkus, mis on peamiselt tingitud inimkapitali üsna madalast tasemest, ning samuti tuleks pöörata erilist tähelepanu valitsemissektori tulemuslikkusele ja tõhususele. Viimastel aastatel on saavutatud märgatavat edu kõnealuse olukorra parandamisel ja eelkõige riigi rahanduse tasakaalustamisel. Üldiselt on vaja jätkuvalt konsolideerida eelarvet, parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkata struktuurireforme SKP potentsiaalse kasvu suurendamiseks, et suunata Portugali majandus jätkusuutlikule ja dünaamilisele järelejõudmise teele. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse majanduskasvu jätkumist: |
| --- | --- |

(2)

Portugali majanduse kiirele kasvule 1990ndate aastate teisel poolel järgnes pärast 2000. aastat periood, mil SKP kasv oli aeglane ja töötuse määr suurenes, mis nõrgestas eelarvet. Majandustingimuste märkimisväärse muutumise põhjuseks oli suur maksebilansi- ja eelarvepuudujääk, kusjuures protsükliline eelarvepoliitika suurendas erasektori tasakaalutust ja tekitas ebakindlust.

Selle kümnendi alguses vähenes erasektori sisenõudlus märkimisväärselt, mis on seotud kulutuste taseme kohandumisega vastavalt sissetulekutele. Samal ajal tuli muuta valitsemissektori esmaste kulutuste senist mittejätkusuutlikku suundumust, kuna konkurentsivõime oli jätkuvalt madal ja kajastas püsivat lahknevust palkade ja tööviljakuse kasvu vahel. Kuigi hiljutine majanduskasv on põhinenud välissektoril ja mõned tööstusharud on suureneva väliskonkurentsi tingimustes märkimisväärselt ümberstruktureeritud, takistavad struktuurilised nõrkused majandusnäitajate püsivat paranemist. Eelkõige on madal üldine tootlikkus, mis on peamiselt tingitud inimkapitali üsna madalast tasemest, ning samuti tuleks pöörata erilist tähelepanu valitsemissektori tulemuslikkusele ja tõhususele. Viimastel aastatel on saavutatud märgatavat edu kõnealuse olukorra parandamisel ja eelkõige riigi rahanduse tasakaalustamisel. Üldiselt on vaja jätkuvalt konsolideerida eelarvet, parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkata struktuurireforme SKP potentsiaalse kasvu suurendamiseks, et suunata Portugali majandus jätkusuutlikule ja dünaamilisele järelejõudmise teele. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse majanduskasvu jätkumist:

| (3) | SKP reaalkasv suureneb 1,8 %-lt 2007. aastal 2,2 %ni 2008. aastal ja seejärel 2,8 %ni 2009. aastal ning 3 %ni 2010. ja 2011. aastal. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal hinnates näib, et 2008. aasta järgne majandusväljavaade põhineb soodsatel kasvuprognoosidel. Eelkõige tunduvad liiga optimistlikud erasektori nõudluse kasvu ja eriti investeeringuid kajastavad tegurid. Programmis eeldatakse, et tööturu olukord paraneb järk-järgult programmiperioodi jooksul, kuid tööhõive prognoos on jätkuvalt liiga optimistlik.
  Prognoositav tarbijahindade inflatsioon võib olla liiga madal, arvestades hiljutist toiduainete ja naftahinna tõusu maailmaturul. Prognoositakse, et majanduse konkurentsivõime paraneb järgmistel aastatel, kusjuures tööjõu erikulude kasv on aeglasem kui enamikel kaubanduspartneritel. Programmis on kavandatud maksebilansi suure puudujäägi märkimisväärne vähendamine 8,8 %-lt SKPst 2006. aastal hinnanguliselt 7 %ni SKPst 2007. aastal ja 4,7 %ni SKPst 2011. aastal. Olemasoleva teabe põhjal hinnates aga näib, et programmi ajakohastatud versiooniga ettenähtud jooksvate ülekannete puudujäägi vähendamine ja esmaste tulude suurendamine võib osutuda raskeks. |
| --- | --- |

(3)

SKP reaalkasv suureneb 1,8 %-lt 2007. aastal 2,2 %ni 2008. aastal ja seejärel 2,8 %ni 2009. aastal ning 3 %ni 2010. ja 2011. aastal. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal hinnates näib, et 2008. aasta järgne majandusväljavaade põhineb soodsatel kasvuprognoosidel. Eelkõige tunduvad liiga optimistlikud erasektori nõudluse kasvu ja eriti investeeringuid kajastavad tegurid. Programmis eeldatakse, et tööturu olukord paraneb järk-järgult programmiperioodi jooksul, kuid tööhõive prognoos on jätkuvalt liiga optimistlik.

Prognoositav tarbijahindade inflatsioon võib olla liiga madal, arvestades hiljutist toiduainete ja naftahinna tõusu maailmaturul. Prognoositakse, et majanduse konkurentsivõime paraneb järgmistel aastatel, kusjuures tööjõu erikulude kasv on aeglasem kui enamikel kaubanduspartneritel. Programmis on kavandatud maksebilansi suure puudujäägi märkimisväärne vähendamine 8,8 %-lt SKPst 2006. aastal hinnanguliselt 7 %ni SKPst 2007. aastal ja 4,7 %ni SKPst 2011. aastal. Olemasoleva teabe põhjal hinnates aga näib, et programmi ajakohastatud versiooniga ettenähtud jooksvate ülekannete puudujäägi vähendamine ja esmaste tulude suurendamine võib osutuda raskeks.

| (4) | Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi kohaselt 2007. aastal hinnanguliselt 3 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis eesmärgiks seatud 3,7 %ga. Eelarve täitmise kohta esitatud uuem esialgne teave osutab sellele, et tõenäoliselt on 2007. aasta tegelik puudujääk väiksem kui 3 % SKPst. Selline areng on kooskõlas eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses esitatud üleskutsega rakendada meetmeid, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks (3), ning on oodatust isegi suurem. Kuna oodatust paremat 2006. aasta eelarveseisundit kasutati ambitsioonikama eesmärgi seadmiseks 2007. aastal, võtab nõukogu teadmiseks, et see on samuti kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste 2007. aasta sügisprognoosi kohaselt 2007. aastal hinnanguliselt 3 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis eesmärgiks seatud 3,7 %ga. Eelarve täitmise kohta esitatud uuem esialgne teave osutab sellele, et tõenäoliselt on 2007. aasta tegelik puudujääk väiksem kui 3 % SKPst. Selline areng on kooskõlas eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses esitatud üleskutsega rakendada meetmeid, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks (3), ning on oodatust isegi suurem. Kuna oodatust paremat 2006. aasta eelarveseisundit kasutati ambitsioonikama eesmärgi seadmiseks 2007. aastal, võtab nõukogu teadmiseks, et see on samuti kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

| (5) | Stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioonis on seatud eesmärgiks veelgi tugevdada eelarvet keskpika perioodi jooksul ja eelkõige saavutada 2010. aastaks keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5 % SKPst. Eesmärk on järk-järgult vähendada valitsemissektori eelarve nominaalset puudujääki 2007. aasta 3 %-lt SKPst 2,4 %-ni SKPst 2008. aastal ning seejärel 1,5 %ni 2009. aastal, 0,4 %ni 2010. aastal ja 0,2 %ni SKPst 2011. aastal. Esmane tasakaal paraneks sarnasel viisil, väike puudujääk muutuks 2011. aastal ülejäägiks 2,5 % SKPst. Ühiselt kokku lepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurset puudujääki kavandatakse vähendada keskmiselt ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKPst aastas kuni 2010. aastani ja see peaks stabiliseeruma tasemel ligikaudu 0,5 % SKPst 2011. aastal. Kavandatav eelarve tugevdamine kavatsetakse saavutada kulutuste jätkuva vähendamise abil tänu korrigeerivatele meetmetele, millega piiratakse (avaliku halduse reformi laiemas kontekstis) riikliku tööhõive ja vähemal määral sotsiaaltoetustega seotud kulutusi. Eelarvet peaks samuti aitama konsolideerida tulude suhte suurenemine. Tänu eelarves kavandatust väiksemale puudujäägile 2006. ja 2007. aastal, kinnitatakse programmis üldiselt stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis esitatud struktuurse kohandamise kava vähe muutunud makromajandusliku stsenaariumi raames. Prognoositakse, et valitsemissektori hinnanguline koguvõlg, 64,4 % SKPst 2007. aastal, väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 8 protsendipunkti võrra SKPst ja langeb alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtust 2010. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsusprogrammi ajakohastatud versioonis on seatud eesmärgiks veelgi tugevdada eelarvet keskpika perioodi jooksul ja eelkõige saavutada 2010. aastaks keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5 % SKPst. Eesmärk on järk-järgult vähendada valitsemissektori eelarve nominaalset puudujääki 2007. aasta 3 %-lt SKPst 2,4 %-ni SKPst 2008. aastal ning seejärel 1,5 %ni 2009. aastal, 0,4 %ni 2010. aastal ja 0,2 %ni SKPst 2011. aastal. Esmane tasakaal paraneks sarnasel viisil, väike puudujääk muutuks 2011. aastal ülejäägiks 2,5 % SKPst. Ühiselt kokku lepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurset puudujääki kavandatakse vähendada keskmiselt ligikaudu 0,5 protsendipunkti SKPst aastas kuni 2010. aastani ja see peaks stabiliseeruma tasemel ligikaudu 0,5 % SKPst 2011. aastal. Kavandatav eelarve tugevdamine kavatsetakse saavutada kulutuste jätkuva vähendamise abil tänu korrigeerivatele meetmetele, millega piiratakse (avaliku halduse reformi laiemas kontekstis) riikliku tööhõive ja vähemal määral sotsiaaltoetustega seotud kulutusi. Eelarvet peaks samuti aitama konsolideerida tulude suhte suurenemine. Tänu eelarves kavandatust väiksemale puudujäägile 2006. ja 2007. aastal, kinnitatakse programmis üldiselt stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis esitatud struktuurse kohandamise kava vähe muutunud makromajandusliku stsenaariumi raames. Prognoositakse, et valitsemissektori hinnanguline koguvõlg, 64,4 % SKPst 2007. aastal, väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 8 protsendipunkti võrra SKPst ja langeb alla asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtust 2010. aastal.

| (6) | Eelarveseisund võib üldiselt osutuda programmi ajakohastatud versioonis kavandatust halvemaks. Nagu eespool märgitud, tundub eelkõige makromajanduslik stsenaarium põhinevat liiga optimistlikel kasvuprognoosidel, eriti programmi lõpuaastatel. Samuti jääb teataval määral ebaselgeks, milline kulutuste kokkuhoid saavutatakse hiljuti rakendatud meetmetega keskpika perioodi jooksul. Samas kui 2007. aasta oodatust parem tulemus leiab kinnitust, tasakaalustaks see osaliselt mõned riskid ja avaldaks soodsat üldmõju 2008. aasta tulemustele. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, võib võla suhte areng kujuneda samuti programmis kavandatust vähem soodsaks. |
| --- | --- |

(6)

Eelarveseisund võib üldiselt osutuda programmi ajakohastatud versioonis kavandatust halvemaks. Nagu eespool märgitud, tundub eelkõige makromajanduslik stsenaarium põhinevat liiga optimistlikel kasvuprognoosidel, eriti programmi lõpuaastatel. Samuti jääb teataval määral ebaselgeks, milline kulutuste kokkuhoid saavutatakse hiljuti rakendatud meetmetega keskpika perioodi jooksul. Samas kui 2007. aasta oodatust parem tulemus leiab kinnitust, tasakaalustaks see osaliselt mõned riskid ja avaldaks soodsat üldmõju 2008. aasta tulemustele. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, võib võla suhte areng kujuneda samuti programmis kavandatust vähem soodsaks.

| (7) | Seda riskihinnangut arvestades tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega hiljemalt 2008. aastaks, nagu on soovitanud nõukogu. Pärast eelarvepuudujäägi vähendamist 2006. ja 2007. aastal seatakse ajakohastatud versioonis struktuurse puudujäägi vähendamise eesmärgiks 0,5 protsendipunkti SKPst 2008. aastal. Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. Programmi kohaselt saavutatakse 2009. aastal piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse puudujäägiläve 3 % SKPst ületamist. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud riske, ei pruugi piisav kindlusvaru tekkida enne 2010. aastat. Lisaks ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu on programmiga ette nähtud. Kuigi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise kiirus on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatuga, on eespool nimetatud riske arvesse võttes tõenäoliselt vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Võttes arvesse eespool esitatud võlaprognoosidega seotud riske, võib võla suhe läheneda piisavalt kiiresti kontrollväärtusele programmiperioodi lõpus. |
| --- | --- |

(7)

Seda riskihinnangut arvestades tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega hiljemalt 2008. aastaks, nagu on soovitanud nõukogu. Pärast eelarvepuudujäägi vähendamist 2006. ja 2007. aastal seatakse ajakohastatud versioonis struktuurse puudujäägi vähendamise eesmärgiks 0,5 protsendipunkti SKPst 2008. aastal. Nõukogu märgib, et see on samuti kooskõlas eurorühma 2007. aasta aprillis toimunud kohtumisel vastu võetud suunistega eelarvepoliitika kohta. Programmi kohaselt saavutatakse 2009. aastal piisav kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse puudujäägiläve 3 % SKPst ületamist. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud riske, ei pruugi piisav kindlusvaru tekkida enne 2010. aastat. Lisaks ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu on programmiga ette nähtud. Kuigi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumise kiirus on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatuga, on eespool nimetatud riske arvesse võttes tõenäoliselt vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Võttes arvesse eespool esitatud võlaprognoosidega seotud riske, võib võla suhe läheneda piisavalt kiiresti kontrollväärtusele programmiperioodi lõpus.

| (8) | Portugalis 2006. ja 2007. aastal vastu võetud penisoniskeemi reformid aitavad märkimisväärselt piirata elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu ja võimaldavad riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud senist kõrget riskitaset hinnata keskmiseks, kusjuures elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele võib nüüd käsitleda ligikaudu ELi keskmisena. Samas ületab koguvõla praegune tase asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust. Samal ajal kujutab programmiga prognoositud 2007. aasta eelarveseisund riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata, kuigi eelarveseisund on programmi eelmise ajakohastatud versiooni lähteseisundiga võrreldes selgelt paranenud. Riigi rahanduse täiendav tugevdamine, nagu on kavandatud programmiga, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske. |
| --- | --- |

(8)

Portugalis 2006. ja 2007. aastal vastu võetud penisoniskeemi reformid aitavad märkimisväärselt piirata elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu ja võimaldavad riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud senist kõrget riskitaset hinnata keskmiseks, kusjuures elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele võib nüüd käsitleda ligikaudu ELi keskmisena. Samas ületab koguvõla praegune tase asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust. Samal ajal kujutab programmiga prognoositud 2007. aasta eelarveseisund riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata, kuigi eelarveseisund on programmi eelmise ajakohastatud versiooni lähteseisundiga võrreldes selgelt paranenud. Riigi rahanduse täiendav tugevdamine, nagu on kavandatud programmiga, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske.

| (9) | Programm on täielikult kooskõlas riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on keskpikka perioodi hõlmavad eelarve tugevdamise kavad lisatud riiklikule reformikavale, milles on prioriteediks seatud eelarve konsolideerimine koos riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisega. Samal ajal on stabiilsusprogrammis kirjeldatud mõnede riiklikus reformikavas esitatud meetmete rakendamist ning nende mõju riigi rahandusele ja üldisele majanduslikule väljavaatele. Kõnealuses kahes programmis on esitatud täiendavat ja järjepidevat teavet ühise poliitika meetmete kohta. |
| --- | --- |

(9)

Programm on täielikult kooskõlas riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on keskpikka perioodi hõlmavad eelarve tugevdamise kavad lisatud riiklikule reformikavale, milles on prioriteediks seatud eelarve konsolideerimine koos riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisega. Samal ajal on stabiilsusprogrammis kirjeldatud mõnede riiklikus reformikavas esitatud meetmete rakendamist ning nende mõju riigi rahandusele ja üldisele majanduslikule väljavaatele. Kõnealuses kahes programmis on esitatud täiendavat ja järjepidevat teavet ühise poliitika meetmete kohta.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Üldine järeldus on, et programm on kooskõlas eesmärgiga korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2008. aastaks. Kui eelarve oodatust parem täitmine leiab kinnitust, jääb puudujääk alla 3 % SKPst juba 2007. aastal. Programmiga on ette nähtud, et eelarvet tugevdatakse täiendavalt keskpika perioodi jooksul, sealhulgas saavutatakse 2010. aastaks keskpika perioodi eesmärk, ning vähendatakse valitsemissektori võla suhet kogu programmiperioodi jooksul. Samas sõltub kõnealuste eesmärkide saavutamine programmis esitatud meetmete tõhusast rakendamisest, kusjuures tõenäoliselt on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, arvestades eelkõige ohtu, et majanduskasv võib osutuda prognoositust väiksemaks.

Samuti aitaks programmiga kavandatud eelarve täiendav konsolideerimine vähendada maksebilansi puudujääki ja parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, millega seotud riske Portugalis hinnatakse pärast pensionisüsteemi märkimisväärset reformimist keskmiseks. Avaliku sektori kulutuste kvaliteedi parandamiseks ja kulutuste tõhustamiseks kavandatud meetmed, sealhulgas avalikku haldust ja eelarveraamistikku hõlmavad meetmed, võivad soodustada SKP potentsiaalset kasvu ja seega toetada järelejõudmist.

Võttes arvesse eespool toodud hinnangut ja asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 20. septembri 2005. aasta soovitust, kutsutakse Portugali üles:

| i) | rakendama järjekindlalt programmiga ettenähtud eelarve konsolideerimist, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine; |
| --- | --- |

i)

rakendama järjekindlalt programmiga ettenähtud eelarve konsolideerimist, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine;

| ii) | liikuma kavandatult keskpika perioodi eesmärgi suunas ja vajadusel võtma toetavaid meetmeid; ning arvestades riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, tagama võla ja SKP suhte kiire vähendamise, eelkõige jätkuvalt kasutades oodatust paremaid eelarvetulemusi puudujäägi vähendamiseks; |
| --- | --- |

ii)

liikuma kavandatult keskpika perioodi eesmärgi suunas ja vajadusel võtma toetavaid meetmeid; ning arvestades riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, tagama võla ja SKP suhte kiire vähendamise, eelkõige jätkuvalt kasutades oodatust paremaid eelarvetulemusi puudujäägi vähendamiseks;

| iii) | püsivalt vähendama kulutusi ning tõhustama avaliku sektori kulutusi, sealhulgas jätkama avaliku halduse käimasolevat reformi ja täiendavalt parandama eelarveraamistikku, nagu on programmiga ette nähtud. |
| --- | --- |

iii)

püsivalt vähendama kulutusi ning tõhustama avaliku sektori kulutusi, sealhulgas jätkama avaliku halduse käimasolevat reformi ja täiendavalt parandama eelarveraamistikku, nagu on programmiga ette nähtud.

Nõukogu märgib samuti, et kõnealused meetmed on kooskõlas eurorühma kohtumisel 2007. aasta aprillis vastuvõetud suunistega eelarvepoliitika kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | SP dets 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov 2007 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | 2,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 | puudub |
| THHI inflatsioon (8)

  (%) | SP dets 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov 2007 | 3,0 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| KOM nov 2007 (6) | – 2,1 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,8 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0,2 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 8,8 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| KOM nov 2007 | – 8,8 | – 7,9 | – 7,7 | – 7,7 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 7,5 | – 7,3 | – 6,9 | – 6,3 | – 6,0 | puudub |
| Valitsemissektori tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM nov 2007 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,4 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| KOM nov 2007 | – 1,1 | – 0,1 | 0,3 | 0,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov 2007 | – 2,9 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| KOM nov 2007 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 2,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| KOM nov 2007 | 64,8 | 64,4 | 64,7 | 64,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2006 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutus, %)

SP dets 2007

1,3

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

KOM nov 2007

1,3

1,8

2,0

2,1

puudub

puudub

SP dets 2006

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

puudub

THHI inflatsioon (8)

(%)

SP dets 2007

3,0

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

KOM nov 2007

3,0

2,4

2,4

2,3

puudub

puudub

SP dets 2006

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

KOM nov 2007 (6)

– 2,1

– 1,7

– 1,2

– 0,8

puudub

puudub

SP dets 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0,2

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2007

– 8,8

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

KOM nov 2007

– 8,8

– 7,9

– 7,7

– 7,7

puudub

puudub

SP dets 2006

– 7,5

– 7,3

– 6,9

– 6,3

– 6,0

puudub

Valitsemissektori tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

KOM nov 2007

– 3,9

– 3,0

– 2,6

– 2,4

puudub

puudub

SP dets 2006

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

– 1,1

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

KOM nov 2007

– 1,1

– 0,1

0,3

0,5

puudub

puudub

SP dets 2006

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 2,8

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov 2007

– 2,9

– 2,2

– 2,1

– 2,1

puudub

puudub

SP dets 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 2,8

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

KOM nov 2007

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 2,1

puudub

puudub

SP dets 2006

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2007

64,8

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

KOM nov 2007

64,8

64,4

64,7

64,5

puudub

puudub

SP dets 2006

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 71, 28.3.2007, lk 5.

(4)  Eelkõige puudub teave avaliku sektori tarbimise ja investeeringute deflaatori kohta.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(6)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2006.–2009. aastal hinnanguliselt 1,5 %, 1,5 % ja 1,6 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt viimasele ajakohastatud programmile ja komisjoni talituste sügisprognoosile on ühekordsed ja muud ajutised (puudujääki vähendavad) meetmed 0,1 % SKPst 2007. aastal.

(8)  Eratarbimise deflaator stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versiooni jaoks.

Allikad

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/10

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Küprose stabiilsusprogrammi 2007–2011 kohta

(2008/C 73/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Küprose esimese stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011. (2) |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Küprose esimese stabiilsusprogrammi aastateks 2007–2011. (2)

| (2) | Viimase kümne aasta jooksul on Küprose majanduskasv olnud tugev, kui mitte arvestada mõnel aastal toimunud kõikumisi, mis on tunnistuseks väikese avatud majanduse avatusele välistele majandusšokkidele.
  Eelarvepoliitika puhul ei ole alati kasutatud soodsaid tsüklilisi tingimusi, et saavutada tasakaalus või ülejäägiga eelarve, mis pakuks kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ja võimaldaks automaatsetel stabilisaatoritel toimida majanduslanguse korral. See rõhutab vajadust hoiduda protsüklilisest eelarvepoliitikast majanduslikult soodsatel aegadel. Viimase nelja aasta jooksul on Küprose ametiasutused edukalt teostanud peamiselt tulupõhist eelarve tasakaalustamist, tänu millele on valitsemissektori eelarve puudujääk vähenenud 6,5 %-lt SKPst 2003. aastal 1,2 %-le 2006. aastal. Tõenäoliselt üleminekufaasis oleva maksupõhise majanduskasvu taustal, mis tõi endaga kaasa erakordselt suured valitsemissektori tulud, prognoositakse praegu eelarve ülejäägiks 1,5 % SKPst 2007. aastal. Lisaks sellele vähenes valitsemissektori koguvõlg 69 %-lt SKPst 2003. aastal ligikaudu 60 %-le 2007. aastal. Esmaste jooksvate kulutuste vähene piiramine ja maksutulude hiljutise suurenemisega kaasnenud tõenäoliselt ajutine mõju rõhutab veelgi vajadust saada kulutused paremini kontrolli alla. See aitaks tasakaalustada majandust euroala liikmesuse uues raamistikus. Pensionisüsteemi reform ja vastuvõetud tervishoiureformi õigeaegne rakendamine aitaksid samuti paremini kontrollida esmaseid kulutusi ja toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(2)

Viimase kümne aasta jooksul on Küprose majanduskasv olnud tugev, kui mitte arvestada mõnel aastal toimunud kõikumisi, mis on tunnistuseks väikese avatud majanduse avatusele välistele majandusšokkidele.

Eelarvepoliitika puhul ei ole alati kasutatud soodsaid tsüklilisi tingimusi, et saavutada tasakaalus või ülejäägiga eelarve, mis pakuks kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ja võimaldaks automaatsetel stabilisaatoritel toimida majanduslanguse korral. See rõhutab vajadust hoiduda protsüklilisest eelarvepoliitikast majanduslikult soodsatel aegadel. Viimase nelja aasta jooksul on Küprose ametiasutused edukalt teostanud peamiselt tulupõhist eelarve tasakaalustamist, tänu millele on valitsemissektori eelarve puudujääk vähenenud 6,5 %-lt SKPst 2003. aastal 1,2 %-le 2006. aastal. Tõenäoliselt üleminekufaasis oleva maksupõhise majanduskasvu taustal, mis tõi endaga kaasa erakordselt suured valitsemissektori tulud, prognoositakse praegu eelarve ülejäägiks 1,5 % SKPst 2007. aastal. Lisaks sellele vähenes valitsemissektori koguvõlg 69 %-lt SKPst 2003. aastal ligikaudu 60 %-le 2007. aastal. Esmaste jooksvate kulutuste vähene piiramine ja maksutulude hiljutise suurenemisega kaasnenud tõenäoliselt ajutine mõju rõhutab veelgi vajadust saada kulutused paremini kontrolli alla. See aitaks tasakaalustada majandust euroala liikmesuse uues raamistikus. Pensionisüsteemi reform ja vastuvõetud tervishoiureformi õigeaegne rakendamine aitaksid samuti paremini kontrollida esmaseid kulutusi ja toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust pikas perspektiivis.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv aeglustub pisut 4,2 %-lt 2007. aastal keskmiselt 4 %-le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe (3) põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium põhineb kuni 2009. aastani usutavatel kasvuprognoosidel ning pärast seda pisut optimistlikel prognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoosid näivad realistlikud, kuid võttes arvesse naftahinna ja toiduainete hindade hiljutisi muutusi maailmaturul, on oht, et inflatsioon kujuneb programmis prognoositust siiski suuremaks. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv aeglustub pisut 4,2 %-lt 2007. aastal keskmiselt 4 %-le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe (3) põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium põhineb kuni 2009. aastani usutavatel kasvuprognoosidel ning pärast seda pisut optimistlikel prognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoosid näivad realistlikud, kuid võttes arvesse naftahinna ja toiduainete hindade hiljutisi muutusi maailmaturul, on oht, et inflatsioon kujuneb programmis prognoositust siiski suuremaks.

| (4) | Stabiilsusprogrammis hinnatakse valitsemissektori 2007. aasta eelarve puudujäägiks 1,5 % SKPst, mis on rohkem kui kolme protsendipunkti võrra parem tulemus kui lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis kavandatud eelarvepuudujääk 1,6 % SKPst. Märkimisväärselt parem eelarvetulemus 2007. aastal on seotud kogutulude silmapaistva suurenemisega, eelkõige suurema maksulaekumisega, mis tuleneb finantssektori suurest kasumlikkusest ja mahukatest investeeringutest kinnisvarasse. Osa maksubaasi suurenemisest ja sellega seotud tuludest ei tundu olevat püsivat laadi. 2007. aasta hinnanguline eelarvetulemus on kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (lähenemisprogrammi viimase ajakohastatud versiooni kohta) (4) esitatud soovitusega „rakendada eelarve tugevdamise kava vastavalt programmis ettenähtule”. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsusprogrammis hinnatakse valitsemissektori 2007. aasta eelarve puudujäägiks 1,5 % SKPst, mis on rohkem kui kolme protsendipunkti võrra parem tulemus kui lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis kavandatud eelarvepuudujääk 1,6 % SKPst. Märkimisväärselt parem eelarvetulemus 2007. aastal on seotud kogutulude silmapaistva suurenemisega, eelkõige suurema maksulaekumisega, mis tuleneb finantssektori suurest kasumlikkusest ja mahukatest investeeringutest kinnisvarasse. Osa maksubaasi suurenemisest ja sellega seotud tuludest ei tundu olevat püsivat laadi. 2007. aasta hinnanguline eelarvetulemus on kooskõlas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses (lähenemisprogrammi viimase ajakohastatud versiooni kohta) (4) esitatud soovitusega „rakendada eelarve tugevdamise kava vastavalt programmis ettenähtule”.

| (5) | Võttes arvesse oodatust paremat eelarvetulemust 2007. aastal, on stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärgid oluliselt paranenud võrreldes lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud programmis kavandatutega, kusjuures makromajanduslik taust on püsinud üldiselt muutumatu. Võrreldes varem eesmärgiks seatud struktuurse puudujäägiga 0,5 % SKPst, seatakse stabiilsusprogrammis ambitsioonikam keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalus struktuurne (st tsükliliselt kohandatud, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) eelarveseisund. Stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada kogu programmiperioodi jooksul kõnealune uus keskpika perioodi eesmärk, mis on juba ületatud 2007. aastal. Kavandatakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1,5 %-lt SKPst 2007. aastal 0,7 %-le SKPst 2011. aastaks. Eelarve esmane ülejääk väheneb järsemalt, st 4,7 %-lt SKPst 2007. aastal 2,8 %-le 2011. aastal. Eelarveülejäägi vähenemine on tingitud asjaolust, et kogutulude suhe SKPsse väheneb 1,25 protsendipunkti võrra, samas kui kogukulutuste suhe SKPsse peaks vastavalt kavandatule vähenema ainult 0,25 protsendipunkti võrra.
  Kogukulutuste vähenemine kajastab peamiselt intressikulutuste olulist vähenemist, samas kui esmased kulutused peaksid suurenema 0,25 protsendipunkti võrra, kuna sotsiaalmaksete ja muude kulutuste suurenemine ületab töötajate tasude, toetuste ja riiklike investeeringutega seotud kulutuste vähenemist. Kogutulud vähenevad kõige järsemalt 2008. aastal (1,5 protsendipunkti võrra SKPst), kuna pool tulude erakorralisest kasvust 2007. aastal (1,5 % SKPst) ei tohiks hinnanguliselt 2008. aastal jätkuda. Valitsemissektori koguvõlg oli hinnanguliselt 60 % SKPst 2007. aastal ja see peaks kava kohaselt vähenema 11,5 protsendipunkti võrra, st 48,5 %-le SKPst 2008. aastal. See on peamiselt tingitud suurest esmasest ülejäägist ja varude muutuse korrigeerimisest tulenevast võla vähendamisest, mis omakorda tuleneb amortisatsioonifondi finantsvarade vähenemisest. Seejärel peaks võla suhe SKPsse vähenema veelgi 8 protsendipunkti võrra SKPst programmiperioodi jooksul, jõudes 40,5 %-ni 2011. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse oodatust paremat eelarvetulemust 2007. aastal, on stabiilsusprogrammis esitatud eelarve-eesmärgid oluliselt paranenud võrreldes lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud programmis kavandatutega, kusjuures makromajanduslik taust on püsinud üldiselt muutumatu. Võrreldes varem eesmärgiks seatud struktuurse puudujäägiga 0,5 % SKPst, seatakse stabiilsusprogrammis ambitsioonikam keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalus struktuurne (st tsükliliselt kohandatud, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) eelarveseisund. Stabiilsusprogrammis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada kogu programmiperioodi jooksul kõnealune uus keskpika perioodi eesmärk, mis on juba ületatud 2007. aastal. Kavandatakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1,5 %-lt SKPst 2007. aastal 0,7 %-le SKPst 2011. aastaks. Eelarve esmane ülejääk väheneb järsemalt, st 4,7 %-lt SKPst 2007. aastal 2,8 %-le 2011. aastal. Eelarveülejäägi vähenemine on tingitud asjaolust, et kogutulude suhe SKPsse väheneb 1,25 protsendipunkti võrra, samas kui kogukulutuste suhe SKPsse peaks vastavalt kavandatule vähenema ainult 0,25 protsendipunkti võrra.

Kogukulutuste vähenemine kajastab peamiselt intressikulutuste olulist vähenemist, samas kui esmased kulutused peaksid suurenema 0,25 protsendipunkti võrra, kuna sotsiaalmaksete ja muude kulutuste suurenemine ületab töötajate tasude, toetuste ja riiklike investeeringutega seotud kulutuste vähenemist. Kogutulud vähenevad kõige järsemalt 2008. aastal (1,5 protsendipunkti võrra SKPst), kuna pool tulude erakorralisest kasvust 2007. aastal (1,5 % SKPst) ei tohiks hinnanguliselt 2008. aastal jätkuda. Valitsemissektori koguvõlg oli hinnanguliselt 60 % SKPst 2007. aastal ja see peaks kava kohaselt vähenema 11,5 protsendipunkti võrra, st 48,5 %-le SKPst 2008. aastal. See on peamiselt tingitud suurest esmasest ülejäägist ja varude muutuse korrigeerimisest tulenevast võla vähendamisest, mis omakorda tuleneb amortisatsioonifondi finantsvarade vähenemisest. Seejärel peaks võla suhe SKPsse vähenema veelgi 8 protsendipunkti võrra SKPst programmiperioodi jooksul, jõudes 40,5 %-ni 2011. aastal.

| (6) | Eelarve täitmine võib osutuda programmis kavandatust paremaks 2008. ja 2009. aastal, kuid pärast seda prognoositust halvemaks. Programmiga nähakse ette, et ainult osa 2007. aasta oodatust suurematest tuludest kantakse üle järgmistesse aastatesse. Kuigi üksikasjalike andmete puudumisel on seda raske hinnata, näib, et üle oleks võimalik kanda märksa rohkem vahendeid, eelkõige 2008. ja 2009. aastal. Riskid tuluprognooside paikapidavusele on tingitud sellest, et makromajandusliku stsenaariumi kohased eratarbimise kasvu prognoosid programmi lõpuaastateks on liiga optimistlikud. Täiendav oht on seotud kulutuste ülemmääradest (kehtestati alles 2006. aastal) kinnipidamisega, kuna nende sisu ei ole lõplik ja eelkõige on täpsustamata nende jõustamismehhanismid. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve täitmine võib osutuda programmis kavandatust paremaks 2008. ja 2009. aastal, kuid pärast seda prognoositust halvemaks. Programmiga nähakse ette, et ainult osa 2007. aasta oodatust suurematest tuludest kantakse üle järgmistesse aastatesse. Kuigi üksikasjalike andmete puudumisel on seda raske hinnata, näib, et üle oleks võimalik kanda märksa rohkem vahendeid, eelkõige 2008. ja 2009. aastal. Riskid tuluprognooside paikapidavusele on tingitud sellest, et makromajandusliku stsenaariumi kohased eratarbimise kasvu prognoosid programmi lõpuaastateks on liiga optimistlikud. Täiendav oht on seotud kulutuste ülemmääradest (kehtestati alles 2006. aastal) kinnipidamisega, kuna nende sisu ei ole lõplik ja eelkõige on täpsustamata nende jõustamismehhanismid.

| (7) | Kõnealust riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et pidada kinni keskpika perioodi uuest eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Tulusid mahus 1,5 % SKPst, mida programmis kajastatakse ajutisena, ei saa käsitada ühekordsena, mistõttu ka komisjoni talitused ei käsita neid sellisena, kuigi kõnealused tulud ei ole tõenäoliselt püsivad. Võttes arvesse majanduslikult soodsaid aegu, võib struktuurse ülejäägi vähenemine rohkem kui 1 protsendipunkti võrra SKPst 2008. aastal (1,75 %-lt SKPst 2007. aastal) osutada protsüklilisele eelarvepoliitikale, mis ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Samas osutab valitsuse seisukoht, mille kohaselt tulude suurenemine 2007. aastal on ainult osaliselt püsiv, ettevaatlikule eelarvepoliitikale, mille kohaselt ei tohiks kiire majanduskasvuga kaasnevast erakorralisest maksulaekumisest tulenevaid tulusid kasutada kulutuste täiendavaks ja püsivaks suurendamiseks. Kuigi eelarveseisundi kavandatud halvenemine võrreldes 2007. aasta tulemusega kajastab peamiselt maksutulude prognoositavat vähenemist tavapärasele tasemele, on oht, et eelarvepoliitika võib 2008. aastal osutuda protsükliliseks, võttes arvesse kulutuste ülemmääradest kinnipidamisega seotud riske. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et pidada kinni keskpika perioodi uuest eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Tulusid mahus 1,5 % SKPst, mida programmis kajastatakse ajutisena, ei saa käsitada ühekordsena, mistõttu ka komisjoni talitused ei käsita neid sellisena, kuigi kõnealused tulud ei ole tõenäoliselt püsivad. Võttes arvesse majanduslikult soodsaid aegu, võib struktuurse ülejäägi vähenemine rohkem kui 1 protsendipunkti võrra SKPst 2008. aastal (1,75 %-lt SKPst 2007. aastal) osutada protsüklilisele eelarvepoliitikale, mis ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Samas osutab valitsuse seisukoht, mille kohaselt tulude suurenemine 2007. aastal on ainult osaliselt püsiv, ettevaatlikule eelarvepoliitikale, mille kohaselt ei tohiks kiire majanduskasvuga kaasnevast erakorralisest maksulaekumisest tulenevaid tulusid kasutada kulutuste täiendavaks ja püsivaks suurendamiseks. Kuigi eelarveseisundi kavandatud halvenemine võrreldes 2007. aasta tulemusega kajastab peamiselt maksutulude prognoositavat vähenemist tavapärasele tasemele, on oht, et eelarvepoliitika võib 2008. aastal osutuda protsükliliseks, võttes arvesse kulutuste ülemmääradest kinnipidamisega seotud riske.

| (8) | Üldiselt tundub, et Küprose riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Küprosel üks Euroopa Liidu suuremaid, mida mõjutab eelkõige asjaolu, et pensionikulutuste suhe SKPsse on väga kiiresti suurenenud. Programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund aitab osaliselt vähendada elanikkonna vananemise prognoositavat pikaajalist mõju eelarvele, kuid ei ole piisav selle täielikuks tasakaalustamiseks. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine ja pensionireformi meetmete vastuvõtmine, et piirata elanikkonna vananemisega seotud kulutuste olulist suurenemist (nagu praegu prognoositakse), aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Üldiselt tundub, et Küprose riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Küprosel üks Euroopa Liidu suuremaid, mida mõjutab eelkõige asjaolu, et pensionikulutuste suhe SKPsse on väga kiiresti suurenenud. Programmis prognoositud 2007. aasta eelarveseisund aitab osaliselt vähendada elanikkonna vananemise prognoositavat pikaajalist mõju eelarvele, kuid ei ole piisav selle täielikuks tasakaalustamiseks. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine ja pensionireformi meetmete vastuvõtmine, et piirata elanikkonna vananemisega seotud kulutuste olulist suurenemist (nagu praegu prognoositakse), aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige võetakse eelarveprognoosides arvesse eelarvekulusid, mis on seotud riiklikus reformikavas kavandatud mitmete projektide ja meetmetega, mille eesmärk on edendada teadmistepõhist majandust, soodustada teadus- ja arendustegevust ning edendada inimkapitali arengut. |
| --- | --- |

(9)

Stabiilsusprogramm on täielikult kooskõlas riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige võetakse eelarveprognoosides arvesse eelarvekulusid, mis on seotud riiklikus reformikavas kavandatud mitmete projektide ja meetmetega, mille eesmärk on edendada teadmistepõhist majandust, soodustada teadus- ja arendustegevust ning edendada inimkapitali arengut.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika riigipõhiste suuniste ning Lissaboni strateegia raames euroala liikmesriikide jaoks välja antud suunistega eelarvepoliitika valdkonnas.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (5). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (5).

Kokkuvõttes peaks programmi eelarvestrateegia olema piisav, et säilitada kindel eelarveseisund ja makromajanduslik stabiilsus kogu programmiperioodi jooksul. Programmis seatakse ambitsioonikam keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalus struktuurne eelarveseisund (võrreldes struktuurse puudujäägiga 0,5 % SKPst eelmisel aastal), kusjuures kõnealune eesmärk juba ületati 2007. aastal. See on saavutatud tänu kogutulude oodatust suuremale kasvule (üle 3 protsendipunkti SKPst), mis tuleneb peamiselt maksutuludest, mis on seotud finantssektori suure kasumlikkuse ja mahukate investeeringutega kinnisvarasse, ning mis peaksid programmi kohaselt järgnevatel aastatel taas järgima tavapäraseid suundumusi. Eelmises programmis kavandatust oluliselt paremad eelarve-eesmärgid võidakse isegi ületada 2008. ja 2009. aastal, võttes arvesse prognoositust paremat eelarve täitmist 2007. aastal.

Järgnevatel aastatel võivad tulemused osutuda kavandatust halvemaks, võttes arvesse liiga optimistlikke kasvuprognoose. Kuigi eelarveülejäägi kavandatud vähendamine võrreldes 2007. aasta tulemusega kajastab peamiselt maksutulude prognoositavat vähenemist tavapärasele tasemele, on oht, et eelarvepoliitika võib 2008. aastal osutuda protsükliliseks. Võlatase peaks märkimisväärselt vähenema, eriti 2008. aastal. Võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositavat suurenemist, oleks pensionisüsteemi reformil ja tervishoiu valdkonnas vastuvõetud reformimeetmete õigeaegsel rakendamisel soodne mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, mis näib olevat väga ohustatud.

Arvestades eespool esitatud hinnangut, kutsutakse Küprost üles:

| i) | vältima protsüklilist eelarvepoliitikat esmaste kulutuste parema kontrolli all hoidmise teel ja kasutama lisatulusid võla täiendavaks vähendamiseks; |
| --- | --- |

i)

vältima protsüklilist eelarvepoliitikat esmaste kulutuste parema kontrolli all hoidmise teel ja kasutama lisatulusid võla täiendavaks vähendamiseks;

| ii) | piirama riiklikke kulutusi, reformides peamiselt pensionisüsteemi ja õigeaegselt rakendades vastuvõetud reformimeetmeid tervishoiu valdkonnas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

ii)

piirama riiklikke kulutusi, reformides peamiselt pensionisüsteemi ja õigeaegselt rakendades vastuvõetud reformimeetmeid tervishoiu valdkonnas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | SP dets 2007 | 3,8 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| KOM nov 2007 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | 3,9 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 | Puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2007 | 2,2 | 2,2 | 2,5 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2007 | 2,2 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 | Puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2007 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM nov 2007 (7) | – 1,4 | – 1,1 | – 0,8 | – 0,6 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | Puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 5,9 | – 6,6 | – 6,5 | – 6,3 | – 5,9 | – 5,6 |
| KOM nov 2007 | – 5,7 | – 5,8 | – 5,7 | – 5,5 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | – 6,4 | – 5,8 | – 5,4 | – 4,8 | – 4,2 | Puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 1,2 | 1,5 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,7 |
| KOM nov 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 | Puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 2,1 | 4,7 | 3,4 | 2,9 | 2,9 | 2,8 |
| KOM nov 2007 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | Puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 0,8 | 1,8 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | Puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | SP dets 2007 | – 0,8 | 0,3 | 0,7 | 0,7 | 0,8 | 0,7 |
| KOM nov 2007 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | Puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2007 | 65,2 | 60,0 | 48,5 | 45,3 | 43,8 | 40,5 |
| KOM nov 2007 | 65,2 | 60,5 | 53,3 | 49,6 | Puudub | Puudub |
| LP dets 2006 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 | Puudub |
| lähenemisprogramm (LP); stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutus, %)

SP dets 2007

3,8

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

KOM nov 2007

3,8

3,8

3,9

3,9

Puudub

Puudub

LP dets 2006

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

Puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2007

2,2

2,2

2,5

2,0

2,0

2,0

KOM nov 2007

2,2

2,0

2,3

2,1

Puudub

Puudub

LP dets 2006

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

Puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2007

– 1,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

– 0,4

0,0

KOM nov 2007 (7)

– 1,4

– 1,1

– 0,8

– 0,6

Puudub

Puudub

LP dets 2006

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

Puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2007

– 5,9

– 6,6

– 6,5

– 6,3

– 5,9

– 5,6

KOM nov 2007

– 5,7

– 5,8

– 5,7

– 5,5

Puudub

Puudub

LP dets 2006

– 6,4

– 5,8

– 5,4

– 4,8

– 4,2

Puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

– 1,2

1,5

0,5

0,5

0,7

0,7

KOM nov 2007

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

Puudub

Puudub

LP dets 2006

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

Puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2007

2,1

4,7

3,4

2,9

2,9

2,8

KOM nov 2007

2,1

2,2

2,2

2,2

Puudub

Puudub

LP dets 2006

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

Puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 0,8

1,8

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

Puudub

Puudub

LP dets 2006

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

Puudub

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

SP dets 2007

– 0,8

0,3

0,7

0,7

0,8

0,7

KOM nov 2007

– 0,7

– 0,6

– 0,5

– 0,4

Puudub

Puudub

LP dets 2006

– 1,9

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

Puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2007

65,2

60,0

48,5

45,3

43,8

40,5

KOM nov 2007

65,2

60,5

53,3

49,6

Puudub

Puudub

LP dets 2006

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

Puudub

lähenemisprogramm (LP); stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Selles osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  See esitati tegevusjuhendis sätestatud tähtajast (1. detsember) üks nädal hiljem.

(3)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2007. aasta sügise prognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformikava oktoobri rakendusaruandele.

(4)  ELT C 71, 28.3.2007, lk 16.

(5)  Eelkõige ei ole valdkondadevahelise tasakaalu tabelis esitatud andmeid kapitalikonto kohta aastateks 2007–2011, mistõttu on hinnangu andmine keerulisem.

(6)  Programmide raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhed ja tsükliliselt kohandatud tasakaal.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on 2006.–2009. aastal vastavalt 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % ja 3,7 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Komisjoni talituste sügisprognoosi kohaselt ei ole võetud ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Stabiilsusprogrammis käsitatakse 2007. aasta tulusid kogumahus 1,5 % SKPst ühekordsetena. Kuigi kõnelauseid tulusid ei saa käsitada püsivatena, ei saa neid komisjoni talituste hinnangul käsitada ka ühekordsetena.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/14

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2011 kohta

(2008/C 73/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Eesti ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2011.

| (2) | Eesti majanduskasv aeglustub pärast väga kiire kasvu perioodi, millele aitas muu hulgas kaasa laenamise järsk suurenemine ja üldised soodsad rahandustingimused, mis soodustasid tarbimis- ja kinnisvarabuumi. Sel ajal tekkisid märkimisväärsed makromajanduslikud tasakaalunihked, sealhulgas on tööjõupuuduse tõttu tekkinud hiljuti palga-hinna spiraal ning palgakasv on olnud tootlikkuse kasvust kiirem, mistõttu on halvenenud kulupõhine konkurentsivõime.
  Eesti eelarvepoliitika, millel on rahapoliitilise süsteemi piiranguid arvesse võttes eriline roll, on üldiselt kindel, millele osutab ka eelarveülejääk alates 2002. aastast ja valitsemissektori väike võlg. Samas oleks karmima eelarvepoliitikaga saanud veelgi enam piirata majanduse ülekuumenemist ja vähendada makromajanduslikke tasakaalunihkeid. Need tasakaalunihked peaksid hinnanguliselt üksnes vähehaaval vähenema järgnevatel aastatel, mil prognoositakse pingelise olukorra jätkumist tööturul, tootlikkuse kasvust kiiremat palgakasvu, hinnasurvet ja jätkuvat, kuigi mõnevõrra vähenevat, maksebilansi puudujääki. Majanduskasvu aeglustumine on seega seotud märkimisväärsete riskidega, mida siiski leevendab majanduse suur paindlikkus, mis varemgi on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(2)

Eesti majanduskasv aeglustub pärast väga kiire kasvu perioodi, millele aitas muu hulgas kaasa laenamise järsk suurenemine ja üldised soodsad rahandustingimused, mis soodustasid tarbimis- ja kinnisvarabuumi. Sel ajal tekkisid märkimisväärsed makromajanduslikud tasakaalunihked, sealhulgas on tööjõupuuduse tõttu tekkinud hiljuti palga-hinna spiraal ning palgakasv on olnud tootlikkuse kasvust kiirem, mistõttu on halvenenud kulupõhine konkurentsivõime.

Eesti eelarvepoliitika, millel on rahapoliitilise süsteemi piiranguid arvesse võttes eriline roll, on üldiselt kindel, millele osutab ka eelarveülejääk alates 2002. aastast ja valitsemissektori väike võlg. Samas oleks karmima eelarvepoliitikaga saanud veelgi enam piirata majanduse ülekuumenemist ja vähendada makromajanduslikke tasakaalunihkeid. Need tasakaalunihked peaksid hinnanguliselt üksnes vähehaaval vähenema järgnevatel aastatel, mil prognoositakse pingelise olukorra jätkumist tööturul, tootlikkuse kasvust kiiremat palgakasvu, hinnasurvet ja jätkuvat, kuigi mõnevõrra vähenevat, maksebilansi puudujääki. Majanduskasvu aeglustumine on seega seotud märkimisväärsete riskidega, mida siiski leevendab majanduse suur paindlikkus, mis varemgi on kinnitust leidnud.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 7,5 %-lt 2007. aastal 5,25 %-ni 2008. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 6,5 %. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat 2008. aastaks ettevaatlikel ning pärast seda usutavatel kasvuprognoosidel. Programmis prognoositakse, et inflatsioon suureneb 8,5 %-ni 2008. aastal ja jääb kõrgeks (5,5 %) ka 2009. aastal. See prognoos näib usutav, arvestades toiduainete hiljutist hinnatõusu ja reguleeritavate hindade tõenäolist tõstmist. Kõnealused prognoosid osutavad, et Eesti liigub nominaalse lähenemise suunas liiga aeglaselt. Maksebilansi puudujääk peaks vähenema kooskõlas sisenõudluse kasvu aeglustumisega 14 %-lt SKPst 2007. aastal ligikaudu 10 %-ni 2009. aastal ning seejärel ligikaudu 8 %-ni. See on usutav, kuid selle saavutamist võib pärssida halvenev kulupõhine konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 7,5 %-lt 2007. aastal 5,25 %-ni 2008. aastal ja on ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 6,5 %. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat 2008. aastaks ettevaatlikel ning pärast seda usutavatel kasvuprognoosidel. Programmis prognoositakse, et inflatsioon suureneb 8,5 %-ni 2008. aastal ja jääb kõrgeks (5,5 %) ka 2009. aastal. See prognoos näib usutav, arvestades toiduainete hiljutist hinnatõusu ja reguleeritavate hindade tõenäolist tõstmist. Kõnealused prognoosid osutavad, et Eesti liigub nominaalse lähenemise suunas liiga aeglaselt. Maksebilansi puudujääk peaks vähenema kooskõlas sisenõudluse kasvu aeglustumisega 14 %-lt SKPst 2007. aastal ligikaudu 10 %-ni 2009. aastal ning seejärel ligikaudu 8 %-ni. See on usutav, kuid selle saavutamist võib pärssida halvenev kulupõhine konkurentsivõime.

| (4) | Lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2007. aastal 2,6 % SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga 1,2 % SKPst. Parem tulemus, mida prognoositakse ka komisjoni talituste sügisprognoosis, tuleneb peamiselt 2006. aasta oodatust parema tulemuse ülekandmisest ja vähemal määral prognoositust oluliselt suuremast tulude kasvust, mis tasakaalustab eeldatust märkimisväärselt kiirema kulude kasvu. Eelarve täitmine 2007. aastal oli osaliselt kooskõlas lähenemisprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses esitatud üleskutsega (3). Kuigi eelarveülejääk näib kavandatust suurem, on struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) võrreldes eelmise aastaga hinnanguliselt halvenenud rohkem kui 0,5 % protsendipunkti võrra SKPst, mis osutab protsüklilisele eelarvepoliitikale majanduslikult soodsal ajal. Lisaks sellele ei ole 2007. aasta detsembris vastuvõetud lisaeelarvega suurendatud kulud kooskõlas makromajandusliku stabiilsuse soodustamisega ega maksebilansi tasakaalunihete vähendamisega. |
| --- | --- |

(4)

Lähenemisprogrammi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2007. aastal 2,6 % SKPst, võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga 1,2 % SKPst. Parem tulemus, mida prognoositakse ka komisjoni talituste sügisprognoosis, tuleneb peamiselt 2006. aasta oodatust parema tulemuse ülekandmisest ja vähemal määral prognoositust oluliselt suuremast tulude kasvust, mis tasakaalustab eeldatust märkimisväärselt kiirema kulude kasvu. Eelarve täitmine 2007. aastal oli osaliselt kooskõlas lähenemisprogrammi eelmist ajakohastatud versiooni käsitlevas nõukogu 27. veebruari 2007. aasta arvamuses esitatud üleskutsega (3). Kuigi eelarveülejääk näib kavandatust suurem, on struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) võrreldes eelmise aastaga hinnanguliselt halvenenud rohkem kui 0,5 % protsendipunkti võrra SKPst, mis osutab protsüklilisele eelarvepoliitikale majanduslikult soodsal ajal. Lisaks sellele ei ole 2007. aasta detsembris vastuvõetud lisaeelarvega suurendatud kulud kooskõlas makromajandusliku stabiilsuse soodustamisega ega maksebilansi tasakaalunihete vähendamisega.

| (5) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on soodustada makromajanduslikku stabiilsust ja riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, säilitades ülejäägiga eelarveseisundi ja sedasi/seega ületades keskpika perioodi eesmärgi, mis on määratletud struktuurse tasakaaluna. Valitsemissektori eelarve ülejääk peaks hinnanguliselt vähenema 2,6 %-lt SKPst 2007. aastal 1,3 %-le 2008. aastal ja seejärel saavutama pisut alla 1 % taseme programmi lõpuaastatel. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal väheneb 1,25 %-lt SKPst 2007. aastal 0,75 %-le 2008. aastal ja suureneb taas 1,25–1,5 %-ni SKPst sellele järgnevatel aastatel.
  Võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooniga on 2008. aasta eelarve-eesmärgid kinnitatud ja järgnevate aastate eesmärke on ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra vähendatud, võttes arvesse väiksema majanduskasvu ja suurema inflatsiooni prognoosi. Valitsemissektori tulude suhe SKPsse peaks hinnanguliselt vähenema ligikaudu 1 protsendipunkti võrra kogu programmiperioodi jooksul, mis on peamiselt tingitud tulu- ja omandimaksust laekuva tulu osakaalu kahanemisest tulumaksumäära vähendamise tõttu. Samas prognoositakse kulude suurenemist ligikaudu 1 protsendipunkti võrra kogu programmiperioodi jooksul, mis peamiselt tuleneb sotsiaalmaksete suurendamisest, eelkõige pensionide tõstmisest seoses uue soodsama indekseerimiskorra kehtestamisega. |
| --- | --- |

(5)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on soodustada makromajanduslikku stabiilsust ja riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, säilitades ülejäägiga eelarveseisundi ja sedasi/seega ületades keskpika perioodi eesmärgi, mis on määratletud struktuurse tasakaaluna. Valitsemissektori eelarve ülejääk peaks hinnanguliselt vähenema 2,6 %-lt SKPst 2007. aastal 1,3 %-le 2008. aastal ja seejärel saavutama pisut alla 1 % taseme programmi lõpuaastatel. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal väheneb 1,25 %-lt SKPst 2007. aastal 0,75 %-le 2008. aastal ja suureneb taas 1,25–1,5 %-ni SKPst sellele järgnevatel aastatel.

Võrreldes lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooniga on 2008. aasta eelarve-eesmärgid kinnitatud ja järgnevate aastate eesmärke on ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra vähendatud, võttes arvesse väiksema majanduskasvu ja suurema inflatsiooni prognoosi. Valitsemissektori tulude suhe SKPsse peaks hinnanguliselt vähenema ligikaudu 1 protsendipunkti võrra kogu programmiperioodi jooksul, mis on peamiselt tingitud tulu- ja omandimaksust laekuva tulu osakaalu kahanemisest tulumaksumäära vähendamise tõttu. Samas prognoositakse kulude suurenemist ligikaudu 1 protsendipunkti võrra kogu programmiperioodi jooksul, mis peamiselt tuleneb sotsiaalmaksete suurendamisest, eelkõige pensionide tõstmisest seoses uue soodsama indekseerimiskorra kehtestamisega.

| (6) | Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. Samas on programmi makromajanduslikud eeldused 2008. aastaks ettevaatlikud ning eelarvetulemus võib programmis kavandatust paremaks osutuda. Programmis esitatakse üksikasjalik teave kavandatud tulumeetmete kohta ning maksuprognoosid näivad usutavad. Teisalt on senistest headest tulemustest hoolimata saanud viimastel aastatel tavaks suunata lisaeelarve kaudu osa oodatust suurematest tuludest kulude suurendamiseks ning seega ei peeta kulude ülemmääradest kinni. Kui majanduskasvu aeglustumine osutub programmis prognoositust järsemaks ja/või pikaajalisemaks, mõjuks see ebasoodsalt riigi rahandusele. Kui laenudega rahastatud ja sisenõudlusest tingitud kiire majanduskasv peaks Eestis järsult aeglustuma või kui kasvutegurid peaksid muutuma nii, et selle tulemusel laekub vähem makse, võib eelarve täitmine olla raskem. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. Samas on programmi makromajanduslikud eeldused 2008. aastaks ettevaatlikud ning eelarvetulemus võib programmis kavandatust paremaks osutuda. Programmis esitatakse üksikasjalik teave kavandatud tulumeetmete kohta ning maksuprognoosid näivad usutavad. Teisalt on senistest headest tulemustest hoolimata saanud viimastel aastatel tavaks suunata lisaeelarve kaudu osa oodatust suurematest tuludest kulude suurendamiseks ning seega ei peeta kulude ülemmääradest kinni. Kui majanduskasvu aeglustumine osutub programmis prognoositust järsemaks ja/või pikaajalisemaks, mõjuks see ebasoodsalt riigi rahandusele. Kui laenudega rahastatud ja sisenõudlusest tingitud kiire majanduskasv peaks Eestis järsult aeglustuma või kui kasvutegurid peaksid muutuma nii, et selle tulemusel laekub vähem makse, võib eelarve täitmine olla raskem.

| (7) | Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes näivad programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et tagada programmiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine suure varuga kogu programmiperioodi jooksul. Struktuurse ülejäägi vähenemine 2008. aastal on seotud eelarve suurendamisega, mistõttu on oht, et programmis kavandatud eelarvepoliitika võib osutuda protsükliliseks, kui kiire majanduskasv jätkub. See ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks ei tohiks majandustsükli praeguses faasis, mil majanduskasv on aeglustumas, kuid püsivad olulised makromajanduslikud tasakaalunihked, eelarvepoliitikaga kõnealuseid tasakaalunihkeid veelgi süvendada. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes näivad programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et tagada programmiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine suure varuga kogu programmiperioodi jooksul. Struktuurse ülejäägi vähenemine 2008. aastal on seotud eelarve suurendamisega, mistõttu on oht, et programmis kavandatud eelarvepoliitika võib osutuda protsükliliseks, kui kiire majanduskasv jätkub. See ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Lisaks ei tohiks majandustsükli praeguses faasis, mil majanduskasv on aeglustumas, kuid püsivad olulised makromajanduslikud tasakaalunihked, eelarvepoliitikaga kõnealuseid tasakaalunihkeid veelgi süvendada.

| (8) | Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid näivad Eestis olevat väikesed. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Eestis üks ELi väiksemaid ja peaks programmi kohaselt selliseks ka jääma, isegi kui võtta arvesse pensionide indekseerimiskorra hiljutise muutmise mõju. Eesti koguvõlg on praegu väga väike ning valitsemissektori vahendite kindluse säilitamine kooskõlas programmiperioodi hõlmavate eelarvekavadega aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid näivad Eestis olevat väikesed. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Eestis üks ELi väiksemaid ja peaks programmi kohaselt selliseks ka jääma, isegi kui võtta arvesse pensionide indekseerimiskorra hiljutise muutmise mõju. Eesti koguvõlg on praegu väga väike ning valitsemissektori vahendite kindluse säilitamine kooskõlas programmiperioodi hõlmavate eelarvekavadega aitaks vähendada ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub olevat osaliselt kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis üksikasjalikult hinnatud riikliku reformiprogrammiga ettenähtud eelarvepoliitilisi meetmeid ja pensionisüsteemi läbivaatamist. Samas ei ole esitatud kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on ainult osaliselt esitatud teavet otsese eelarvekulu ja -kokkuhoiu ning riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformidega seotud prognooside kohta, täpsemalt mikromajanduslikku laadi või tööhõivega seotud meetmete puhul, nagu teadus- ja arendustegevuse kulud, elukestev õpe, kutseharidus ning aktiivne tööturupoliitika. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub olevat osaliselt kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis üksikasjalikult hinnatud riikliku reformiprogrammiga ettenähtud eelarvepoliitilisi meetmeid ja pensionisüsteemi läbivaatamist. Samas ei ole esitatud kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on ainult osaliselt esitatud teavet otsese eelarvekulu ja -kokkuhoiu ning riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformidega seotud prognooside kohta, täpsemalt mikromajanduslikku laadi või tööhõivega seotud meetmete puhul, nagu teadus- ja arendustegevuse kulud, elukestev õpe, kutseharidus ning aktiivne tööturupoliitika.

| (10) | On vaja sihikindlat eelarvepoliitikat, et tagada tasakaalustatud stabiliseerimiskava nõuetekohane järgimine ja jätkuv tõrgeteta osalemine vahetuskursimehhanismis ERM II. Vahetuskursimehhanismiga liitudes võttis Eesti kohustused eelarve-, rahandus- ja struktuuripoliitika valdkonnas. Eelarvetulemused on vahetuskursimehhanismis osalemise ajal olnud üldiselt head, kuigi võttes arvesse lähteseisundit ja majandustsükli faasi, ei ole eelarvepõhimõtted viimasel ajal olnud väga ambitsioonikad, mistõttu eelarvepoliitika on 2007. aastal osutunud protsükliliseks. Reservi- ja usaldatavusnõudeid on karmistatud, et aeglustada kiiret laenukasvu, kuid nende otsene mõju laenuandmise vähendamiseks näib piiratud. Seoses kiire majanduskasvu ja tööturu pingelise olukorraga kiirenes palgakasv järsult avalikus sektoris ja hiljem ka erasektoris ning kujutab endast praegu peamist väljakutset Eesti majandusele. Eesti on kavandanud riiklikus reformiprogrammis meetmeid tööturu paindlikkuse suurendamiseks ja kohustus hiljuti võtma täiendavaid meetmeid kõigi majandussektorite tootlikkuse parandamiseks. |
| --- | --- |

(10)

On vaja sihikindlat eelarvepoliitikat, et tagada tasakaalustatud stabiliseerimiskava nõuetekohane järgimine ja jätkuv tõrgeteta osalemine vahetuskursimehhanismis ERM II. Vahetuskursimehhanismiga liitudes võttis Eesti kohustused eelarve-, rahandus- ja struktuuripoliitika valdkonnas. Eelarvetulemused on vahetuskursimehhanismis osalemise ajal olnud üldiselt head, kuigi võttes arvesse lähteseisundit ja majandustsükli faasi, ei ole eelarvepõhimõtted viimasel ajal olnud väga ambitsioonikad, mistõttu eelarvepoliitika on 2007. aastal osutunud protsükliliseks. Reservi- ja usaldatavusnõudeid on karmistatud, et aeglustada kiiret laenukasvu, kuid nende otsene mõju laenuandmise vähendamiseks näib piiratud. Seoses kiire majanduskasvu ja tööturu pingelise olukorraga kiirenes palgakasv järsult avalikus sektoris ja hiljem ka erasektoris ning kujutab endast praegu peamist väljakutset Eesti majandusele. Eesti on kavandanud riiklikus reformiprogrammis meetmeid tööturu paindlikkuse suurendamiseks ja kohustus hiljuti võtma täiendavaid meetmeid kõigi majandussektorite tootlikkuse parandamiseks.

| (11) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4). |
| --- | --- |

(11)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete osas puudujääke (4).

Kokkuvõttes on programmi eesmärk säilitada kogu programmiperioodi jooksul kindel eelarveseisund koos keskpika perioodi eesmärgist jätkuvalt suurema ülejäägiga, mis siiski mõnevõrra väheneb. Eelarve-eesmärgid näivad usutavad. Kiire majanduskasvu aastatel süvenenud makromajanduslikud tasakaalunihked, eelkõige tootlikkuse kasvust kiirem palgakasv, hinnasurve ning netolaenamise suur maht muu maailma suhtes peaksid vähenema üksnes järk-järgult ja majanduskasvu aeglustumisega on seotud märkimisväärsed riskid. Sellise eelarvestrateegia rakendamine, mille eesmärk on saavutada keskpika perioodi eesmärkidest ambitsioonikamad tulemused, on samm edasi kõnealuste makromajanduslike probleemidega tegelemisel. Sellest hoolimata näib, et 2007. aasta eelarvepoliitika oli protsükliline ja võib selliseks kujuneda ka 2008. aastal, kui Eesti majanduskasv püsib jätkuvat kiire. Soovitav oleks 2008. aastal säilitada üldiselt neutraalne eelarvepoliitika, kuna see aitaks kohanduda majandustsükli praeguses faasis, mil püsivad jätkuvalt väga kiire majanduskasvu perioodil süvenenud tasakaalunihked. Oht riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele on hinnanguliselt väike.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ning vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ja tõrgeteta osalemine vahetuskursimehhanismis ERM II, kutsutakse Eestit üles vähendama ohte makromajanduslikule stabiilsusele järgmiselt:

| i) | rakendades neutraalset eelarvepoliitikat 2008. aastal ja pärast seda, et tagada tasakaalustatud lähenemisprogrammi nõuetekohane järgimine; |
| --- | --- |

i)

rakendades neutraalset eelarvepoliitikat 2008. aastal ja pärast seda, et tagada tasakaalustatud lähenemisprogrammi nõuetekohane järgimine;

| ii) | täiendades soovitatud eelarvepoliitikat, tagades avaliku sektori asjakohase palgapoliitika ja täiendavad tööturureformid ning säilitades kiire tootlikkuse kasvu, et vähendada inflatsioonisurvet. |
| --- | --- |

ii)

täiendades soovitatud eelarvepoliitikat, tagades avaliku sektori asjakohase palgapoliitika ja täiendavad tööturureformid ning säilitades kiire tootlikkuse kasvu, et vähendada inflatsioonisurvet.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP nov 2007 | 11,2 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 |
| KOM nov 2007 | 11,2 | 7,8 | 6,4 | 6,2 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 | n.a. |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2007 | 4,4 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 |
| KOM nov 2007 | 4,4 | 6,3 | 7,3 | 4,8 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2007 | 3,6 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM nov 2007 (6) | 2,9 | 2,1 | 0,1 | – 1,7 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 13,2 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 |
| KOM nov 2007 | – 11,9 | – 13,6 | – 11,2 | – 9,6 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | – 10,2 | – 11,5 | – 9,9 | – 8,9 | – 7,2 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 3,6 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 |
| KOM nov 2007 | 3,6 | 3,0 | 1,9 | 1,0 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 3,7 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 |
| KOM nov 2007 | 3,7 | 3,1 | 2,1 | 1,1 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 2,8 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | 2,5 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM nov 2007 | 2,7 | 2,4 | 1,9 | 1,5 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | 1,8 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 |
| KOM nov 2007 | 2,2 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 4,0 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov 2007 | 4,0 | 2,8 | 2,3 | 2,0 | puudub | puudub |
| LP dets 2006 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP nov 2007

11,2

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

KOM nov 2007

11,2

7,8

6,4

6,2

puudub

puudub

LP dets 2006

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

n.a.

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2007

4,4

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

KOM nov 2007

4,4

6,3

7,3

4,8

puudub

puudub

LP dets 2006

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2007

3,6

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

KOM nov 2007 (6)

2,9

2,1

0,1

– 1,7

puudub

puudub

LP dets 2006

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2007

– 13,2

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

KOM nov 2007

– 11,9

– 13,6

– 11,2

– 9,6

puudub

puudub

LP dets 2006

– 10,2

– 11,5

– 9,9

– 8,9

– 7,2

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

3,6

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

KOM nov 2007

3,6

3,0

1,9

1,0

puudub

puudub

LP dets 2006

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

3,7

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

KOM nov 2007

3,7

3,1

2,1

1,1

puudub

puudub

LP dets 2006

2,8

1,4

1,3

1,7

1,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP nov 2007

2,5

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

KOM nov 2007

2,7

2,4

1,9

1,5

puudub

puudub

LP dets 2006

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

LP nov 2007

1,8

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

KOM nov 2007

2,2

1,8

1,4

1,5

puudub

puudub

LP dets 2006

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2007

4,0

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

KOM nov 2007

4,0

2,8

2,3

2,0

puudub

puudub

LP dets 2006

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 72, 29.3.2007, lk 5.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed tegelike nominaalsete vahetuskursside prognooside kohta. Lisaks kasutatakse andmeid euroala intressimäära kohta, kuigi seda võib põhjendada asjaoluga, et Eestil puudub piisavalt representatiivne näitaja Eesti krooni intressimäära kohta.

(5)  Programmide raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhed ja tsükliliselt kohandatud tasakaal.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 8,8 %, 8,7 %, 8,4 % ja 8,1 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2006. aastal 0,7 % SKPst, 2007. aastal 0,6 % ja 2008. aastal 0,5 %; viimase programmi kohaselt suurendavad kõik kõnealused meetmed eelarveülejääki, samas kui komisjoni talitused ei käsita 2006. aasta meetmeid mahus 0,2 % SKPst ühekordsetena.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/18

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

4. märts 2008,

Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi 2007–2010 kohta

(2008/C 73/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

4. märtsil 2008 vaatas nõukogu läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2007–2010.

| (2) | Pärast pidevalt suurt majanduskasvu alates 1990. aastate keskpaigast on 2005.–2007. aastal Läti SKP reaalkasvu näitajad olnud kahekohalised. Kasvu on peamiselt toetanud suur laenubuum, mis suurendab eratarbimist ja investeerimist kinnisvarasse, kusjuures netovälislaenud on alates 2006. aastast ületanud 20 % SKPst.
  Rahalised tingimused on olnud majanduskasvu soodustavad, mis on tingitud sellest, et euro roll majanduses on suur tänu ERM II raames tugevalt seotud vahetuskursile. Tööjõupuudus on suurendanud nõudlusepoolset ülekuumenemist ja aidanud kaasa palgakasvu ja hinnatõusu spiraali tekkele: suur palgakasv ületab tootlikkuse kasvu ning sellega on kaasnenud kõrgeim inflatsioonitase ELis ja kiiresti halvenev kulupõhine konkurentsivõime. Ametivõimude poolt 2007. aasta kevadel võetud meetmed on aidanud kaasa eluasemeturu ja sisetarbimise kasvu mõningasele aeglustumisele, kuid samas suunas on vaja astuda täiendavaid samme, et saavutada majanduse sujuv kohandumine jätkusuutliku majanduskasvu suunas. Seoses sellega ei ole eelarvepoliitika olnud piisav, et lahendada ilmnenud probleeme. Selleks et vähendada sisemist ja välist tasakaalustamatust tuleks eelkõige rakendada ambitsioonikamat eelarvepoliitikat, järgida asjakohast keskpika perioodi eelarveraamistikku, määrata kindlaks prioriteetsed riiklike kulude valdkonnad ja vaadata uuesti läbi maksustamine, et hoida ära nõudluse suurenemine sektorites, mis ei soodusta märkimisväärselt pakkumise potentsiaali keskpikas ja pikas perspektiivis, kusjuures samuti on oluline vastutustundlikum palgatõusu kasv avalikus sektoris. Järelejõudmise soodustamiseks on vaja teostada struktuurireforme ja kõrvaldada kitsaskohad, et seeläbi tugevdada pakkumist. |
| --- | --- |

(2)

Pärast pidevalt suurt majanduskasvu alates 1990. aastate keskpaigast on 2005.–2007. aastal Läti SKP reaalkasvu näitajad olnud kahekohalised. Kasvu on peamiselt toetanud suur laenubuum, mis suurendab eratarbimist ja investeerimist kinnisvarasse, kusjuures netovälislaenud on alates 2006. aastast ületanud 20 % SKPst.

Rahalised tingimused on olnud majanduskasvu soodustavad, mis on tingitud sellest, et euro roll majanduses on suur tänu ERM II raames tugevalt seotud vahetuskursile. Tööjõupuudus on suurendanud nõudlusepoolset ülekuumenemist ja aidanud kaasa palgakasvu ja hinnatõusu spiraali tekkele: suur palgakasv ületab tootlikkuse kasvu ning sellega on kaasnenud kõrgeim inflatsioonitase ELis ja kiiresti halvenev kulupõhine konkurentsivõime. Ametivõimude poolt 2007. aasta kevadel võetud meetmed on aidanud kaasa eluasemeturu ja sisetarbimise kasvu mõningasele aeglustumisele, kuid samas suunas on vaja astuda täiendavaid samme, et saavutada majanduse sujuv kohandumine jätkusuutliku majanduskasvu suunas. Seoses sellega ei ole eelarvepoliitika olnud piisav, et lahendada ilmnenud probleeme. Selleks et vähendada sisemist ja välist tasakaalustamatust tuleks eelkõige rakendada ambitsioonikamat eelarvepoliitikat, järgida asjakohast keskpika perioodi eelarveraamistikku, määrata kindlaks prioriteetsed riiklike kulude valdkonnad ja vaadata uuesti läbi maksustamine, et hoida ära nõudluse suurenemine sektorites, mis ei soodusta märkimisväärselt pakkumise potentsiaali keskpikas ja pikas perspektiivis, kusjuures samuti on oluline vastutustundlikum palgatõusu kasv avalikus sektoris. Järelejõudmise soodustamiseks on vaja teostada struktuurireforme ja kõrvaldada kitsaskohad, et seeläbi tugevdada pakkumist.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse pehmet maandumist: SKP reaalkasv aeglustub järk-järgult 2007. aasta 10,5 %-lt 6,8 %-ni 2010. aastaks. Programmi kohaselt on sisenõudlus jätkuvalt peamine kasvumootor, kuigi 2007.–2008. aastaks prognoositakse sisenõudluse kasvu märgatavat aeglustumist. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Samas ei ole sisenõudluse kasvu prognoositav aeglustumine sugugi kindel ja programmi majandusstsenaariumiga on seotud väga suured riskid makromajanduslikule stabiilsusele, sealhulgas jätkuva ülekuumenemise risk koos märkimisväärse riskiga, et hilisem jahtumine on järsk. Lisaks ei ole riigi välisseisund pikas perspektiivis jätkusuutlik, kui kogunõudluse ja -pakkumise kohandumine ei ole programmis kavandatust suurem.
  Programmis esitatud usutavate inflatsiooniprognooside kohaselt kaugeneb Läti vähemalt kuni 2008. aastani nominaalse lähenemise eesmärkidest. Lisaks suurendab jätkuvalt ebakindlust see, et energia- ja kaupade hinnad on jätkuvalt ebastabiilsed ja ei ole teada, kuidas areneb praegune palgakasvu ja hinnatõusu spiraal. Avaliku sektori hüvitiste piiramine on oluline selleks, et saavutada palgakasvu pidurdumine kõigis sektorites, mis on vajalik selleks, et peatada praegune kulude ja hindade areng ning kulupõhise konkurentsivõime kiire halvenemine. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse pehmet maandumist: SKP reaalkasv aeglustub järk-järgult 2007. aasta 10,5 %-lt 6,8 %-ni 2010. aastaks. Programmi kohaselt on sisenõudlus jätkuvalt peamine kasvumootor, kuigi 2007.–2008. aastaks prognoositakse sisenõudluse kasvu märgatavat aeglustumist. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvuprognoosidel. Samas ei ole sisenõudluse kasvu prognoositav aeglustumine sugugi kindel ja programmi majandusstsenaariumiga on seotud väga suured riskid makromajanduslikule stabiilsusele, sealhulgas jätkuva ülekuumenemise risk koos märkimisväärse riskiga, et hilisem jahtumine on järsk. Lisaks ei ole riigi välisseisund pikas perspektiivis jätkusuutlik, kui kogunõudluse ja -pakkumise kohandumine ei ole programmis kavandatust suurem.

Programmis esitatud usutavate inflatsiooniprognooside kohaselt kaugeneb Läti vähemalt kuni 2008. aastani nominaalse lähenemise eesmärkidest. Lisaks suurendab jätkuvalt ebakindlust see, et energia- ja kaupade hinnad on jätkuvalt ebastabiilsed ja ei ole teada, kuidas areneb praegune palgakasvu ja hinnatõusu spiraal. Avaliku sektori hüvitiste piiramine on oluline selleks, et saavutada palgakasvu pidurdumine kõigis sektorites, mis on vajalik selleks, et peatada praegune kulude ja hindade areng ning kulupõhise konkurentsivõime kiire halvenemine.

| (4) | Programmi eelmises versioonis oli algselt 2007. aasta eesmärgiks seatud eelarvepuudujääk 1,3 % SKPst, samas kui programmi uues versioonis prognoositakse eelarveülejääki 0,3 % SKPst. Sügisprognoosis ennustati 2007. aasta eelarveülejäägiks 0,9 % SKPst, mis on väga lähedal esialgsele tulemusele, milleks on eelarveülejääk 0,8 % SKPst. Ühiselt kokku lepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne puudujääk on hinnanguliselt vähenenud 1 %-lt SKPst 2006. aastal 0,5 %-ni 2007. aastal. Erinevus sügisprognoosi nominaalse näitaja ja programmi eelmises versioonis eesmärgiks seatud näitaja vahel kajastab suuremat tulu, mida aga osaliselt tasakaalustab eelarves kavandatust suurem kulude kasv. Kuigi eelarveülejääk oli peaaegu 0,8 % SKPst, oli eelarvepoliitika 2007. aastal üksnes osaliselt kooskõlas Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmist versiooni käsitlevas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsega, kuna jätkuvalt suur nõudlus ja stabiilsusega seotud riskid osutavad, et eelarvepoliitika ei vastanud üleskutses nõutud tingimustele. Sellele vaatamata on valitsuse 2007. aasta novembris vastu võetud asjaomased suunised võimaldanud teataval määral piirata varem avalikes asutustes aasta lõpus tavaks olnud kulutamist. |
| --- | --- |

(4)

Programmi eelmises versioonis oli algselt 2007. aasta eesmärgiks seatud eelarvepuudujääk 1,3 % SKPst, samas kui programmi uues versioonis prognoositakse eelarveülejääki 0,3 % SKPst. Sügisprognoosis ennustati 2007. aasta eelarveülejäägiks 0,9 % SKPst, mis on väga lähedal esialgsele tulemusele, milleks on eelarveülejääk 0,8 % SKPst. Ühiselt kokku lepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne puudujääk on hinnanguliselt vähenenud 1 %-lt SKPst 2006. aastal 0,5 %-ni 2007. aastal. Erinevus sügisprognoosi nominaalse näitaja ja programmi eelmises versioonis eesmärgiks seatud näitaja vahel kajastab suuremat tulu, mida aga osaliselt tasakaalustab eelarves kavandatust suurem kulude kasv. Kuigi eelarveülejääk oli peaaegu 0,8 % SKPst, oli eelarvepoliitika 2007. aastal üksnes osaliselt kooskõlas Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi eelmist versiooni käsitlevas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (3) esitatud üleskutsega, kuna jätkuvalt suur nõudlus ja stabiilsusega seotud riskid osutavad, et eelarvepoliitika ei vastanud üleskutses nõutud tingimustele. Sellele vaatamata on valitsuse 2007. aasta novembris vastu võetud asjaomased suunised võimaldanud teataval määral piirata varem avalikes asutustes aasta lõpus tavaks olnud kulutamist.

| (5) | Eelarvestrateegia peamine eesmärk on makromajandusliku stabiilsuse edendamiseks jätkuvalt järgida suure varuga ja kogu programmiperioodi jooksul alates 2006. aastast saavutatud keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Võrreldes programmi eelmise versiooniga, mille kohaselt kavandati saavutada keskpika perioodi eesmärk alles alates 2008. aastast, kinnitatakse üldiselt uues programmis eelarve kavandatud tugevdamise kava, kuid eelarve lähteseisund on tunduvalt parem suures osas samaks jäänud makromajandusliku stsenaariumi raames. Programmis esitatud teabel põhinevatest komisjoni talituste arvutustest nähtub, et 2007. aasta hinnanguline struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst peaks muutuma 2008. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst ja 2009.–2010. aastal peaks eelarvetasakaal paranema 0,5 protsendipunkti võrra aastas. Nominaalse ülejäägi suurenemine ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst on kahe kolmandiku ulatuses tingitud tulude suhte SKPsse suurenemisest ja ülejäänud ühe kolmandiku ulatuses kulude suhte SKPsse vähenemisest. Kaudsete maksude ja muude tulude prognoositava osakaalu suurenemine SKPs tasakaalustab käimasolevast pensionireformist tuleneva sotsiaalmaksu prognoositava väiksema laekumise. Avaliku sektori tarbimiskulude ja töötajate hüvitiste osakaalu SKPs vähendamine (mida programmis kirjeldatud meetmed ei taga) peaks võimaldama jätta eelarve raames ruumi sotsiaalmaksete kavandatavaks suurendamiseks sellistes valdkondades nagu pensionid ja vanematoetused ning riiklikud investeeringud. |
| --- | --- |

(5)

Eelarvestrateegia peamine eesmärk on makromajandusliku stabiilsuse edendamiseks jätkuvalt järgida suure varuga ja kogu programmiperioodi jooksul alates 2006. aastast saavutatud keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Võrreldes programmi eelmise versiooniga, mille kohaselt kavandati saavutada keskpika perioodi eesmärk alles alates 2008. aastast, kinnitatakse üldiselt uues programmis eelarve kavandatud tugevdamise kava, kuid eelarve lähteseisund on tunduvalt parem suures osas samaks jäänud makromajandusliku stsenaariumi raames. Programmis esitatud teabel põhinevatest komisjoni talituste arvutustest nähtub, et 2007. aasta hinnanguline struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst peaks muutuma 2008. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst ja 2009.–2010. aastal peaks eelarvetasakaal paranema 0,5 protsendipunkti võrra aastas. Nominaalse ülejäägi suurenemine ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst on kahe kolmandiku ulatuses tingitud tulude suhte SKPsse suurenemisest ja ülejäänud ühe kolmandiku ulatuses kulude suhte SKPsse vähenemisest. Kaudsete maksude ja muude tulude prognoositava osakaalu suurenemine SKPs tasakaalustab käimasolevast pensionireformist tuleneva sotsiaalmaksu prognoositava väiksema laekumise. Avaliku sektori tarbimiskulude ja töötajate hüvitiste osakaalu SKPs vähendamine (mida programmis kirjeldatud meetmed ei taga) peaks võimaldama jätta eelarve raames ruumi sotsiaalmaksete kavandatavaks suurendamiseks sellistes valdkondades nagu pensionid ja vanematoetused ning riiklikud investeeringud.

| (6) | Eelarveseisund võib osutuda programmis kavandatust tunduvalt halvemaks. Maksebilansi suur puudujääk ja majanduse praegune ülekuumenemine kujutavad märkimisväärset riski üldisele makromajanduslikule stabiilsusele. Laenudega rahastatud sisenõudlusel põhineva kasvu võimalik järsk peatumine pingestaks eelarvet, kuna programmi tuluprognoosid põhinevad eeldusel, et tarbimise kiire kasv jätkub ja tööturu tingimused on soodsad.
  Toetavate meetmete puudumise tõttu näib olevat raske saavutada kulude suhte prognoositavat vähenemist. Kuna ministeeriumide ja avalike asutuste jaoks kehtestati keskpika perioodi kulude ülemmäärad alles 2007. aastal, ei ole veel võimalik nende tõhusust hinnata. Viimaste aastate eelarvenäitajad osutavad pigem ülekuludele, kuna suur nominaalkasv on võimaldanud igal aastal kulutada täiendavalt laekunud tulu lisaeelarve raames. Lisaks on programmis arvestatud erastamisest saadavate märkimisväärsete tuludega (programmi kohaselt kokku 0,5 % SKPst), mille laekumine on ebakindel. |
| --- | --- |

(6)

Eelarveseisund võib osutuda programmis kavandatust tunduvalt halvemaks. Maksebilansi suur puudujääk ja majanduse praegune ülekuumenemine kujutavad märkimisväärset riski üldisele makromajanduslikule stabiilsusele. Laenudega rahastatud sisenõudlusel põhineva kasvu võimalik järsk peatumine pingestaks eelarvet, kuna programmi tuluprognoosid põhinevad eeldusel, et tarbimise kiire kasv jätkub ja tööturu tingimused on soodsad.

Toetavate meetmete puudumise tõttu näib olevat raske saavutada kulude suhte prognoositavat vähenemist. Kuna ministeeriumide ja avalike asutuste jaoks kehtestati keskpika perioodi kulude ülemmäärad alles 2007. aastal, ei ole veel võimalik nende tõhusust hinnata. Viimaste aastate eelarvenäitajad osutavad pigem ülekuludele, kuna suur nominaalkasv on võimaldanud igal aastal kulutada täiendavalt laekunud tulu lisaeelarve raames. Lisaks on programmis arvestatud erastamisest saadavate märkimisväärsete tuludega (programmi kohaselt kokku 0,5 % SKPst), mille laekumine on ebakindel.

| (7) | Sellist riskihinnangut arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud. Programmis esitatud eelarvepoliitika on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kuid poliitikat tuleks karmistada, arvestades majanduse suurt tasakaalustamatust ja eelarvepoliitika olulisust, mis on tingitud sellest, et ERM II raames peaaegu fikseeritud vahetuskursimehhanismi tõttu on rahapoliitika võimalused piiratud. Lähtuvalt oodatust paremast 2007. aasta eelarvetulemusest tuleks 2008. aastaks seada eesmärgiks tunduvalt suurem eelarveülejääk. |
| --- | --- |

(7)

Sellist riskihinnangut arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud. Programmis esitatud eelarvepoliitika on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kuid poliitikat tuleks karmistada, arvestades majanduse suurt tasakaalustamatust ja eelarvepoliitika olulisust, mis on tingitud sellest, et ERM II raames peaaegu fikseeritud vahetuskursimehhanismi tõttu on rahapoliitika võimalused piiratud. Lähtuvalt oodatust paremast 2007. aasta eelarvetulemusest tuleks 2008. aastaks seada eesmärgiks tunduvalt suurem eelarveülejääk.

| (8) | Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase näib Lätis olevat madal. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Lätis ELi keskmisest väiksem ning vananemisega seotud kulude osakaal SKPs eeldatavasti väheneb järgmistel kümnenditel, sest pensionisüsteemi reformiga peaks kaasnema kulude vähenemine. Läti praegune koguvõlg on väga väike ning lähenemisprogrammi ajakohastatud versiooniga kavandatud eelarveseisundi parandamine aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske. |
| --- | --- |

(8)

Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskitase näib Lätis olevat madal. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Lätis ELi keskmisest väiksem ning vananemisega seotud kulude osakaal SKPs eeldatavasti väheneb järgmistel kümnenditel, sest pensionisüsteemi reformiga peaks kaasnema kulude vähenemine. Läti praegune koguvõlg on väga väike ning lähenemisprogrammi ajakohastatud versiooniga kavandatud eelarveseisundi parandamine aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske.

| (9) | Lähenemisprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on rakendusaruandes määratletud riigi rahandust mõjutava peamise väljakutsena makromajandusliku stabiilsuse tagamine, mis sõltub olulisel määral eelarvedistsipliini tugevdamisest ning eelarve planeerimisest. Programm sisaldab kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, kuid programmis ei ole esitatud üksikasjalikku teavet selle kohta, millised otsesed eelarvekulud ja -säästud kaasnevad riiklikus reformiprogrammis ettenähtud peamiste reformidega. |
| --- | --- |

(9)

Lähenemisprogramm tundub olevat kooskõlas riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõige on rakendusaruandes määratletud riigi rahandust mõjutava peamise väljakutsena makromajandusliku stabiilsuse tagamine, mis sõltub olulisel määral eelarvedistsipliini tugevdamisest ning eelarve planeerimisest. Programm sisaldab kvalitatiivset hinnangut selle kohta, milline on riikliku reformiprogrammi üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames, kuid programmis ei ole esitatud üksikasjalikku teavet selle kohta, millised otsesed eelarvekulud ja -säästud kaasnevad riiklikus reformiprogrammis ettenähtud peamiste reformidega.

| (10) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas Lissaboni strateegia raames välja antud majanduspoliitika üldsuunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Samas ei aita kavandatud eelarvepoliitika piisavalt kaasa ülekuumenemise vähendamisele ja majanduse jätkusuutlikkuse parandamisele. |
| --- | --- |

(10)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas Lissaboni strateegia raames välja antud majanduspoliitika üldsuunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Samas ei aita kavandatud eelarvepoliitika piisavalt kaasa ülekuumenemise vähendamisele ja majanduse jätkusuutlikkuse parandamisele.

| (11) | Seoses ERM II raames võetud kohustuste täitmisega on ametiasutused võtnud teatavaid meetmeid, kuid eelarvepoliitika tugevdamiseks ja sisenõudluse kasvu piiramiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Laenukasvu kärpimiseks on rakendatud mõningaid meetmeid, mille mõju on siiski olnud piiratud. Inflatsiooni vastu võitlemist käsitlev 2007. aasta märtsi kava, mille vahetu mõju oli küll piiratud, oli siiski edasiminek õiges suunas, kuid selles jäi puudu meetmetest, mida on vaja majanduse stabiliseerimiseks ja inflatsiooni vähendamiseks jätkusuutlikul viisil. Väikesest pakkumisest ja nõrgast konkurentsivõimest tulenevate probleemide lahendamiseks on vaja teostada täiendavaid struktuurireforme. Praegu Läti ametiasutustes kaalutav majanduse stabiliseerimise kava sisaldab tõenäoliselt täiendavaid eelarve- ja maksumeetmeid ning algatusi, mis parandavad ettevõtluskeskkonda ja suurendavad konkurentsi. |
| --- | --- |

(11)

Seoses ERM II raames võetud kohustuste täitmisega on ametiasutused võtnud teatavaid meetmeid, kuid eelarvepoliitika tugevdamiseks ja sisenõudluse kasvu piiramiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Laenukasvu kärpimiseks on rakendatud mõningaid meetmeid, mille mõju on siiski olnud piiratud. Inflatsiooni vastu võitlemist käsitlev 2007. aasta märtsi kava, mille vahetu mõju oli küll piiratud, oli siiski edasiminek õiges suunas, kuid selles jäi puudu meetmetest, mida on vaja majanduse stabiliseerimiseks ja inflatsiooni vähendamiseks jätkusuutlikul viisil. Väikesest pakkumisest ja nõrgast konkurentsivõimest tulenevate probleemide lahendamiseks on vaja teostada täiendavaid struktuurireforme. Praegu Läti ametiasutustes kaalutav majanduse stabiliseerimise kava sisaldab tõenäoliselt täiendavaid eelarve- ja maksumeetmeid ning algatusi, mis parandavad ettevõtluskeskkonda ja suurendavad konkurentsi.

| (12) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis väheseid puudujääke kohustuslike andmete osas ning enamik vabatahtlikest andmetest on esitatud (4). |
| --- | --- |

(12)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis väheseid puudujääke kohustuslike andmete osas ning enamik vabatahtlikest andmetest on esitatud (4).

Üldine järeldus on, et programmi eesmärk on vähendada majanduslikku tasakaalustamatust ja liigse nõudluse survet nii, et 2008.–2010. aastaks seataks keskpika perioodi eesmärgiga võrreldes veidi suurem, kuid üldiselt tagasihoidlik eelarveülejääk. Samas on eelarve-eesmärgi saavutamisega seotud riskid suured, eelkõige selle tõttu, et makromajanduslik ebakindlus on suur ja seniste eelarvekavade täitmisel on ilmnenud kõrvalekaldeid. Lisaks on vaja rakendada märgatavalt karmimat eelarvepoliitikat, et saavutada programmi eesmärgid majandustingimustes, kus stabiilsust ohustab inflatsioonisurve, kulupõhine konkurentsivõime halveneb ja netovälisvõlg suureneb järsult. Keskpikaks perioodiks on kehtestatud kulude ülemmäärad, kuid nende tõhusus on veel tõestamata. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase Lätis on hinnatud madalaks.

Arvestades kõnealust hinnangut ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ning tõrgeteta osalemine ERM II-s, kutsutakse Lätit ülekuumenemise surve ja makromajandusliku tasakaalustamatuse tekkimise ohu ära hoidmiseks üles:

| i) | seadma 2008. aastaks ja hiljemgi tunduvalt ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid, kui on programmiga ette nähtud, milleks tuleks eelkõige suunata kõik eelarve ülelaekumisest tulenevad vahendid säästudesse ja pidada kinni kulude ülemmääradest; |
| --- | --- |

i)

seadma 2008. aastaks ja hiljemgi tunduvalt ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid, kui on programmiga ette nähtud, milleks tuleks eelkõige suunata kõik eelarve ülelaekumisest tulenevad vahendid säästudesse ja pidada kinni kulude ülemmääradest;

| ii) | kehtestama eelarve kavandamise keskpika perioodi raames avaliku sektori kulude ülemmäärad, seadma prioriteediks avaliku sektori kulud ja maksustamise uue läbivaatamise, et hoida ära nõudluse suurenemist sektorites, mis ei tugevda eriti nõudluse potentsiaali keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

ii)

kehtestama eelarve kavandamise keskpika perioodi raames avaliku sektori kulude ülemmäärad, seadma prioriteediks avaliku sektori kulud ja maksustamise uue läbivaatamise, et hoida ära nõudluse suurenemist sektorites, mis ei tugevda eriti nõudluse potentsiaali keskpikas ja pikas perspektiivis;

| iii) | võtma vastu täiendavaid meetmeid inflatsioonisurve ohjamiseks, sh vastutustundlik avaliku sektori palgapoliitika, mis aitab kaasa palgakasvu tõusu piiramisele kõigis sektorites ja on vajalik selleks, et peatada kulude ja hindade praegune areng ning kulupõhise konkurentsivõime kiire halvenemine. |
| --- | --- |

iii)

võtma vastu täiendavaid meetmeid inflatsioonisurve ohjamiseks, sh vastutustundlik avaliku sektori palgapoliitika, mis aitab kaasa palgakasvu tõusu piiramisele kõigis sektorites ja on vajalik selleks, et peatada kulude ja hindade praegune areng ning kulupõhise konkurentsivõime kiire halvenemine.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP nov 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 |
| KOM nov 2007 | 11,9 | 10,5 | 7,2 | 6,2 | puudub |
| LP jaan 2007 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2007 | 6,6 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 |
| KOM nov 2007 | 6,6 | 9,6 | 9,8 | 6,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2007 | 2,0 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 |
| KOM nov 2007 (6) | 2,1 | 2,7 | 0,8 | – 1,7 | puudub |
| LP jaan 2007 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 21,1 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 |
| KOM nov 2007 | – 19,9 | – 22,2 | – 18,9 | – 18,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 17,4 | – 17,2 | – 16,3 | – 15,8 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 0,3 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov 2007 | – 0,3 | 0,9 | 0,8 | 0,5 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 0,2 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 |
| KOM nov 2007 | 0,2 | 1,3 | 1,2 | 0,9 | puudub |
| LP jaan 2007 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP nov 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 |
| KOM nov 2007 | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | 1,0 | puudub |
| LP jaan 2007 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2007 | 10,6 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 |
| KOM nov 2007 | 10,6 | 10,2 | 7,8 | 6,4 | puudub |
| LP jaan 2007 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP nov 2007

11,9

10,5

7,5

7,0

6,8

KOM nov 2007

11,9

10,5

7,2

6,2

puudub

LP jaan 2007

11,5

9,0

7,5

7,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP nov 2007

6,6

10,1

12,5

7,2

4,9

KOM nov 2007

6,6

9,6

9,8

6,0

puudub

LP jaan 2007

6,6

6,4

5,2

4,2

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2007

2,0

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

KOM nov 2007 (6)

2,1

2,7

0,8

– 1,7

puudub

LP jaan 2007

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP nov 2007

– 21,1

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

KOM nov 2007

– 19,9

– 22,2

– 18,9

– 18,0

puudub

LP jaan 2007

– 17,4

– 17,2

– 16,3

– 15,8

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

– 0,3

0,3

0,7

1,0

1,2

KOM nov 2007

– 0,3

0,9

0,8

0,5

puudub

LP jaan 2007

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2007

0,2

0,7

1,0

1,2

1,5

KOM nov 2007

0,2

1,3

1,2

0,9

puudub

LP jaan 2007

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (5)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

puudub

LP jaan 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

LP nov 2007

– 0,9

– 0,5

0,4

1,1

1,7

KOM nov 2007

– 0,8

0,2

0,5

1,0

puudub

LP jaan 2007

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2007

10,6

9,4

8,3

7,2

6,4

KOM nov 2007

10,6

10,2

7,8

6,4

puudub

LP jaan 2007

10,7

10,5

10,6

9,4

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Kõnealuses hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste sügisprognoosi ja komisjoni hinnangut riikliku reformiprogrammi 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele.

(3)  ELT C 89, 24.4.2007, lk 15.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed kapitalimaksu (kohustuslikud andmed) ja varude muutuse alajaotuse kohta ning mõned andmed riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevas tabelis.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastavalt 9,8 %, 9,8 %, 9,3 % ja 8,9 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimases ajakohastatud programmis ja sügisprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

Allikad:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/23

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. märts 2008,

Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta

(2008/C 73/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, (1) eelkõige selle artiklit 79,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu peaks nimetama Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu peaks nimetama Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist.

| (2) | 7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget. |
| --- | --- |

(2)

7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget.

| (3) | Rumeenia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Rumeenia esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011, |
| --- | --- |

(3)

Rumeenia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Rumeenia esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Teodor OGNEAN (Rumeenia kodakondsus, sündinud 21. veebruaril 1947) nimetatakse Rumeenia esindajaks Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogus Rodica MOROHOI asemele alates 20. märts 2008 kuni 31. maini 2011.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. märts 2008.

Nõukogu nimel

eesistuja

I. JARC

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud versioon ELT L 136, 29.5.2007, lk. 3.

1

(2)  ELT C 134, 16.6.2007, lk 6.

2

---

Komisjon

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/24

---

Euro vahetuskurss (1)

18. märts 2008

(2008/C 73/07)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5771 |
| JPY | Jaapani jeen | 154,42 |
| DKK | Taani kroon | 7,4595 |
| GBP | Inglise nael | 0,7817 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,455 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,561 |
| ISK | Islandi kroon | 121,79 |
| NOK | Norra kroon | 8,0675 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,25 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 257,51 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6971 |
| PLN | Poola zlott | 3,5297 |
| RON | Rumeenia leu | 3,7285 |
| SKK | Slovakkia kroon | 32,408 |
| TRY | Türgi liir | 1,9505 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6974 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5674 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,2535 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9509 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1708 |
| KRW | Korea won | 1 600,91 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,6424 |
| CNY | Hiina jüaan | 11,1675 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,255 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 509,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9951 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,134 |
| RUB | Vene rubla | 37,079 |
| THB | Tai baht | 49,218 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6861 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,9262 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5771

JPY

Jaapani jeen

154,42

DKK

Taani kroon

7,4595

GBP

Inglise nael

0,7817

SEK

Rootsi kroon

9,455

CHF

Šveitsi frank

1,561

ISK

Islandi kroon

121,79

NOK

Norra kroon

8,0675

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,25

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

257,51

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6971

PLN

Poola zlott

3,5297

RON

Rumeenia leu

3,7285

SKK

Slovakkia kroon

32,408

TRY

Türgi liir

1,9505

AUD

Austraalia dollar

1,6974

CAD

Kanada dollar

1,5674

HKD

Hong Kongi dollar

12,2535

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9509

SGD

Singapuri dollar

2,1708

KRW

Korea won

1 600,91

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,6424

CNY

Hiina jüaan

11,1675

HRK

Horvaatia kuna

7,255

IDR

Indoneesia ruupia

14 509,32

MYR

Malaisia ringit

4,9951

PHP

Filipiini peeso

65,134

RUB

Vene rubla

37,079

THB

Tai baht

49,218

BRL

Brasiilia reaal

2,6861

MXN

Mehhiko peeso

16,9262

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5125 — Marel/SFS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 73/08)

| 1. | 12. märts 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Marel Food Systems hf. („Marel”, Island) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Stork Food Systems („SFS”, Madalmaad) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. märts 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Marel Food Systems hf. („Marel”, Island) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Stork Food Systems („SFS”, Madalmaad) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Marel: kala ja linnuliha esmatöötlemiseks ettenähtud masinate ja süsteemide arendamine, tootmine, müük ja hooldus ning kala, punase liha ja linnuliha edasine töötlemine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Marel: kala ja linnuliha esmatöötlemiseks ettenähtud masinate ja süsteemide arendamine, tootmine, müük ja hooldus ning kala, punase liha ja linnuliha edasine töötlemine;

| — | SFS: linnuliha esmatöötlemiseks ettenähtud masinate ja seadmete arendamine, tootmine, müük ja hooldus ning kala, punase liha ja linnuliha edasine töötlemine. |
| --- | --- |

—

SFS: linnuliha esmatöötlemiseks ettenähtud masinate ja seadmete arendamine, tootmine, müük ja hooldus ning kala, punase liha ja linnuliha edasine töötlemine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5125 — Marel/SFS):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5125 — Marel/SFS):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 19.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 73/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 73/26

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2008/C 73/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„BŒUF DE BAZAS”

Nr CE: FR/PDO/005/0344/21.04.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Aadress: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nimi:

Institut National de l'Origine et de la Qualité (I.N.A.O.)

Aadress:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tel:

(33) 153 89 80 00

Faks:

(33) 142 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Association pour la Défense du Bœuf de Bazas |
| --- | --- |
| Aadress: | 3, Lagrange Est |
| F-33430 Bazas |

Nimi:

Association pour la Défense du Bœuf de Bazas

Aadress:

3, Lagrange Est

F-33430 Bazas

Tel:

(33) 556 25 03 32

Faks:

(33) 556 25 23 80

E-post:

bazas.elevage@expalliance.fr

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikes 2 sätestatud nõuete kokkuvõte):

4.1.   Nimetus: „Bœuf de Bazas”

4.2.   Kirjeldus: Bazadaise'i tõugu, Blonde d'Aquitaine'i tõugu või kahe tõu ristamisel saadud loomad.

Värske liha: rümp, poolrümp, veerandrümp, tükeldatud rümp

Loomade tapavanus:

mullikad: alates 30 kuust kuni 48 kuuni;

lehmad: alates 36 kuust kuni 108 kuuni;

härjad: alates 36 kuust kuni 60 kuuni.

Rümpade omadused:

miinimumkaal:

| — | mullikad ja lehmad — 300 kg; |
| --- | --- |

—

mullikad ja lehmad — 300 kg;

| — | härjad — 380 kg; |
| --- | --- |

—

härjad — 380 kg;

lihakusklass E, U, R;

rasvasusklass 3 ja 4;

rasvasusklassi 3 kuuluvatel rümpadel välisrasv puudub, rasvasusklassi 4 kuuluvatel rümpadel esineb välisrasva osaliselt;

liha värvus: erepunane.

4.3.   Geograafiline piirkond: Loomad peavad olema sündinud, kasvatatud, nuumatud ja tapetud kaitstud geograafilise tähisega „Boeuf de Bazas” liha tootmispiirkonnas, kuhu kuuluvad:

Gironde'i departemang;

Landes'i departemangu kantonid: Aire sur Adour, Gabarret, Geaune, Grenade sur Adour, Labrit, Mimizan, Morcenx, Parentis-en-Born, Pissos, Roquefort, Sabres, Sore, Villeneuve-de-Marsan, Mont-de-Marsan, Tartas;

Gironde'i departemangu piiri ääres asuvad kantonid ning Lot et Garonne'i departemangu ja Gers'i departemangu nõmmed, mis hõlmavad:

Gironde'i departemangu ja Landes'i departemangu piiri ääres asuvaid Lot et Garonne'i departemangu kantoneid: Bouglon, Casteljaloux, Duras, Houeilles, Marmande, Meilhan-sur-Garonne, Mézin ja Seyches;

Landes'i departemangu piiri ääres asuvad kantonid: Cazaubon, Nogaro, Riscle, Eauze du Gers.

Selleks et vähendada transpordi mõju liha kvaliteedile (looma heaolu, väiksem stress), tagada rümpade parem jälgitavus ja kasutada välisrasva eemaldamise eri meetodit, asuvad Bazas'i veiste tapmiseks ettenähtud tapamajad tootmispiirkonnas. Osutatud asjaolud võimaldavad säilitada rümpade organoleptilisi omadusi.

4.4.   Päritolutõend: Loom märgistatakse hiljemalt enne seitsme päevase vanuseks saamist mõlemasse kõrva kinnitatava kõrvamärgiga, millel on ainult sellele loomale antud riiklik identifitseerimisnumber.

Identifitseerimisdokument (pass) on loomaga koos kuni tapamajja jõudmiseni ning selles on kirjas looma andmed (sünnikuupäev, tõu kood, looma riiklik identifitseerimisnumber jne).

Passi järgi on ühtlasi võimalik kindlaks teha erinevad kasvatuskohad, kus loom on viibinud, kuna looma iga omanik on pannud passi märgise looma liikumise kohta ning iga kasvatuskoht on identifitseeritav kordumatu numbriga (esimesed viis numbrit märgivad selle departemangu või kommuuni INSEE koodi, kus kasvatus asub). Seetõttu on loomade geograafiline päritolu teada.

Tapamajas märgistatakse rümp tapanumbriga, mis on seotud riikliku identifitseerimisnumbriga; rümbale lüüakse toiduainete markeerimisvärviga logo „Bœuf de Bazas”. Iga lihunikule müüdava rümba, poolrümba või veerandrümbaga on kaasas numbriga garantiisertifikaat, millel on looma riiklik identifitseerimisnumber ja tapanumber. Lihunikud müüvad liha „Bœuf de Bazas” eraldi või kasutavad seda muude müügil olevate toodete valmistamiseks. Ka siin kontrollitakse toodete vastavust.

4.5.   Tootmismeetod: Mullikad tuleb kasvatada vähemalt 30 kuu vanuseks ning lehmad ja härjad 36 kuu vanuseks.

Vasikatel lastakse kasvada ammlehmakaja juures (iga lehm imetab oma vasikat).

Loomad on vähemalt seitse kuud aastas karjamaal, v.a erakorraliste ilmastikutingimuste korral.

Söödaks kasutatakse silo või peamiselt samas põllumajandusettevõttes toodetud kuivsööta ning ühenduse l'Association pour la Défense du Bœuf de Bazas (ühendus toote „Bœuf de Bazas” kaitseks) poolt soovitatud täiendsööta.

Söötmine nuumaperioodil (lõppetapp): selle vähemalt neli kuud kestva etapi jooksul lõpetatakse loomade nuumamine, saavutades nii rümpade ja liha parimad kvaliteediomadused.

Lõppetapi jooksul või vähemalt kahel viimasel kuul tuleb loomi sööta sisetingimustes või rühmas.

Selle etapi lõpul söödaks loomi teravilja või kliidega (mais, nisu, oder, tritikale, kaer, rukis...), millele antakse lisaks koresööta (rohi, hein) ja/või juurikaid ja mugulaid.

Nuumamise eest vastutav loomakasvataja peab kohandama toiduratsiooni lähtuvalt looma bioloogilisest seisundist ja tema isust. Selles olukorras on lubatud kasutada lisaks teraviljadele, mis peavad moodustama toiduratsiooni kõige energiamahukama osa, ka maisisilo ja/või rohusilo segu, mis ei tohi kunagi ületada 50 % toiduratsiooni kuivaineosast.

Lisaks teraviljadele on lubatud kasutada ka õlikooke (peamiselt soja ja lina).

Tavapäraselt on üle 70 % söödast, seega üle 90 % veise eluaja jooksul söödavast söödast, toodetud põllumajandusettevõttes.

Liha laagerdamine: vähemalt 10 päeva.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Omapära:

Piirkonna ookeaniline kliima (mahe talv, sagedased ja aasta peale hästi jaotunud sademed, palju päikest) võimaldab kasutada karjamaana looduslikke või ajutisi rohumaid ning karjatada loomi väljas peaaegu poole aasta vältel.

Kaitstud geograafilise tähisega „Bœuf de Bazas” liha tootmiseks kasutatakse piirkonnas traditsioonilisi Bazadaise'i ja Blonde d'Aquitaine'i tõugu veiseid.

Tuntus:

Nimetus „Boeuf de Bazas” ulatub tagasi XIII sajandisse, mil sellega märgiti Bazas'i linna ümbruskonnas kasvatatavate kohalike lihaveiste parimaid tõuge.

Karnevalinädala neljapäeva pidustusel (La fête des Bœufs gras) toimuv traditsiooniline Bazas'i härgade rongkäik on aidanud kaasa toote „Boeuf de Bazas” tuntuse säilimisele alates XIII sajandist. Selle pidustuse traditsioon pole kunagi katkenud, seda isegi mitte ancien régime'i ajajärgul, kui tava jätkumine oli ohus. Tööhärjad pandi hiljem nuumale ja müüdi peamiselt Bazas'i linna turul.

Veiseliha „Boeuf de Bazas” on endiselt laialdaselt tuntud.

Kohalikul tasandil:

| — | Karnevali ajal toimuvad pidustused (La fête des Bœufs gras) toovad igal aastal Bazas'i kokku rohkesti pealtvaatajaid ning veiseliha „Boeuf de Bazas” müüvatel lihunikel suureneb liha läbimüük sel ajal 30 %. Pidustuste aluseks on toote eripära ja laialdane tuntus ning pidustused omakorda on aidanud hoida läbi aja Bazas'i härgade kuulsust; |
| --- | --- |

—

Karnevali ajal toimuvad pidustused (La fête des Bœufs gras) toovad igal aastal Bazas'i kokku rohkesti pealtvaatajaid ning veiseliha „Boeuf de Bazas” müüvatel lihunikel suureneb liha läbimüük sel ajal 30 %. Pidustuste aluseks on toote eripära ja laialdane tuntus ning pidustused omakorda on aidanud hoida läbi aja Bazas'i härgade kuulsust;

| — | kaitstud geograafilise nimetuse piirkonna ülejäänu kommuunid on samuti püüdnud samalaadseid üritusi välja kujundada. |
| --- | --- |

—

kaitstud geograafilise nimetuse piirkonna ülejäänu kommuunid on samuti püüdnud samalaadseid üritusi välja kujundada.

Riigi tasandil:

Toote tuntus ulatub kohalikust tasandist palju kaugemale. Esile võiks tuua paar hiljutist näidet:

| — | ajalehes Figaro 16. veebruaril 2003 avaldatud artikkel pealkirjaga „Le bœuf gras fait son carnaval” („Nuumhärgade karneval”); |
| --- | --- |

—

ajalehes Figaro 16. veebruaril 2003 avaldatud artikkel pealkirjaga „Le bœuf gras fait son carnaval” („Nuumhärgade karneval”);

| — | retsept „croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des landes” („krõbe Bazas'i härja saba Landes'i pardi pruunistatud maksaga”), mida tutvustati telekanali France 5 saates Les escapades de Petitrenaud. |
| --- | --- |

—

retsept „croustillant de queue de bœuf de Bazas au foie gras de canard poêlé des landes” („krõbe Bazas'i härja saba Landes'i pardi pruunistatud maksaga”), mida tutvustati telekanali France 5 saates Les escapades de Petitrenaud.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Qualisud |
| --- | --- |
| Aadress: | Agropole, BP 102 |
| F-47000 Agen |

Nimi:

Qualisud

Aadress:

Agropole, BP 102

F-47000 Agen

Tel:

(33) 558 06 15 21

Faks:

(33) 558 75 13 36

E-post:

qualisud@wanadoo.fr

Kontrolliasutus on EN 45 011 standardi kohaselt tunnustatud ja litsentseeritud.

4.8.   Märgistus: Toote „Bœuf de Bazas” müügimärgistus.

Märgisel peab olema väli teabega, mis teavitab tarbijat toote omadustest:

looma liik (lehm või härg);

looma identifitseerimisnumber;

vajaduse korral rümba identifitseerimisnumber (tapanumber);

sünnikuupäev;

tõug;

loomapidaja nimi ja aadress;

tapakuupäev;

rümba kaal;

klass;

saaja nimi.

Tõend on rümbaga, poolrümbaga või veerandrümbaga kaasas kuni tarbijale müümiseni.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---