# Europeiska unionens C 94/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 94 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången16 april 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 94

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången16 april 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 094/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 094/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 2 |
| 2008/C 094/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 6 |
| 2008/C 094/04 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 094/05 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 12 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 094/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2008/C 094/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

2

2008/C 094/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

6

2008/C 094/04

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

10

2008/C 094/05

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

12

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 094/06 | Eurons växelkurs | 16 |
| 2008/C 094/07 | Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet på dess möte den 17 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG – Föredragande: Danmark | 17 |
| 2008/C 094/08 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG (enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 18 |
| 2008/C 094/09 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 3 oktober 2007 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG) (
  1
  ) | 19 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 094/10 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd (
  1
  ) | 29 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 094/06

Eurons växelkurs

16

2008/C 094/07

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet på dess möte den 17 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG – Föredragande: Danmark

17

2008/C 094/08

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG (enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

18

2008/C 094/09

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 3 oktober 2007 om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG) (
  1
  )

1

19

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 094/10

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd (
  1
  )

1

29

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 094/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 094/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix) (
  1
  ) | 31 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 094/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

30

2008/C 094/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 094/13 | Meddelande | s3 |

2008/C 094/13

Meddelande

Meddelande

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 94/01)

| Datum för antagande av beslutet | 22.2.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 778/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | País Vasco |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Rättslig grund | Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 0,725 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 0,725 miljoner EUR |
| Stödnivå | 70 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2008 |
| Ekonomisk sektor | Rekreation, kultur och sport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Datum för antagande av beslutet

22.2.2008

Stöd nr

N 778/07

Medlemsstat

Spanien

Region

País Vasco

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayuda a actividades culturales de carácter supramunicipal

Rättslig grund

Orden de 19 de diciembre de 2007, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2008, de programas o actividades culturales particulares de carácter supramunicipal.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,725 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 0,725 miljoner EUR

Stödnivå

70 %

Varaktighet

Till den 31.12.2008

Ekonomisk sektor

Rekreation, kultur och sport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/2

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 94/02)

| Datum för antagande av beslutet | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 117/02 ex N 268/01 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen |
| Rättslig grund | Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993 |
| Typ av stödåtgärd | Tillfällig ersättning av kostnader för TSE-testning |
| Syfte | Förebyggande av TSD i enlighet med förordning (EG) nr 2777/2000, beslut 2000/773/EG, beslut 2000/674/EG och beslut 2001/8/EG. Tillfälligt, avtagande bidrag till kostnader för TSE-testning under 2001 (100 % till 30 %) och ersättning för provtagning på döda djur efter 2001. Under 2002 ersattes inte längre kostnader för BSE-testning av nötkreatur |
| Stödform | Ersättning av kostnader för testning |
| Budget | 2001: cirka 31 miljoner EUR
  2002 och framåt: maximalt 3,2 miljoner EUR per år |
| Stödnivå | 1 januari 2001–31 mars 2001: 100 %, 1 april 2001–31 december 2001: cirka 30 %
  2002 och framåt: 100 % för provtagning på döda djur och transport av prover |
| Varaktighet | BSE-testning: 1 januari 2001–31 december 2001
  Stickprovskontroller på döda djur och transport av prover: 2002 och framåt |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk – nötköttssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

15.10.2007

Stöd nr

NN 117/02 ex N 268/01

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Tijdelijke compensatie voor de kosten als gevolg van de verplichte BSE-test voor runderen

Rättslig grund

Artikel 73 van de Veewet en artikel 26a van de Vleeskeuringswet en de Regeling tarieven voor de inspectie van vlees en vleesproducten 1993

Typ av stödåtgärd

Tillfällig ersättning av kostnader för TSE-testning

Syfte

Förebyggande av TSD i enlighet med förordning (EG) nr 2777/2000, beslut 2000/773/EG, beslut 2000/674/EG och beslut 2001/8/EG. Tillfälligt, avtagande bidrag till kostnader för TSE-testning under 2001 (100 % till 30 %) och ersättning för provtagning på döda djur efter 2001. Under 2002 ersattes inte längre kostnader för BSE-testning av nötkreatur

Stödform

Ersättning av kostnader för testning

Budget

2001: cirka 31 miljoner EUR

2002 och framåt: maximalt 3,2 miljoner EUR per år

Stödnivå

1 januari 2001–31 mars 2001: 100 %, 1 april 2001–31 december 2001: cirka 30 %

2002 och framåt: 100 % för provtagning på döda djur och transport av prover

Varaktighet

BSE-testning: 1 januari 2001–31 december 2001

Stickprovskontroller på döda djur och transport av prover: 2002 och framåt

Ekonomisk sektor

Jordbruk – nötköttssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 16.11.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 18/07 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector |
| Rättslig grund | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning, justering av en skatteliknande avgift; godkänd i enlighet med N 429/03, N 528/02 och N 700/2000 förebyggande och utrotning av djursjukdomar |
| Syfte | Genom stödåtgärder förändras de godkända åtgärderna i enlighet med en begäran från sektorn om att förändra grunden för avgiften för forskning och utveckling och fonden för veterinärverksamhet för att få en mer rättvis fördelning av avgiften i hela fjäderfäsektorn |
| Stödform | Skatteliknande avgift, stöd för förebyggande och utrotning av djursjukdomar |
| Budget | 18 miljoner EUR, den maximala budgeten beror på de faktiska kostnaderna för förebyggande och utrotning av djursjukdomar i fjäderfäsektorn. Den skatteliknande avgiften innebär ett högsta belopp för att finansiera de nödvändiga åtgärderna; de faktiska utgifterna och således den avgift som tas ut kan bli lägre |
| Stödnivå | Högst 100 % |
| Varaktighet | Justeringen är tillämplig för perioden 2007-2010. Varaktigheten för de stödordningar som anmält enligt N 429/03, N 528/02 och N 700/2000 är fortfarande samma |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk; fjäderfä- och äggsektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

16.11.2007

Stöd nr

N 18/07

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Wijziging van steunmaatregel N 429/03, aanpassing van de heffing van het productschap pluimvee en eieren ten behoeve van het veeziektenfonds, pluimvee sector

Rättslig grund

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006, Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen veeziektenfonds (PPE) 2006 (2006-I)

Typ av stödåtgärd

Stödordning, justering av en skatteliknande avgift; godkänd i enlighet med N 429/03, N 528/02 och N 700/2000 förebyggande och utrotning av djursjukdomar

Syfte

Genom stödåtgärder förändras de godkända åtgärderna i enlighet med en begäran från sektorn om att förändra grunden för avgiften för forskning och utveckling och fonden för veterinärverksamhet för att få en mer rättvis fördelning av avgiften i hela fjäderfäsektorn

Stödform

Skatteliknande avgift, stöd för förebyggande och utrotning av djursjukdomar

Budget

18 miljoner EUR, den maximala budgeten beror på de faktiska kostnaderna för förebyggande och utrotning av djursjukdomar i fjäderfäsektorn. Den skatteliknande avgiften innebär ett högsta belopp för att finansiera de nödvändiga åtgärderna; de faktiska utgifterna och således den avgift som tas ut kan bli lägre

Stödnivå

Högst 100 %

Varaktighet

Justeringen är tillämplig för perioden 2007-2010. Varaktigheten för de stödordningar som anmält enligt N 429/03, N 528/02 och N 700/2000 är fortfarande samma

Ekonomisk sektor

Jordbruk; fjäderfä- och äggsektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 162/07 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Forest Management Scheme |
| Rättslig grund | National Development Plan 2007-2013
  Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd till skogsbrukssektorn |
| Stödform | Direkta stöd |
| Budget | Total budget på 44,68 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Skogsbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House, Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Datum för antagande av beslutet

15.10.2007

Stöd nr

N 162/07

Medlemsstat

Irland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Forest Management Scheme

Rättslig grund

National Development Plan 2007-2013

Ireland's National Rural Development Strategy 2007-2013

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd till skogsbrukssektorn

Stödform

Direkta stöd

Budget

Total budget på 44,68 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Skogsbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department of Agriculture and Food

Agriculture House, Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 338/07 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products |
| Rättslig grund | Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006
  (Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007
  Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998
  Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främja utvecklingen av kvalitetsprodukter |
| Stödform | Tillhandahållande av tjänster på fördelaktiga villkor |
| Budget | 132 miljoner GBP (195,4 miljoner EUR) |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | 1 april 2008–31 mars 2014 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Levy Board UK |
| c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs |
| Area 5C |
| Millbank |
| c/o Nobel House |
| London SW1P 3JR |
| United Kingdom |

Datum för antagande av beslutet

10.10.2007

Stöd nr

N 338/07

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Agricultural and Horticultural Development Board — Quality Products

Rättslig grund

Sections 87, 88, 89, 90, 91, 93, 94, 96 and 97 of the Natural Environment & Rural Communities Act 2006

(Proposal) The [Levy Board UK] Order 2007

Part I, section 5 (2)(a) of the Regional Development Agencies Act 1998

Chapter 35, Part I, section 4 of the Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främja utvecklingen av kvalitetsprodukter

Stödform

Tillhandahållande av tjänster på fördelaktiga villkor

Budget

132 miljoner GBP (195,4 miljoner EUR)

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

1 april 2008–31 mars 2014

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Levy Board UK

c/o Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 5C

Millbank

c/o Nobel House

London SW1P 3JR

United Kingdom

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 428/07 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti |
| Rättslig grund | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009) |

Datum för antagande av beslutet

19.12.2007

Stöd nr

N 428/07

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Valstybės pagalba gamintojų kooperacijai plėtoti

Rättslig grund

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, 2002 m. birželio 25 d. Nr. IX – 987 (Žin., 2002, Nr. 72-3009)

| — | Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458) |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymas, 1993 m. birželio 1 d. Nr. I-164 (Žin., 1993, Nr. 20-488; 2002, Nr. 57-2296; 2004, Nr. 78-2709; 2007, Nr 64-2458)

Typ av stödåtgärd

Startbidrag för producentgrupper

Syfte

Sektorutveckling

Stödform

Direkt stöd

Budget

Total budget: 22 000 000 LTL

Stödnivå

60 % av de stödberättigande kostnaderna

Varaktighet

Fr.o.m datumet för kommissionens godkännande t.o.m. den 30 juni 2013

Ekonomisk sektor

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/6

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 94/03)

| Datum för antagande av beslutet | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 123/07 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten |
| Rättslig grund | Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I) |
| Typ av stödåtgärd | Justering av särskilda skatteliknande avgifter (tidigare godkända enligt N 451/98 och N 334/99) |
| Syfte | Stödåtgärden ändras i enlighet med en begäran från sektorn för att ändra grunden för avgiften för forskning och utveckling och fonden för veterinärverksamhet så att det blir en mer rättvis fördelning av avgiften i hela fjäderfäsektorn |
| Stödform | Direktstöd till forsknings- och utvecklingsprojekt och kompensation för förebyggande av djursjukdomar; Skatteliknande avgift |
| Budget | 4 656 874 EUR |
| Stödnivå | Högst 100 % |
| Varaktighet | 2007–2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk, fjäderfä- och äggsektorn, forsknings- och utvecklingssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 4600 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

19.12.2007

Stöd nr

N 123/07

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Aanpassing van de heffing ter financiering van onderzoek en ontwikkeling in de Pluimveesector en de preventie van Pluimveeziekten

Rättslig grund

Wet op de bedrijfsorganisaties (artikel 126), Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren betreffende algemene bepalingen voor heffingen 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen legsector 2006, Verordening van het Productschap Pluimvee en Eieren tot wijziging van de Verordening bestemmingsheffingen Pluimveevleessector (2006) (PPE-2006-I)

Typ av stödåtgärd

Justering av särskilda skatteliknande avgifter (tidigare godkända enligt N 451/98 och N 334/99)

Syfte

Stödåtgärden ändras i enlighet med en begäran från sektorn för att ändra grunden för avgiften för forskning och utveckling och fonden för veterinärverksamhet så att det blir en mer rättvis fördelning av avgiften i hela fjäderfäsektorn

Stödform

Direktstöd till forsknings- och utvecklingsprojekt och kompensation för förebyggande av djursjukdomar; Skatteliknande avgift

Budget

4 656 874 EUR

Stödnivå

Högst 100 %

Varaktighet

2007–2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk, fjäderfä- och äggsektorn, forsknings- och utvecklingssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 4600

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 209/07 |
| Medlemsstat | Ungern |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat |
| Rättslig grund | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd föråtaganden för djurens välbefinnande i grisköttssektorn |
| Stödform | Direkt bidrag |
| Budget | Årliga utgifter: 6 000 miljoner HUF
  Totalbudget: 39 000 miljoner HUF |
| Stödnivå | 100 % av stödberättigande kostnader (ytterligare kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden för djurens välbefinnande) |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Datum för antagande av beslutet

14.11.2007

Stöd nr

N 209/07

Medlemsstat

Ungern

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Állatjóléti körülmények javítása — sertés ágazat

Rättslig grund

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2007. ( ) FVM rendelet-tervezete a sertés ágazat támogatásáról

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd föråtaganden för djurens välbefinnande i grisköttssektorn

Stödform

Direkt bidrag

Budget

Årliga utgifter: 6 000 miljoner HUF

Totalbudget: 39 000 miljoner HUF

Stödnivå

100 % av stödberättigande kostnader (ytterligare kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden för djurens välbefinnande)

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth Lajos tér 11.

H-1055 Budapest

Övriga upplysningar

(i synnerhet beträffande medlemsstatens åtaganden och/eller krav på medlemsstaten att förse kommissionen med en rapport om tillämpningen)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 11.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 488/07 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | England, Scotland, Wales and Northern Ireland |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | TSE testing of sheep and goats fallen stock |
| Rättslig grund | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati, i dess ändrade lydelse:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Datum för antagande av beslutet

11.10.2007

Stöd nr

N 488/07

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

England, Scotland, Wales and Northern Ireland

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

TSE testing of sheep and goats fallen stock

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati, i dess ändrade lydelse:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Djursjukdomar

Stödform

Subventionerade tjänst

Budget

Sammanlagd budget: 22,4 miljoner GBP (ca 32,9 miljoner EUR)

Årlig budget: 3,2 miljoner GBP (ca 4,7 miljoner EUR)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

Förlängning fr.o.m. 1 mars 2008 t.o.m. 1 mars 2014

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 489/07 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | TSE testing of fallen cattle aged over 24 months |
| Rättslig grund | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati, i dess senaste lydelse:






  — | The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228) |

Datum för antagande av beslutet

15.10.2007

Stöd nr

N 489/07

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

TSE testing of fallen cattle aged over 24 months

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati, i dess senaste lydelse:

—

The TSE (No 2) Regulations 2006 (SI 2006/1228)

| — | The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530) |
| --- | --- |

—

The TSE (Scotland) Regulations 2006 (SSI 2006/530)

| — | The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117) |
| --- | --- |

—

The TSE (Wales) Regulations 2006 (SI 2006/1226) (W.117)

| — | TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202) |
| --- | --- |

—

TSE Regulations (Northern Ireland) 2006 (SI 2006/202)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Djursjukdomar

Stödform

Bidrag

Budget

Årsbudget: 4,26 miljoner GBP (6,28 miljoner EUR)

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

Förlängning från den 31 december 2008 till och med den 1 mars 2014

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Defra |
| --- |
| 1A Page Street |
| Westminster |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Defra

1A Page Street

Westminster

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 4.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 538/07 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Niederösterreich |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden |
| Rättslig grund | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för skador orsakade av naturkatastrofer under 2007 |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknad årlig budget ca 70 000 EUR, enligt meddelande i samband med ärende N 564a/04 |
| Stödnivå | 30 %, i särskilt svåra fall 50 %, av den stödberättigande skadan |
| Varaktighet | Engångsåtgärd |
| Ekonomisk sektor | Bilaga I |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Amt der Niederösterreichischen Landesregierung |
| Gruppe Land- und Forstwirtschaft |
| Abteilung Landwirtschaftsförderung |
| Landhausplatz 1 |
| A-3109 St. Pölten |

Datum för antagande av beslutet

4.12.2007

Stöd nr

N 538/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Niederösterreich

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden

Rättslig grund

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen zur Behebung von Katastrophenschäden des Landes Niederösterreich

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ersättning för skador orsakade av naturkatastrofer under 2007

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknad årlig budget ca 70 000 EUR, enligt meddelande i samband med ärende N 564a/04

Stödnivå

30 %, i särskilt svåra fall 50 %, av den stödberättigande skadan

Varaktighet

Engångsåtgärd

Ekonomisk sektor

Bilaga I

Den beviljande myndighetens namn och adress

Amt der Niederösterreichischen Landesregierung

Gruppe Land- und Forstwirtschaft

Abteilung Landwirtschaftsförderung

Landhausplatz 1

A-3109 St. Pölten

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/10

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 94/04)

| Datum för antagande av beslutet | 5.3.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 232/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Valencia |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i |
| Rättslig grund | — |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling, regional utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 50 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 350 miljoner EUR |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 1.7.2007–31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | IMPIVA, Región Valencia |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

5.3.2008

Stöd nr

N 232/07

Medlemsstat

Spanien

Region

Valencia

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayudas Públicas, Valencia, Proyecto de Régimen de Ayudas de la Generalitat de Valencia para el Fomento de los «Servicios» de I+D+i

Rättslig grund

—

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling, regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 50 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 350 miljoner EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

1.7.2007–31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

IMPIVA, Región Valencia

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 8.1.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 447/07 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Société Turbomeca |
| Rättslig grund | Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Återbetalningsbart bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 30,5 miljoner EUR |
| Stödnivå | 40 % |
| Varaktighet | 2007-2011 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC) |
| 50, rue Henry Farman |
| F-75720 Paris cedex 15 |

Datum för antagande av beslutet

8.1.2008

Stöd nr

N 447/07

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Société Turbomeca

Rättslig grund

Décret 99-1060 du 16 décembre 1999 relatif aux subventions de l'État pour des projets d'investissement

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Återbetalningsbart bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 30,5 miljoner EUR

Stödnivå

40 %

Varaktighet

2007-2011

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Direction des programmes aéronautiques et de la coopération (DPAC)

50, rue Henry Farman

F-75720 Paris cedex 15

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 31.1.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 474/07 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES |
| Rättslig grund | Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 0,1 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 0,5 miljoner EUR |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2011 |
| Ekonomisk sektor | — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | NWO |
| Postbus 93138 |
| 2509 AC Den Haag |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

31.1.2008

Stöd nr

N 474/07

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

GATE — Innovative Pilot Safety. Individuele O&O-steun aan THALES

Rättslig grund

Reglement van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek; Regeling subsidieverlening NWO; Subsidieverleningbesluit in het kader van het Game Research for Training and Entertainment (GATE) project; — Subsidiebesluit van de Minister van OCW d.d. 30 november 2006, ref. BVH/BHO-2006/195243M

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,1 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 0,5 miljoner EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

Till den 31.12.2011

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

NWO

Postbus 93138

2509 AC Den Haag

Nederland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/12

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 94/05)

| Datum för antagande av beslutet | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 105/02 ex N 579/01 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal |
| Rättslig grund | Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet |
| Typ av stödåtgärd | Tillfällig och avtagande ersättning för kostnader för transport, lagring och destruktion av animaliska produkter och slaktavfall |
| Syfte | Förebyggande av TSE, ersättning gavs för animaliska produkter – döda djur och slaktavfall – som plötsligt blev värdelösa till följd av BSE-krisen |
| Stödform | Ersättning för destrueringskostnaderna |
| Budget | 2001: 97,4 miljoner EUR
  2002: 26,9 miljoner EUR
  2003: 15,4 miljoner EUR
  2004: 18,58 miljoner EUR
  2005: 17,5 miljoner EUR
  efter 2005: högst 20 miljoner EUR per år |
| Stödnivå | 2001 och 2002: 100 % för transport och bortskaffande av döda djur och slaktavfall
  2002 och 2003: Högst 30 % för transport av döda djur och högst 80 % för bortskaffande av döda djur
  Fr.o.m. 2004: Högst 30 % för transport av döda djur och högst 75 % för bortskaffande av döda djur |
| Varaktighet | Fr.o.m. 2001: med olika ersättningsbelopp och stödintensitet |
| Ekonomisk sektor | Jordburk – nötköttssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerie van LNV |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

24.1.2008

Stöd nr

NN 105/02 ex N 579/01

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Tijdelijke bijdrage in de kosten van het vernietigen van risicomateriaal

Rättslig grund

Artikel 5, artikel 17 en artikel 21, lid 4, van de Destructiewet

Typ av stödåtgärd

Tillfällig och avtagande ersättning för kostnader för transport, lagring och destruktion av animaliska produkter och slaktavfall

Syfte

Förebyggande av TSE, ersättning gavs för animaliska produkter – döda djur och slaktavfall – som plötsligt blev värdelösa till följd av BSE-krisen

Stödform

Ersättning för destrueringskostnaderna

Budget

2001: 97,4 miljoner EUR

2002: 26,9 miljoner EUR

2003: 15,4 miljoner EUR

2004: 18,58 miljoner EUR

2005: 17,5 miljoner EUR

efter 2005: högst 20 miljoner EUR per år

Stödnivå

2001 och 2002: 100 % för transport och bortskaffande av döda djur och slaktavfall

2002 och 2003: Högst 30 % för transport av döda djur och högst 80 % för bortskaffande av döda djur

Fr.o.m. 2004: Högst 30 % för transport av döda djur och högst 75 % för bortskaffande av döda djur

Varaktighet

Fr.o.m. 2001: med olika ersättningsbelopp och stödintensitet

Ekonomisk sektor

Jordburk – nötköttssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerie van LNV

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 46/07 ex N 391/07 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland
  Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk |
| Rättslig grund | Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie |
| Typ av stödåtgärd | Engångsåtgärd, investering, miljöåtgärd |
| Syfte | Miljöåtgärd, energieffektivitet |
| Stödform | Engångsåtgärd |
| Budget | 300 000 EUR |
| Stödnivå | 5,9 % av de totala investeringskostnaderna. Totalt 34,6 % av investeringen ska betalas genom en stödåtgärd |
| Varaktighet | 1.6.2006–1.1.2009 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk – Miljö och energi |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Province of South-Holland |
| Zuid-Hollandplein 1 |
| 2509 LP The Hague |
| Nederland |

Datum för antagande av beslutet

29.10.2007

Stöd nr

NN 46/07 ex N 391/07

Medlemsstat

Nederländerna

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Boren naar aardwarmte in Zuid-Holland

Glastuinbouwbedrijf A. en G. van den Bosch, in Bleiswijk

Rättslig grund

Provincie wet en de Subsidieverordening van de provincie Zuid-Holland; hoofdstuk 6 subsidieregeling ten behoeve van het milieu, paragraaf promotie van duurzame energie

Typ av stödåtgärd

Engångsåtgärd, investering, miljöåtgärd

Syfte

Miljöåtgärd, energieffektivitet

Stödform

Engångsåtgärd

Budget

300 000 EUR

Stödnivå

5,9 % av de totala investeringskostnaderna. Totalt 34,6 % av investeringen ska betalas genom en stödåtgärd

Varaktighet

1.6.2006–1.1.2009

Ekonomisk sektor

Jordbruk – Miljö och energi

Den beviljande myndighetens namn och adress

Province of South-Holland

Zuid-Hollandplein 1

2509 LP The Hague

Nederland

Övriga upplysningar

Knutet till N 101/04 och N 246/05

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 29.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 535/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Campania |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Typ av stödåtgärd | Enskilt stöd |
| Syfte | Ersättning för skador på odlingar och infrastruktur till följd av svåra väderförhållanden |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Se stödordningen NN 54/A/04, som redan godkänts |
| Stödnivå | Upp till 100 % av skadorna |
| Varaktighet | Tillämpning av en stödordning som redan godkänts av kommissionen |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

29.10.2007

Stöd nr

N 535/07

Medlemsstat

Italien

Region

Campania

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Interventi di soccorso nelle aree agricole danneggiate — Decreto legislativo n. 102/04 — Grandinate del 21 marzo 2007 nella provincia di Salerno (Campania)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Typ av stödåtgärd

Enskilt stöd

Syfte

Ersättning för skador på odlingar och infrastruktur till följd av svåra väderförhållanden

Stödform

Direktstöd

Budget

Se stödordningen NN 54/A/04, som redan godkänts

Stödnivå

Upp till 100 % av skadorna

Varaktighet

Tillämpning av en stödordning som redan godkänts av kommissionen

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

Tillämpning av den stödordning som godkänts av kommissionen inom ramen för stödärende NN 54/A/04 (kommissionens skrivelse K(2005) 1622 slutlig av den 7 juni 2005)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 4.12.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 620/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lombardia |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ogynnsamma väderförhållanden |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Se ärende NN 54/A/04 |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | Fram till dess att alla utbetalningar har verkställts |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

4.12.2008

Stöd nr

N 620/07

Medlemsstat

Italien

Region

Lombardia

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (tromba d'aria del 9 luglio 2007 in alcuni comuni della Regione Lombardia, provincia di Mantova)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ogynnsamma väderförhållanden

Stödform

Bidrag

Budget

Se ärende NN 54/A/04

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

Fram till dess att alla utbetalningar har verkställts

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 19.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 689/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Veneto |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ogynnsamma väderförhållanden |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Se stöd nr NN 54/A/04 |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | Till dess att alla utbetalningar har gjorts |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

19.12.2007

Stöd nr

N 689/07

Medlemsstat

Italien

Region

Veneto

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 14 e 27 maggio 2007 in alcuni comuni delle province di Verona e Vicenza)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ogynnsamma väderförhållanden

Stödform

Bidrag

Budget

Se stöd nr NN 54/A/04

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

Till dess att alla utbetalningar har gjorts

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/16

---

Eurons växelkurs (1)

15 april 2008

(2008/C 94/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5828 |
| JPY | japansk yen | 159,87 |
| DKK | dansk krona | 7,4594 |
| GBP | pund sterling | 0,8049 |
| SEK | svensk krona | 9,419 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5817 |
| ISK | isländsk krona | 117,6 |
| NOK | norsk krona | 7,9105 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,819 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 252,17 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6971 |
| PLN | polsk zloty | 3,4103 |
| RON | rumänsk leu | 3,6213 |
| SKK | slovakisk koruna | 32,334 |
| TRY | turkisk lira | 2,0828 |
| AUD | australisk dollar | 1,7121 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6168 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,3355 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0184 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1471 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 564,6 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,538 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 11,0677 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,262 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 553,85 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0151 |
| PHP | filippinsk peso | 66,003 |
| RUB | rysk rubel | 37,136 |
| THB | thailändsk baht | 50,009 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6635 |
| MXN | mexikansk peso | 16,5545 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5828

JPY

japansk yen

159,87

DKK

dansk krona

7,4594

GBP

pund sterling

0,8049

SEK

svensk krona

9,419

CHF

schweizisk franc

1,5817

ISK

isländsk krona

117,6

NOK

norsk krona

7,9105

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,819

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

252,17

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6971

PLN

polsk zloty

3,4103

RON

rumänsk leu

3,6213

SKK

slovakisk koruna

32,334

TRY

turkisk lira

2,0828

AUD

australisk dollar

1,7121

CAD

kanadensisk dollar

1,6168

HKD

Hongkongdollar

12,3355

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0184

SGD

singaporiansk dollar

2,1471

KRW

sydkoreansk won

1 564,6

ZAR

sydafrikansk rand

12,538

CNY

kinesisk yuan renminbi

11,0677

HRK

kroatisk kuna

7,262

IDR

indonesisk rupiah

14 553,85

MYR

malaysisk ringgit

5,0151

PHP

filippinsk peso

66,003

RUB

rysk rubel

37,136

THB

thailändsk baht

50,009

BRL

brasiliansk real

2,6635

MXN

mexikansk peso

16,5545

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/17

---

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet på dess möte den 17 september 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG

Föredragande: Danmark

(2008/C 94/07)

| 1. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en koncentration enligt koncentrationsförordningen (EEG) nr 4064/89. |
| --- | --- |

1.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en koncentration enligt koncentrationsförordningen (EEG) nr 4064/89.

| 2. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den anmälda transaktionen har en gemenskapsdimension i den mening som avses i denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den anmälda transaktionen har en gemenskapsdimension i den mening som avses i denna förordning.

| 3. | En majoritet av ledamöterna i rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de relevanta produktmarknaderna i detta ärende är






  a) | marknaden för musikutgivning via fysiska medier, |
| --- | --- | --- |

3.

En majoritet av ledamöterna i rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de relevanta produktmarknaderna i detta ärende är

a)

marknaden för musikutgivning via fysiska medier,

| b) | marknaden för licensering av musikutgivning i digitalt format, som kan delas in ytterligare i marknader för digital musik på Internet eller för mobiltelefoner. |
| --- | --- |

b)

marknaden för licensering av musikutgivning i digitalt format, som kan delas in ytterligare i marknader för digital musik på Internet eller för mobiltelefoner.

En minoritet av ledamöterna i rådgivande kommittén är av annan åsikt beträffande punkt 3 a.

| 4. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att marknaden för musikutgivning via fysiska medier är nationell. |
| --- | --- |

4.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att marknaden för musikutgivning via fysiska medier är nationell.

| 5. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att marknaden för musikutgivning i digitalt format är nationell. |
| --- | --- |

5.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att marknaden för musikutgivning i digitalt format är nationell.

| 6. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till en ensam dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning via fysiska medier. |
| --- | --- |

6.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till en ensam dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning via fysiska medier.

| 7. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till en ensam dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning i digitalt format. |
| --- | --- |

7.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till en ensam dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning i digitalt format.

| 8. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till eller stärker en kollektiv dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning via fysiska medier. |
| --- | --- |

8.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till eller stärker en kollektiv dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning via fysiska medier.

| 9. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till eller stärker en kollektiv dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning i digitalt format. |
| --- | --- |

9.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte i något av EES-länderna ger upphov till eller stärker en kollektiv dominerande ställning, som avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna, på marknaderna för musikutgivning i digitalt format.

| 10. | Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen bör förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. |
| --- | --- |

10.

Ledamöterna av rådgivande kommittén är eniga med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen bör förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet.

| 11. | Rådgivande kommittén anser att kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till förstainstansrättens bedömning i Impala-målet. |
| --- | --- |

11.

Rådgivande kommittén anser att kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till förstainstansrättens bedömning i Impala-målet.

| 12. | Ledamöterna av rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

12.

Ledamöterna av rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/18

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG

(enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 94/08)

Den 9 januari 2004 tog kommissionen emot en anmälan om en föreslagen koncentration som innebar att företagen Bertelsmann AG och Sony Corporation of America, i den mening som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (koncentrationsförordningen), skulle ta gemensam kontroll över skivbolagskonsortiet Sony BMG genom att köpa andelar i ett nybildat företag.

Den 19 juli 2004 förklarade kommissionen koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden. Den 13 juli 2004 konstaterade förhörsombudet i sin slutrapport att rätten att höras hade respekterats för alla medverkande i detta förfarande (1).

Därefter, den 13 juli 2006, ogiltigförklarade Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt kommissionens beslut, till följd av Independent Music Publisher and Labels Associations (IMPALA) talan om ogiltigförklaring.

Den 31 januari 2007 fick kommissionen en uppdaterad version av den ursprungliga anmälan, som innehöll information och uppgifter som var nödvändiga för att utvärdera den anmälda transaktionen mot bakgrund av rådande marknadsförhållanden. Den uppdaterade anmälan inkluderade bildandet av skivbolagskonsortiet Sony BMG, som fullföljdes efter kommissionens beslut om godkännande av den 19 juli 2004.

När den uppdaterade anmälan granskats konstaterade kommissionen att den anmälda transaktionen omfattades av koncentrationsförordningen och gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. Kommissionen beslutade därför den 1 mars 2007 att inleda ett förfarande enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

Förfarandet var vilande från den 22 mars 2007 till den 26 juni 2007 i enlighet med artikel 11.5 i koncentrationsförordningen, eftersom parterna hade svarat ofullständigt på en begäran om upplysningar.

Parterna fick den 15 mars, den 8 maj och den 3 augusti 2007 på begäran tillgång till centrala dokument i akten som tredje parter tillhandahållit i enlighet med Generaldirektoratet för konkurrens handledning rörande bästa metoder för genomförande av förfaranden för kontroll av företagskoncentrationer.

Dessutom mottog IMPALA, en tredje part som representerar oberoende skivbolag, på begäran en icke-konfidentiell version av beslutet enligt artikel 6.1 c och de synpunkter parterna därefter lämnat, samt andra centrala dokument som parterna lämnat in, särskilt deras synpunkter på IMPALAs yttranden.

Efter att kommissionen gjort en grundlig marknadsundersökning kunde det fastställas att den föreslagna transaktionen inte avsevärt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna och att transaktionen därför är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Följaktligen har inget meddelande om invändningar sänts till parterna i detta ärende.

Förhörsombudet har inte mottagit några frågor eller anmärkningar från de berörda parterna eller någon tredje part. Ärendet föranleder inga särskilda anmärkningar avseende rätten att höras.

Bryssel den 25 september 2007.

Karen WILLIAMS

---

(1)  EUT C 52, 2.3.2005, s. 5.

1

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/19

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 3 oktober 2007

om att förklara en företagskoncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion

(Ärende COMP/M.3333 – Sony/BMG)

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 94/09)

Kommissionen fattade den 3 oktober 2007 ett beslut i ett ärende inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer
   (1)
  , särskilt artikel 8.2 i den förordningen. En icke-konfidentiell version av det fullständiga beslutet finns på det giltiga språket i ärendet och på kommissionens arbetsspråk på GD Konkurrens webbplats:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PARTERNA OCH TRANSAKTIONEN

| 1. | Sony är globalt verksamt inom musikinspelning och -utgivning, industri- och konsumentelektronik samt underhållning. Bertelsmann är ett internationellt medieföretag verksamt inom musikinspelning, produktion och sändning av TV- och radioprogram, utgivning av böcker, tidskrifter och dagstidningar, tryck- och medietjänster samt bok- och musikklubbar. |
| --- | --- |

1.

Sony är globalt verksamt inom musikinspelning och -utgivning, industri- och konsumentelektronik samt underhållning. Bertelsmann är ett internationellt medieföretag verksamt inom musikinspelning, produktion och sändning av TV- och radioprogram, utgivning av böcker, tidskrifter och dagstidningar, tryck- och medietjänster samt bok- och musikklubbar.

| 2. | Den koncentration som på nytt anmäls omfattar bildandet av det gemensamma musikinspelningsföretaget Sony BMG som genomfördes efter kommissionens beslut om godkännande av den 19 juli 2004. Bertelsmann bidrog med den världsomfattande musikinspelningsverksamheten i sitt helägda dotterbolag Bertelsmann Media Group (BMG). Sony bidrog med sin världsomfattande – med undantag för Japan – musikinspelningsverksamhet som har drivits av Sony Music Entertainment. |
| --- | --- |

2.

Den koncentration som på nytt anmäls omfattar bildandet av det gemensamma musikinspelningsföretaget Sony BMG som genomfördes efter kommissionens beslut om godkännande av den 19 juli 2004. Bertelsmann bidrog med den världsomfattande musikinspelningsverksamheten i sitt helägda dotterbolag Bertelsmann Media Group (BMG). Sony bidrog med sin världsomfattande – med undantag för Japan – musikinspelningsverksamhet som har drivits av Sony Music Entertainment.

II.   FÖRFARANDE

| 3. | Den 9 januari 2004 tog kommissionen, enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89, emot anmälan avseende förslaget om sammanslagningen mellan Sony och BMG. Den 19 juli 2004 förklarade kommissionen koncentrationen vara förenlig med den gemensamma marknaden. Bertelsmann och Sony kontrollerar nu gemensamt Sony BMG som fungerar som ett fullvärdigt gemensamt företag. Enligt de anmälande parterna genomfördes koncentrationen gradvis och fullbordades under 2006. |
| --- | --- |

3.

Den 9 januari 2004 tog kommissionen, enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89, emot anmälan avseende förslaget om sammanslagningen mellan Sony och BMG. Den 19 juli 2004 förklarade kommissionen koncentrationen vara förenlig med den gemensamma marknaden. Bertelsmann och Sony kontrollerar nu gemensamt Sony BMG som fungerar som ett fullvärdigt gemensamt företag. Enligt de anmälande parterna genomfördes koncentrationen gradvis och fullbordades under 2006.

| 4. | Den 13 juli 2006 ogiltigförklarade Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt kommissionens beslut (2). Den 31 januari 2007 tog kommissionen emot en uppdatering av den ursprungliga anmälan. Efter att ha granskat anmälan konstaterade kommissionen den 1 mars 2007 att den anmälda transaktionen omfattades av rådets förordning (EG) nr 4064/89 och gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

4.

Den 13 juli 2006 ogiltigförklarade Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt kommissionens beslut (2). Den 31 januari 2007 tog kommissionen emot en uppdatering av den ursprungliga anmälan. Efter att ha granskat anmälan konstaterade kommissionen den 1 mars 2007 att den anmälda transaktionen omfattades av rådets förordning (EG) nr 4064/89 och gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion.

| 5. | Genom ett beslut av den 22 mars 2007 uppmanades de anmälande parterna att lämna kompletterande uppgifter i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EG) nr 4064/89. Parterna lämnade de begärda uppgifterna den 26 juni 2007 och startade därmed på nytt tidsplanen för den andra fasen. |
| --- | --- |

5.

Genom ett beslut av den 22 mars 2007 uppmanades de anmälande parterna att lämna kompletterande uppgifter i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EG) nr 4064/89. Parterna lämnade de begärda uppgifterna den 26 juni 2007 och startade därmed på nytt tidsplanen för den andra fasen.

III.   DE RELEVANTA PRODUKTMARKNADERNA

| 6. | Båda parterna är aktiva vad gäller att upptäcka och utveckla artister (så kallat A&R: artist och repertoar) och att därefter marknadsföra och sälja musikinspelningar. Sony BMG har inte engagerat sig i därtill hörande verksamheter som musikförläggning, tillverkning och distribution. Sonys och BMG:s verksamheter på dessa områden har fortsatt att drivas inom moderbolagen eller har avyttrats. |
| --- | --- |

6.

Båda parterna är aktiva vad gäller att upptäcka och utveckla artister (så kallat A&R: artist och repertoar) och att därefter marknadsföra och sälja musikinspelningar. Sony BMG har inte engagerat sig i därtill hörande verksamheter som musikförläggning, tillverkning och distribution. Sonys och BMG:s verksamheter på dessa områden har fortsatt att drivas inom moderbolagen eller har avyttrats.

1.   Fysiska musikinspelningar

| 7. | De anmälande parterna anser att den relevanta produktmarknaden är marknaden för musikinspelningar (dvs. upptäckt och utveckling av artister, främjande, försäljning och marknadsföring av musikinspelningar) för all slags musik. Uppdelningen mellan kategorier (internationell pop, lokal pop, klassisk musik och musiksamlingar) bedöms inte vara meningsfull. |
| --- | --- |

7.

De anmälande parterna anser att den relevanta produktmarknaden är marknaden för musikinspelningar (dvs. upptäckt och utveckling av artister, främjande, försäljning och marknadsföring av musikinspelningar) för all slags musik. Uppdelningen mellan kategorier (internationell pop, lokal pop, klassisk musik och musiksamlingar) bedöms inte vara meningsfull.

| 8. | Ur efterfrågeperspektiv fattar slutkonsumenterna inköpsbeslut på grundval av ett flertal kriterier, såsom musiktyp (genre), internationell eller inhemsk, nysläppta inspelningar eller tidigare inspelningar (back catalogue), individuella artister eller musiksamlingar, singelskiva eller album, och om musiken har släppts efter en reklamkampanj. Från utbudssidan kan skivbolagen ingå avtal med artister och sälja skivor av många olika slag. Vissa fristående varumärken specialiserar sig dock på vissa musikgenrer. Marknadsundersökningen visar att alla stilar och genrer kollektivt ingår i en bred marknad beroende på olika musikkrav och influenser. De flesta musikaffärer säljer ett diversifierat utbud av musik. Vidare är det svårt att hitta tydliga och konsekventa definitioner på kategorier och genrer då det finns många likheter mellan dem (producenter, försäljningsställen, kunder, avtalsmekanism) som illustrerar att det inte är relevant att särskilja mellan olika marknader. Vad gäller musiksamlingar är den allmänna uppfattningen att dessa utgör en separat marknad ur ett efterfrågesperspektiv, men att leverantörerna (skivbolagen) har olika uppfattning i frågan. På grundval av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att den relevanta produktmarknaden för fysiska musikinspelningar inkluderar alla fysiska CD-album, oberoende av genre eller om det är en samling av olika artister eller en enda artist. |
| --- | --- |

8.

Ur efterfrågeperspektiv fattar slutkonsumenterna inköpsbeslut på grundval av ett flertal kriterier, såsom musiktyp (genre), internationell eller inhemsk, nysläppta inspelningar eller tidigare inspelningar (back catalogue), individuella artister eller musiksamlingar, singelskiva eller album, och om musiken har släppts efter en reklamkampanj. Från utbudssidan kan skivbolagen ingå avtal med artister och sälja skivor av många olika slag. Vissa fristående varumärken specialiserar sig dock på vissa musikgenrer. Marknadsundersökningen visar att alla stilar och genrer kollektivt ingår i en bred marknad beroende på olika musikkrav och influenser. De flesta musikaffärer säljer ett diversifierat utbud av musik. Vidare är det svårt att hitta tydliga och konsekventa definitioner på kategorier och genrer då det finns många likheter mellan dem (producenter, försäljningsställen, kunder, avtalsmekanism) som illustrerar att det inte är relevant att särskilja mellan olika marknader. Vad gäller musiksamlingar är den allmänna uppfattningen att dessa utgör en separat marknad ur ett efterfrågesperspektiv, men att leverantörerna (skivbolagen) har olika uppfattning i frågan. På grundval av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att den relevanta produktmarknaden för fysiska musikinspelningar inkluderar alla fysiska CD-album, oberoende av genre eller om det är en samling av olika artister eller en enda artist.

2.   Musikinspelningar i digital form

| 9. | Digital musik levereras endera online via Internet eller via mobilnät till konsumenten i varierande former, inklusive nedladdningar (av spår, album och master tones), prenumerationstjänster och direktuppspelning. Eftersom Sony BMG huvudsakligen är verksamt på grossistnivå – med licensiering av utbudet till försäljare av digital musik – är den relevanta marknaden grossistmarknaden för digital licensiering av musik. |
| --- | --- |

9.

Digital musik levereras endera online via Internet eller via mobilnät till konsumenten i varierande former, inklusive nedladdningar (av spår, album och master tones), prenumerationstjänster och direktuppspelning. Eftersom Sony BMG huvudsakligen är verksamt på grossistnivå – med licensiering av utbudet till försäljare av digital musik – är den relevanta marknaden grossistmarknaden för digital licensiering av musik.

| 10. | På samma sätt som i tidigare beslut drar kommissionen slutsatsen att det finns en framväxande men separat marknad för tillhandahållande av musik online, inklusive direktuppspelning och nedladdning av musik. Även om digitala musiktjänster i viss utsträckning konkurrerar med den fysiska försäljningen av musik, indikeras i marknadsundersökningen att den fysiska marknaden med all sannolikhet bara delvis kommer att ersättas av digital försäljning. Från slutkonsumentens perspektiv kan digital musik därför snarare betraktas som ett komplement än ett substitut till fysisk musik. Från utbudssidan sett skiljer sig strukturen på digitala musiktjänster från fysisk detaljhandelsförsäljning vad gäller organisationen, då de största skivbolagen har separata avdelningar för fysisk och digital musik för att behandla den avgränsade digitala musikvärdekedjan jämfört med den fysiska marknaden. De tekniska och kommersiella villkor som förhandlas mellan de digitala musiktjänsterna skiljer sig från dem som råder på den fysiska marknaden. Vidare skiljer sig marknadsföringen och kostnadsstrukturen på den digitala marknaden kraftigt från den fysiska marknaden. Därmed kan slutsatsen dras, både från efterfråge- och utbudssidan, att grossistmarknaden för licensiering av digital musik (musik online eller mobil musik) utgör en separat marknad från grossistmarknaden för fysiska musikinspelningar. Kommissionen lämnar frågan öppen om mobil musik utgör en särskild produktmarknad som skiljer sig från musik online på grund av en begränsad substituerbarhet på efterfrågesidan, särskilt på slutkonsumentnivå. |
| --- | --- |

10.

På samma sätt som i tidigare beslut drar kommissionen slutsatsen att det finns en framväxande men separat marknad för tillhandahållande av musik online, inklusive direktuppspelning och nedladdning av musik. Även om digitala musiktjänster i viss utsträckning konkurrerar med den fysiska försäljningen av musik, indikeras i marknadsundersökningen att den fysiska marknaden med all sannolikhet bara delvis kommer att ersättas av digital försäljning. Från slutkonsumentens perspektiv kan digital musik därför snarare betraktas som ett komplement än ett substitut till fysisk musik. Från utbudssidan sett skiljer sig strukturen på digitala musiktjänster från fysisk detaljhandelsförsäljning vad gäller organisationen, då de största skivbolagen har separata avdelningar för fysisk och digital musik för att behandla den avgränsade digitala musikvärdekedjan jämfört med den fysiska marknaden. De tekniska och kommersiella villkor som förhandlas mellan de digitala musiktjänsterna skiljer sig från dem som råder på den fysiska marknaden. Vidare skiljer sig marknadsföringen och kostnadsstrukturen på den digitala marknaden kraftigt från den fysiska marknaden. Därmed kan slutsatsen dras, både från efterfråge- och utbudssidan, att grossistmarknaden för licensiering av digital musik (musik online eller mobil musik) utgör en separat marknad från grossistmarknaden för fysiska musikinspelningar. Kommissionen lämnar frågan öppen om mobil musik utgör en särskild produktmarknad som skiljer sig från musik online på grund av en begränsad substituerbarhet på efterfrågesidan, särskilt på slutkonsumentnivå.

IV.   DE RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADERNA

1.   Fysiska musikinspelningar

| 11. | De anmälande parterna anser musikinspelningar som nationella i omfattning, eftersom prissättningen (inklusive rabatter) och försäljningen av inspelad musik huvudsakligen utförs på nationell nivå. Efterfrågan på lokala artister är stor i alla medlemsstater och upptäckten och utvecklingen av nya artister är i viss utsträckning en lokal verksamhet. Parterna påpekar också att då bara ett fåtal stora kunder finns på den internationella marknaden sker marknadsföringen till största delen på nationell nivå och de olika skivbolagens marknadsandelar varierar mellan olika medlemsstater. Vidare finns många fristående bolag bara närvarande i en eller ett fåtal medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

De anmälande parterna anser musikinspelningar som nationella i omfattning, eftersom prissättningen (inklusive rabatter) och försäljningen av inspelad musik huvudsakligen utförs på nationell nivå. Efterfrågan på lokala artister är stor i alla medlemsstater och upptäckten och utvecklingen av nya artister är i viss utsträckning en lokal verksamhet. Parterna påpekar också att då bara ett fåtal stora kunder finns på den internationella marknaden sker marknadsföringen till största delen på nationell nivå och de olika skivbolagens marknadsandelar varierar mellan olika medlemsstater. Vidare finns många fristående bolag bara närvarande i en eller ett fåtal medlemsstater.

| 12. | På samma sätt som i de tidigare besluten anser kommissionen att den relevanta geografiska marknaden både har nationella och internationella egenskaper. Resultaten från marknadsundersökningen pekar fortfarande i riktning mot de nationella marknaderna. Särskilt är den nationella repertoaren (dvs. andra repertoarer än den anglo-amerikanska) vanligtvis bara attraktiv för en större lyssnarskara i hemlandet eller länder med samma språk. Prissättningen skiljer sig mellan länderna, vilket också påpekas av de anmälande parterna, och marknadsföringen sker på nationell grund. På grundval av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för fysiska musikinspelningar är nationell. |
| --- | --- |

12.

På samma sätt som i de tidigare besluten anser kommissionen att den relevanta geografiska marknaden både har nationella och internationella egenskaper. Resultaten från marknadsundersökningen pekar fortfarande i riktning mot de nationella marknaderna. Särskilt är den nationella repertoaren (dvs. andra repertoarer än den anglo-amerikanska) vanligtvis bara attraktiv för en större lyssnarskara i hemlandet eller länder med samma språk. Prissättningen skiljer sig mellan länderna, vilket också påpekas av de anmälande parterna, och marknadsföringen sker på nationell grund. På grundval av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för fysiska musikinspelningar är nationell.

2.   Musikinspelningar i digital form

| 13. | Den geografiska omfattningen vad gäller digital musikdistribution kan anses vara större än den nationella då Internet inte känner av några gränser och ger konsumenterna tillgång till musik när som helst, var som helst. I linje med beslutet från 2004 indikeras i marknadsundersökningen att marknaden fortfarande är nationell till sin omfattning. På grossistnivå är det för det mesta skivbolagen som beviljar licenser till försäljarna av musik online för exploatering på ett visst (nationellt) territorium. På detaljhandelsnivå indikeras i marknadsundersökningen att det förekommer skillnader i struktur, efterfrågan, utveckling och dynamik på den digitala marknaden mellan de relevanta medlemsstater som stödjer uppfattningen att marknaderna är nationella. Marknaden för licensiering av digital musik kan därför anses vara nationell i omfattning. |
| --- | --- |

13.

Den geografiska omfattningen vad gäller digital musikdistribution kan anses vara större än den nationella då Internet inte känner av några gränser och ger konsumenterna tillgång till musik när som helst, var som helst. I linje med beslutet från 2004 indikeras i marknadsundersökningen att marknaden fortfarande är nationell till sin omfattning. På grossistnivå är det för det mesta skivbolagen som beviljar licenser till försäljarna av musik online för exploatering på ett visst (nationellt) territorium. På detaljhandelsnivå indikeras i marknadsundersökningen att det förekommer skillnader i struktur, efterfrågan, utveckling och dynamik på den digitala marknaden mellan de relevanta medlemsstater som stödjer uppfattningen att marknaderna är nationella. Marknaden för licensiering av digital musik kan därför anses vara nationell i omfattning.

V.   BEDÖMNING

1.   Marknaden för musikinspelningar i digital form

1.1   Frånvaron av icke samverkande effekter

| 14. | Även om musikinspelningsindustrin redan före sammanslagningen 2004 var koncentrerad, ligger Sony BMG:s marknadsandelar under en nivå som generellt kan anses som en ensam dominerande ställning på någon av de nationella marknaderna. Sammanslagningen har inte heller lett till konkurrensproblem när det gäller utestängning från marknaden för återförsäljare av digital musik, tillverkare av bärbara musikspelare eller fristående skivbolag. Särskilt när det gäller de fristående skivbolagen kan den digitala marknaden anses ge dem en möjlighet att uppfylla efterfrågan utan att behöva förlita sig på distribution och traditionella återförsäljare. |
| --- | --- |

14.

Även om musikinspelningsindustrin redan före sammanslagningen 2004 var koncentrerad, ligger Sony BMG:s marknadsandelar under en nivå som generellt kan anses som en ensam dominerande ställning på någon av de nationella marknaderna. Sammanslagningen har inte heller lett till konkurrensproblem när det gäller utestängning från marknaden för återförsäljare av digital musik, tillverkare av bärbara musikspelare eller fristående skivbolag. Särskilt när det gäller de fristående skivbolagen kan den digitala marknaden anses ge dem en möjlighet att uppfylla efterfrågan utan att behöva förlita sig på distribution och traditionella återförsäljare.

1.2   Det finns inga bevis som tyder på att en kollektiv dominerande ställning på marknaden för digital musikdistribution håller på att skapas eller förstärkas

| 15. | Marknadsundersökningen fokuserades på om koncentrationen har lett till att en kollektiv dominerande ställning har skapats eller förstärkts på grossistmarknaden för licensiering av musik till försäljare av digital musik. Eftersom försäljare av musik online eller mobil musik måste ha licenser med alla stora skivbolag för att kunna erbjuda en så komplett repertoar som möjligt, undersöks frågan om sammanslagningen mellan Sony och BMG på en redan koncentrerad marknad kan anses ha gjort det möjligt eller väsentligt underlättat för de stora skivbolagen att kollektivt dominera grossistlicensieringen på den digitala musikmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Marknadsundersökningen fokuserades på om koncentrationen har lett till att en kollektiv dominerande ställning har skapats eller förstärkts på grossistmarknaden för licensiering av musik till försäljare av digital musik. Eftersom försäljare av musik online eller mobil musik måste ha licenser med alla stora skivbolag för att kunna erbjuda en så komplett repertoar som möjligt, undersöks frågan om sammanslagningen mellan Sony och BMG på en redan koncentrerad marknad kan anses ha gjort det möjligt eller väsentligt underlättat för de stora skivbolagen att kollektivt dominera grossistlicensieringen på den digitala musikmarknaden.

Marknadsstruktur

| 16. | Tyst samverkan anses generellt inte vara förenlig med den dynamiska och instabila natur som karaktäriserar den digitala marknaden. Utvecklingen av den digitala marknaden är osäker då affärsmodellerna varierar och utvecklas. Även om den digitala marknaden ofta lockar in nya aktörer på marknaden är efterfrågan starkt koncentrerad, eftersom Apples musiktjänst online iTunes är den ledande detaljhandelsförsäljaren av digital musik på alla nationella marknader, och ger därmed iTunes en viss nivå av motverkande köparinflytande. Den prisstrategi som iTunes har infört på den digitala marknaden – och som har reproducerats av merparten av de övriga försäljarna av musik – är att sälja all musik till ett standardpris per spår och således kraftigt begränsa de stora bolagens möjlighet att differentiera sina priser på grossistnivå. |
| --- | --- |

16.

Tyst samverkan anses generellt inte vara förenlig med den dynamiska och instabila natur som karaktäriserar den digitala marknaden. Utvecklingen av den digitala marknaden är osäker då affärsmodellerna varierar och utvecklas. Även om den digitala marknaden ofta lockar in nya aktörer på marknaden är efterfrågan starkt koncentrerad, eftersom Apples musiktjänst online iTunes är den ledande detaljhandelsförsäljaren av digital musik på alla nationella marknader, och ger därmed iTunes en viss nivå av motverkande köparinflytande. Den prisstrategi som iTunes har infört på den digitala marknaden – och som har reproducerats av merparten av de övriga försäljarna av musik – är att sälja all musik till ett standardpris per spår och således kraftigt begränsa de stora bolagens möjlighet att differentiera sina priser på grossistnivå.

Villkor för att konstatera att det föreligger kollektiv dominans

| 17. | I marknadsundersökningen kontrolleras om villkoren för att konstatera att det föreligger kollektiv dominans uppfylls på den digitala musikmarknaden. |
| --- | --- |

17.

I marknadsundersökningen kontrolleras om villkoren för att konstatera att det föreligger kollektiv dominans uppfylls på den digitala musikmarknaden.

Insyn

| 18. | I undersökningen bedöms särskilt om den dominerande modellen för detaljhandelsprissättningen kan anses ge ett direkt eller indirekt riktmärke som de största bolagen kan samordnas kring. Vad gäller de stora bolagens förmåga att övervaka efterlevnaden av en sådan samverkan har kommissionen undersökt i vilken utsträckning de stora bolagen har anpassat prisnivåerna i sina avtal med försäljarna av digital musik och, när en viss nivå av anpassning av grossistpriserna har kunnat iakttas, om den var ett sannolikt resultat av samverkan eller snarare av konkurrensmässiga faktorer som stora detaljhandelsförsäljares förhandlingsstyrka eller de digitala marknadernas framväxande ställning. Det framgår av kommissionens undersökning att de stora bolagen strävar efter att individuellt maximera sina intäkter från digital musik. De stora bolagen tillämpar olika priser, olika prisstrukturer och använder olika affärsmodeller, och denna differentiering ökar. |
| --- | --- |

18.

I undersökningen bedöms särskilt om den dominerande modellen för detaljhandelsprissättningen kan anses ge ett direkt eller indirekt riktmärke som de största bolagen kan samordnas kring. Vad gäller de stora bolagens förmåga att övervaka efterlevnaden av en sådan samverkan har kommissionen undersökt i vilken utsträckning de stora bolagen har anpassat prisnivåerna i sina avtal med försäljarna av digital musik och, när en viss nivå av anpassning av grossistpriserna har kunnat iakttas, om den var ett sannolikt resultat av samverkan eller snarare av konkurrensmässiga faktorer som stora detaljhandelsförsäljares förhandlingsstyrka eller de digitala marknadernas framväxande ställning. Det framgår av kommissionens undersökning att de stora bolagen strävar efter att individuellt maximera sina intäkter från digital musik. De stora bolagen tillämpar olika priser, olika prisstrukturer och använder olika affärsmodeller, och denna differentiering ökar.

| 19. | Det framgår av undersökningen att strukturen och avtalen för prissättning på grossistnivå under de senaste 36 månaderna har blivit allt mer varierad och komplex. Denna ökade komplexitet är ett resultat av förhandlingarna mellan de stora bolagen och de digitala detaljhandelsförsäljarna som leder till mer kundanpassade avtal som återspeglar detaljhandelsförsäljarens marknadsställning och värderingen av den tjänst som denne tillhandahåller. Dessa prisstrukturer ses också ofta över och omförhandlas. Skillnaderna blir allt mer sofistikerade när det gäller de olika kategorierna av innehåll. Skillnaden ökar också mellan de avtal som ingås med digitala detaljhandelsförsäljare på nationell nivå eftersom de stora bolagens lokala ledning i en given medlemsstat får mer inflytande när de förhandlar om avtal. Närmare bestämt har man i marknadsundersökningen pekat på ett antal inslag som påtagligt skulle begränsa de stora bolagens förmåga att fastställa avvikelser avseende en eventuell tyst samverkan vad gäller prissättning på grossistnivå på grundval av dessa detaljhandelspriser. Generellt tenderar prissättningen på grossistnivå att gå mot en ökad sofistikering vad gäller i) rabatter och volymrelaterad prissättning, ii) ett tvåprissystem, iii) förskottsbetalningar, iv) variationer i användarrestriktioner och v) kombinerat innehåll. |
| --- | --- |

19.

Det framgår av undersökningen att strukturen och avtalen för prissättning på grossistnivå under de senaste 36 månaderna har blivit allt mer varierad och komplex. Denna ökade komplexitet är ett resultat av förhandlingarna mellan de stora bolagen och de digitala detaljhandelsförsäljarna som leder till mer kundanpassade avtal som återspeglar detaljhandelsförsäljarens marknadsställning och värderingen av den tjänst som denne tillhandahåller. Dessa prisstrukturer ses också ofta över och omförhandlas. Skillnaderna blir allt mer sofistikerade när det gäller de olika kategorierna av innehåll. Skillnaden ökar också mellan de avtal som ingås med digitala detaljhandelsförsäljare på nationell nivå eftersom de stora bolagens lokala ledning i en given medlemsstat får mer inflytande när de förhandlar om avtal. Närmare bestämt har man i marknadsundersökningen pekat på ett antal inslag som påtagligt skulle begränsa de stora bolagens förmåga att fastställa avvikelser avseende en eventuell tyst samverkan vad gäller prissättning på grossistnivå på grundval av dessa detaljhandelspriser. Generellt tenderar prissättningen på grossistnivå att gå mot en ökad sofistikering vad gäller i) rabatter och volymrelaterad prissättning, ii) ett tvåprissystem, iii) förskottsbetalningar, iv) variationer i användarrestriktioner och v) kombinerat innehåll.

| 20. | Bortsett från dessa egenskaper undersöktes det om den fastställda prisanpassningen i sig själv är tillräcklig för att bedöma marknadssegmentet online som öppet. Genom en bedömning av de stora bolagens tidigare prisuppgifter och avtal med detaljhandelsförsäljare av digital musik har kommissionen uppskattat i vilken utsträckning de stora bolagen använder sig av anpassade prisnivåer i sina avtal med försäljare av digital musik i de 15 medlemsstater som har undersökts. I undersökningen ges uppgifter om nivån av öppenhet och prisstrukturernas utveckling, en eventuell anpassning mellan de stora bolagen vad gäller pris och andra avtalsvillkor samt i vilken utsträckning sammanslagningen har påverkat dessa avtalsvillkor. |
| --- | --- |

20.

Bortsett från dessa egenskaper undersöktes det om den fastställda prisanpassningen i sig själv är tillräcklig för att bedöma marknadssegmentet online som öppet. Genom en bedömning av de stora bolagens tidigare prisuppgifter och avtal med detaljhandelsförsäljare av digital musik har kommissionen uppskattat i vilken utsträckning de stora bolagen använder sig av anpassade prisnivåer i sina avtal med försäljare av digital musik i de 15 medlemsstater som har undersökts. I undersökningen ges uppgifter om nivån av öppenhet och prisstrukturernas utveckling, en eventuell anpassning mellan de stora bolagen vad gäller pris och andra avtalsvillkor samt i vilken utsträckning sammanslagningen har påverkat dessa avtalsvillkor.

| 21. | När det gäller de olika marknadssegmenten är prisskillnaderna som störst för prenumerationstjänster, direktuppspelning, nedladdningar (tethered downloads) och reklambaserade musiktjänster för vilka en stor varietet affärsmodeller har utvecklats. För dessa tillämpningar är prissättningen på grossistnivå och andra avtalsvillkor inte öppna och det förekommer ingen anpassning mellan de stora bolagen. Det förekommer också mycket stora prisskillnader för mobila tillämpningar (mastertones, nedladdade mobilspår och videor). Det finns ingen övergripande konvergens vad gäller de stora bolagens prisnivåer då de flesta av bolagen tillämpar olika satser för olika försäljare av mobil musik inom samma land. I andra hand tillämpar de flesta stora bolag väldigt olika priser när det gäller individuella försäljare av mobil musik. I tredje hand ökar prisskillnaderna beroende på hur stor volym som har sålts. |
| --- | --- |

21.

När det gäller de olika marknadssegmenten är prisskillnaderna som störst för prenumerationstjänster, direktuppspelning, nedladdningar (tethered downloads) och reklambaserade musiktjänster för vilka en stor varietet affärsmodeller har utvecklats. För dessa tillämpningar är prissättningen på grossistnivå och andra avtalsvillkor inte öppna och det förekommer ingen anpassning mellan de stora bolagen. Det förekommer också mycket stora prisskillnader för mobila tillämpningar (mastertones, nedladdade mobilspår och videor). Det finns ingen övergripande konvergens vad gäller de stora bolagens prisnivåer då de flesta av bolagen tillämpar olika satser för olika försäljare av mobil musik inom samma land. I andra hand tillämpar de flesta stora bolag väldigt olika priser när det gäller individuella försäljare av mobil musik. I tredje hand ökar prisskillnaderna beroende på hur stor volym som har sålts.

| 22. | För nedladdningar online finns en stor prisskillnad mellan enkelspår och album med prispåslag och till mellanpris (premium/mid price). För standardiserade nedladdningar (spår och album) fastställdes tre kategorier detaljhandelsförsäljare med varierande prisnivåer. För majoriteten av försäljarna av digital musik i alla de medlemsstater som bedömts finns en relativt omfattande divergens för de grossistpriser som tillämpas för en given försäljare av musiktjänster och dessa skillnader kan fluktuera över tiden. För en andra kategori försäljare av musiktjänster förekommer det mer uttalade likheter mellan priserna, där de grossistpriser som för närvarande tillämpas påvisar skillnader på mellan 10 % och 15 %. För dessa försäljare av musiktjänster varierar prisanpassningarna kraftigt mellan de olika försäljarna i alla de medlemsstater som bedömts. Det finns ingen samstämmighet mellan den prisnivå som de stora bolagen tillämpar för en given detaljhandelsförsäljare och den kan variera över tiden så att det bolag som är det dyraste för en given försäljare av musiktjänster efter en tidsperiod på 24 månader blir det billigaste för denne försäljare. Dessa konstateranden förefaller inte vara förenliga med teorin om tyst samverkan. |
| --- | --- |

22.

För nedladdningar online finns en stor prisskillnad mellan enkelspår och album med prispåslag och till mellanpris (premium/mid price). För standardiserade nedladdningar (spår och album) fastställdes tre kategorier detaljhandelsförsäljare med varierande prisnivåer. För majoriteten av försäljarna av digital musik i alla de medlemsstater som bedömts finns en relativt omfattande divergens för de grossistpriser som tillämpas för en given försäljare av musiktjänster och dessa skillnader kan fluktuera över tiden. För en andra kategori försäljare av musiktjänster förekommer det mer uttalade likheter mellan priserna, där de grossistpriser som för närvarande tillämpas påvisar skillnader på mellan 10 % och 15 %. För dessa försäljare av musiktjänster varierar prisanpassningarna kraftigt mellan de olika försäljarna i alla de medlemsstater som bedömts. Det finns ingen samstämmighet mellan den prisnivå som de stora bolagen tillämpar för en given detaljhandelsförsäljare och den kan variera över tiden så att det bolag som är det dyraste för en given försäljare av musiktjänster efter en tidsperiod på 24 månader blir det billigaste för denne försäljare. Dessa konstateranden förefaller inte vara förenliga med teorin om tyst samverkan.

| 23. | Vissa prisanpassningar kan konstateras vad gäller iTunes musiktjänst. Även om vissa av de stora bolagen försökte övertyga Apple att acceptera differentierade priser (för att höja priserna för utgivningar med hög efterfrågan och vice versa) när iTunes lanserades i Europa har Apple enligt uppgift vägrat att överge sin prisstrategi som går ut på att använda en enhetlig prissättning. Mot bakgrund av den mycket starka efterfrågan som iTunes har nått (med t.ex. över 80 % av intäkterna 2006 för ett av de stora bolagen för nedladdningar online i Förenade kungariket, Irland, Österrike och Belgien), förefaller iTunes förhandlingsstyrka kraftigt påverka priserna. I Förenade kungariket, som har den mest utvecklade digitala marknaden inom EES, tillämpar iTunes UK samma enhetliga prissättning för detaljhandeln (trots att priset är högre än i euroområdet), medan vissa av de stora bolagen tillämpar grossistpriser som kraftigt skiljer sig från de priser som andra stora bolag tar ut. Det går inte att förklara varför vissa stora bolag som ett led i ett hemligt avtal skulle acceptera lägre grossistpriser än andra bolag, särskilt då dessa prisskillnader upprätthålls av de bolag som har ingått nya avtal med iTunes. |
| --- | --- |

23.

Vissa prisanpassningar kan konstateras vad gäller iTunes musiktjänst. Även om vissa av de stora bolagen försökte övertyga Apple att acceptera differentierade priser (för att höja priserna för utgivningar med hög efterfrågan och vice versa) när iTunes lanserades i Europa har Apple enligt uppgift vägrat att överge sin prisstrategi som går ut på att använda en enhetlig prissättning. Mot bakgrund av den mycket starka efterfrågan som iTunes har nått (med t.ex. över 80 % av intäkterna 2006 för ett av de stora bolagen för nedladdningar online i Förenade kungariket, Irland, Österrike och Belgien), förefaller iTunes förhandlingsstyrka kraftigt påverka priserna. I Förenade kungariket, som har den mest utvecklade digitala marknaden inom EES, tillämpar iTunes UK samma enhetliga prissättning för detaljhandeln (trots att priset är högre än i euroområdet), medan vissa av de stora bolagen tillämpar grossistpriser som kraftigt skiljer sig från de priser som andra stora bolag tar ut. Det går inte att förklara varför vissa stora bolag som ett led i ett hemligt avtal skulle acceptera lägre grossistpriser än andra bolag, särskilt då dessa prisskillnader upprätthålls av de bolag som har ingått nya avtal med iTunes.

Avskräckningsmekanismer

| 24. | Det andra villkoret för att konstatera att det föreligger en kollektiv dominans kräver att det i fall av avvikelser finns någon form av avskräckningsmekanism. Det har inte påpekats i marknadsundersökningen att det skulle förekomma en trovärdig avskräckningsmekanism som tvingar de stora bolagen att hålla sig inom gränserna för ett eventuellt hemligt avtal. Det faktum att de stora bolagens grossistpriser kan variera i motsatt riktning utan att någon reaktion konstateras från de andra bolagen utgör inte någon indikation på en öppen marknad där avvikelser med lätthet upptäcks och motåtgärder kan vidtas för att se till att alla anpassar sig till den tysta samverkan. Dessutom har de olika stora bolagen under de senaste 12 månaderna ökat skillnaderna mellan sina strategier på kort och lång sikt mer än tidigare. Undersökningen har inte gett bevis som kan förklara hur dessa unilaterala åtgärder från vissa bolag skulle kunna vara förenliga med ett hemligt avtal eller varför dessa åtgärder, som påverkar en betydande del av den digitala marknaden, skulle lämnas utan motåtgärder. |
| --- | --- |

24.

Det andra villkoret för att konstatera att det föreligger en kollektiv dominans kräver att det i fall av avvikelser finns någon form av avskräckningsmekanism. Det har inte påpekats i marknadsundersökningen att det skulle förekomma en trovärdig avskräckningsmekanism som tvingar de stora bolagen att hålla sig inom gränserna för ett eventuellt hemligt avtal. Det faktum att de stora bolagens grossistpriser kan variera i motsatt riktning utan att någon reaktion konstateras från de andra bolagen utgör inte någon indikation på en öppen marknad där avvikelser med lätthet upptäcks och motåtgärder kan vidtas för att se till att alla anpassar sig till den tysta samverkan. Dessutom har de olika stora bolagen under de senaste 12 månaderna ökat skillnaderna mellan sina strategier på kort och lång sikt mer än tidigare. Undersökningen har inte gett bevis som kan förklara hur dessa unilaterala åtgärder från vissa bolag skulle kunna vara förenliga med ett hemligt avtal eller varför dessa åtgärder, som påverkar en betydande del av den digitala marknaden, skulle lämnas utan motåtgärder.

Kompensationsförmåga

| 25. | För en hållbar samverkan ska inte reaktionen från utomstående – som nuvarande och framtida konkurrenter som inte deltar i samverkan samt kunder – leda till att resultaten från samverkan äventyras. Beträffande potentiella konkurrenter utövar de fristående bolagen bara ett begränsat konkurrenstryck på de stora bolagen. Beträffande kunderna har iTunes förvärvat en relativt stark förhandlingsposition gentemot de stora bolagen vad gäller nedladdningar online (och har med framgång invänt mot varje differentiering av grossistpriserna för singelspår). På andra sidan indikerar marknadsundersökningen tydligt att en försäljare av digital musik måste få tillgång till alla de stora bolagens repertoar för att uppfylla efterfrågan på låtar från hitlistorna. Då det inte finns något substitut till hitlistorna påverkar detta beroende försäljarnas motverkande köparinflytande. |
| --- | --- |

25.

För en hållbar samverkan ska inte reaktionen från utomstående – som nuvarande och framtida konkurrenter som inte deltar i samverkan samt kunder – leda till att resultaten från samverkan äventyras. Beträffande potentiella konkurrenter utövar de fristående bolagen bara ett begränsat konkurrenstryck på de stora bolagen. Beträffande kunderna har iTunes förvärvat en relativt stark förhandlingsposition gentemot de stora bolagen vad gäller nedladdningar online (och har med framgång invänt mot varje differentiering av grossistpriserna för singelspår). På andra sidan indikerar marknadsundersökningen tydligt att en försäljare av digital musik måste få tillgång till alla de stora bolagens repertoar för att uppfylla efterfrågan på låtar från hitlistorna. Då det inte finns något substitut till hitlistorna påverkar detta beroende försäljarnas motverkande köparinflytande.

| 26. | Slutsatsen kan dras att det råder maktbalans mellan de stora skivbolag som kan balansera mellan det innehåll som är oumbärligt och iTunes (och i ökad omfattning ett antal starka aktörer som telekomoperatörer). Med hänsyn tagen till att nivån på köparinflytandet fortfarande är betydligt viktigare än vad som kan konstateras på den fysiska marknaden kan kunderna på den digitala marknaden i viss utsträckning riskera de fördelar som en eventuell samverkan kan ge de stora bolagen. |
| --- | --- |

26.

Slutsatsen kan dras att det råder maktbalans mellan de stora skivbolag som kan balansera mellan det innehåll som är oumbärligt och iTunes (och i ökad omfattning ett antal starka aktörer som telekomoperatörer). Med hänsyn tagen till att nivån på köparinflytandet fortfarande är betydligt viktigare än vad som kan konstateras på den fysiska marknaden kan kunderna på den digitala marknaden i viss utsträckning riskera de fördelar som en eventuell samverkan kan ge de stora bolagen.

1.3   Effekterna av sammanslagningen

| 27. | Även om sammanslagningen har minskat konkurrensen ges i marknadsundersökningen inga bevis på att den har möjliggjort eller underlättat en tyst samverkan. Vidare framgår av avtals- och prisuppgifterna att koncentrationen inte har lett till en allmän höjning av grossistpriserna för innehållet från BMG eller Sony. |
| --- | --- |

27.

Även om sammanslagningen har minskat konkurrensen ges i marknadsundersökningen inga bevis på att den har möjliggjort eller underlättat en tyst samverkan. Vidare framgår av avtals- och prisuppgifterna att koncentrationen inte har lett till en allmän höjning av grossistpriserna för innehållet från BMG eller Sony.

1.4   Slutsatser

| 28. | På grundval av vad som anges ovan har koncentrationen varken lett till eller kommer att leda till att en kollektiv dominerande ställning skapas eller förstärks för de fyra resterande stora bolagen på marknaden för licensiering av digital musik i något av länderna i EES, som skulle leda till att en effektiv konkurrens väsentligt hämmas på den gemensamma marknaden eller på en betydande del av den. |
| --- | --- |

28.

På grundval av vad som anges ovan har koncentrationen varken lett till eller kommer att leda till att en kollektiv dominerande ställning skapas eller förstärks för de fyra resterande stora bolagen på marknaden för licensiering av digital musik i något av länderna i EES, som skulle leda till att en effektiv konkurrens väsentligt hämmas på den gemensamma marknaden eller på en betydande del av den.

2.   Marknad för musikinspelningar i fysisk form

2.1   Frånvaron av icke samverkande effekter

| 29. | Marknaderna för musikinspelningar i alla berörda länder karaktäriseras av närvaron av fyra stora skivbolag (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group och EMI) som tillsammans innehar 80 % av marknaden och ett stort antal betydligt mindre fristående skivbolag. Universal leder före Sony BMG, EMI och Warner. Sony BMG:s marknadsandel gör det inte möjligt för företaget att ensam nå en dominerande ställning på någon relevant marknad. |
| --- | --- |

29.

Marknaderna för musikinspelningar i alla berörda länder karaktäriseras av närvaron av fyra stora skivbolag (Sony BMG, Universal Music Group, Warner Music Group och EMI) som tillsammans innehar 80 % av marknaden och ett stort antal betydligt mindre fristående skivbolag. Universal leder före Sony BMG, EMI och Warner. Sony BMG:s marknadsandel gör det inte möjligt för företaget att ensam nå en dominerande ställning på någon relevant marknad.

2.2   Det finns inga bevis på att en kollektiv dominerande ställning har skapats eller förstärkts på marknaden för fysisk musikdistribution

Samverkan på andra nivåer än prissättning

| 30. | Kommissionen har bedömt och avslagit följande teorier om att de stora skivbolagen kan begränsa fristående skivbolags tillgång till detaljhandelsförsäljare utifrån andra aspekter än pris från marknaden för musikinspelningar. Vidare är det inte uppenbart att dessa teorier skulle begränsa konkurrensen mellan de stora bolagen.
  —   Tillgång till hyllutrymme: I marknadsundersökningen bekräftades det att de hitlåtar som släpps av fristående skivbolag gynnas av liknande villkor som hitlåtar från de stora skivbolagen. Detaljhandelsförsäljarna fördelar hyllutrymmet på grundval av deras egen uppskattning av skivalbumens försäljningspotential.
  —   Tillgång till regelbundna spelningar i media (airplay): De mest framgångsrika radiostationerna i Europa sänder musik på grundval av en musiklista (playlist). Alla skivbolag konkurrerar för att bli registrerade på sådana musiklistor då regelbundna spelningar är en av de faktorer som stödjer försäljningen. Merparten av konkurrenterna rapporterade att tv- eller radiostationerna vid sina beslut om fördelning av sändningstid till musiktitlar inte gynnade de skivbolag som tillhörde deras bolagsgrupp. Slutligen har procentandelen för kombinerad sändning för fristående skivbolag ökat i 10 av de 15 EES-länder som har analyserats under perioden 2003–2005.
  —   Regler för hitlistorna: Även om förekomsten av hitlistor kan öka öppenheten genom att regelbundet informera alla marknadsobservatörer om hur väl konkurrenternas cd-album lyckas, fann kommissionen vid sin undersökning inte några fall där bolagen använde reglerna för hitlistor som en möjlighet att neka artister från fristående skivbolag tillgång till hitlistorna. Vidare noterar kommissionen att minimipriser förekommer i 12 länder för cd-album som ska in på hitlistorna, men den anser att dessa priser är för låga för att hindra konkurrensen mellan skivbolagen genom att sätta olika priser eller utgöra kontaktpunkt för en samordnad strategi från de stora skivbolagen.
  —   Datum för utgivning: Sony BMG medger att beslut om datum för utgivning av skivalbumen påverkas av den tidpunkt när konkurrenterna släpper sina album. Datumena för utgivning publiceras också ofta och är därför öppna eller avser specifika händelser (t.ex. julförsäljningen). Datumena för utgivning skjuts ofta upp och de stora bolagens beteende kan i detta avseende knappast kvalificeras som samverkan och förefaller grundas mer på konkurrens där varje företag försöker optimera sina datum för utgivning.
  —   Publiceringsrättigheter och spelrättigheter: Alla stora skivbolag har ett systerbolag verksamt inom musikförläggning, bortsett från Sony BMG, eftersom Bertelsmann under 2007 sålde sin förläggningsavdelning till Universal. Sony/ATV, som är en sammanslagning för musikutgivning mellan Sony och Michael Jackson, når en betydligt lägre marknadsandel än sina konkurrenter. I kommissionens undersökning drogs vidare slutsatsen att musikförläggningsföretagen på grund av förekomsten av upphovsrättsorganisationer inte befinner sig i en ställning där de kan utöva marknadsinflytande på marknaden för musikinspelningar.
  —   Kulturell mångfald: Marknadsundersökningen visade att alla skivbolag intensivt konkurrerar om att upptäcka och ingå avtal med nya artister. De stora skivbolagen har minskat på antalet artister, men denna minskning följde på den drastiska nedgången i efterfrågan och inleddes före sammanslagningen mellan Sony och BMG. Andelen lokala artister med rekordförsäljning har ökat kraftigt under de senaste åren för majoriteten av de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. Den ökade andelen lokala artister säljs i detaljhandeln både genom traditionella detaljhandelskanaler och Internet, där Internet fungerar som ett forum för kända och okända artister som i allt större omfattning visar upp sig och säljer sin musik direkt till slutkonsumenterna utan att använda sig av de traditionella detalhandelskedjorna. Därmed kan slutsatsen dras att sammanslagningen mellan Sony och BMG inte hade någon negativ påverkan på den kulturella mångfalden vad gäller skapande, inspelning, distribution och detaljhandelsförsäljning. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen har bedömt och avslagit följande teorier om att de stora skivbolagen kan begränsa fristående skivbolags tillgång till detaljhandelsförsäljare utifrån andra aspekter än pris från marknaden för musikinspelningar. Vidare är det inte uppenbart att dessa teorier skulle begränsa konkurrensen mellan de stora bolagen.

—   Tillgång till hyllutrymme: I marknadsundersökningen bekräftades det att de hitlåtar som släpps av fristående skivbolag gynnas av liknande villkor som hitlåtar från de stora skivbolagen. Detaljhandelsförsäljarna fördelar hyllutrymmet på grundval av deras egen uppskattning av skivalbumens försäljningspotential.

—   Tillgång till regelbundna spelningar i media (airplay): De mest framgångsrika radiostationerna i Europa sänder musik på grundval av en musiklista (playlist). Alla skivbolag konkurrerar för att bli registrerade på sådana musiklistor då regelbundna spelningar är en av de faktorer som stödjer försäljningen. Merparten av konkurrenterna rapporterade att tv- eller radiostationerna vid sina beslut om fördelning av sändningstid till musiktitlar inte gynnade de skivbolag som tillhörde deras bolagsgrupp. Slutligen har procentandelen för kombinerad sändning för fristående skivbolag ökat i 10 av de 15 EES-länder som har analyserats under perioden 2003–2005.

—   Regler för hitlistorna: Även om förekomsten av hitlistor kan öka öppenheten genom att regelbundet informera alla marknadsobservatörer om hur väl konkurrenternas cd-album lyckas, fann kommissionen vid sin undersökning inte några fall där bolagen använde reglerna för hitlistor som en möjlighet att neka artister från fristående skivbolag tillgång till hitlistorna. Vidare noterar kommissionen att minimipriser förekommer i 12 länder för cd-album som ska in på hitlistorna, men den anser att dessa priser är för låga för att hindra konkurrensen mellan skivbolagen genom att sätta olika priser eller utgöra kontaktpunkt för en samordnad strategi från de stora skivbolagen.

—   Datum för utgivning: Sony BMG medger att beslut om datum för utgivning av skivalbumen påverkas av den tidpunkt när konkurrenterna släpper sina album. Datumena för utgivning publiceras också ofta och är därför öppna eller avser specifika händelser (t.ex. julförsäljningen). Datumena för utgivning skjuts ofta upp och de stora bolagens beteende kan i detta avseende knappast kvalificeras som samverkan och förefaller grundas mer på konkurrens där varje företag försöker optimera sina datum för utgivning.

—   Publiceringsrättigheter och spelrättigheter: Alla stora skivbolag har ett systerbolag verksamt inom musikförläggning, bortsett från Sony BMG, eftersom Bertelsmann under 2007 sålde sin förläggningsavdelning till Universal. Sony/ATV, som är en sammanslagning för musikutgivning mellan Sony och Michael Jackson, når en betydligt lägre marknadsandel än sina konkurrenter. I kommissionens undersökning drogs vidare slutsatsen att musikförläggningsföretagen på grund av förekomsten av upphovsrättsorganisationer inte befinner sig i en ställning där de kan utöva marknadsinflytande på marknaden för musikinspelningar.

—   Kulturell mångfald: Marknadsundersökningen visade att alla skivbolag intensivt konkurrerar om att upptäcka och ingå avtal med nya artister. De stora skivbolagen har minskat på antalet artister, men denna minskning följde på den drastiska nedgången i efterfrågan och inleddes före sammanslagningen mellan Sony och BMG. Andelen lokala artister med rekordförsäljning har ökat kraftigt under de senaste åren för majoriteten av de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. Den ökade andelen lokala artister säljs i detaljhandeln både genom traditionella detaljhandelskanaler och Internet, där Internet fungerar som ett forum för kända och okända artister som i allt större omfattning visar upp sig och säljer sin musik direkt till slutkonsumenterna utan att använda sig av de traditionella detalhandelskedjorna. Därmed kan slutsatsen dras att sammanslagningen mellan Sony och BMG inte hade någon negativ påverkan på den kulturella mångfalden vad gäller skapande, inspelning, distribution och detaljhandelsförsäljning.

Samverkan på prisnivå

| 31. | Kommissionen har bedömt och avslagit följande teorier om att de stora skivbolagen samverkar för att stabilisera grossistpriserna netto för fysiska CD-album till högre priser än normalt. |
| --- | --- |

31.

Kommissionen har bedömt och avslagit följande teorier om att de stora skivbolagen samverkar för att stabilisera grossistpriserna netto för fysiska CD-album till högre priser än normalt.

Samverkan på budgetnivå

| 32. | Det har antytts för kommissionen att de stora skivbolagens årliga budgetar användes som utgångspunkt vid samverkan för att kontrollera konkurrenternas genomsnittliga årliga rabatter eller som en signal till alla detaljhandelsförsäljare (och genom dem till alla konkurrenterna) att den tysta samverkan som ägde rum under ett givet år skulle genomföras igen under påföljande år. |
| --- | --- |

32.

Det har antytts för kommissionen att de stora skivbolagens årliga budgetar användes som utgångspunkt vid samverkan för att kontrollera konkurrenternas genomsnittliga årliga rabatter eller som en signal till alla detaljhandelsförsäljare (och genom dem till alla konkurrenterna) att den tysta samverkan som ägde rum under ett givet år skulle genomföras igen under påföljande år.

| 33. | Kommissionen konstaterade att skivbolagen inte regelbundet utarbetar budgetar för enskilda kunder. Detaljhandelsförsäljarna rapporterade att de inte får information om den totala rabatt som skivbolagen är beredda att ge dem. Kommissionen fann också att de budgetar som utarbetas av skivbolagen är konfidentiella handlingar och i undersökningen lämnades inga bevis på att dessa budgetar sprids mellan skivbolagen eller att de på annat sätt kan användas som utgångspunkt för samverkan. Vidare anser kommissionen att även om budgetarna utgör instrument för att beräkna försäljning och rabatter är de inte särskilt lämpliga för att kontrollera de rabatter som kunderna regelbundet beviljas (t.ex. månadsvis eller veckovis). Slutligen överskrids ofta månadsbudgetarna på grund av osäkerheten vid exempelvis upprättandet av försäljningsprognoser och kommissionen har varken kunnat notera några indikationer på minskad tillgång till rabatter mot slutet av budgetperioderna eller motåtgärder till följd av den konstaterade och regelbundna avvikelsen från budgetarna. Ingen av dessa är förenlig med teorin om en tyst samverkan. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen konstaterade att skivbolagen inte regelbundet utarbetar budgetar för enskilda kunder. Detaljhandelsförsäljarna rapporterade att de inte får information om den totala rabatt som skivbolagen är beredda att ge dem. Kommissionen fann också att de budgetar som utarbetas av skivbolagen är konfidentiella handlingar och i undersökningen lämnades inga bevis på att dessa budgetar sprids mellan skivbolagen eller att de på annat sätt kan användas som utgångspunkt för samverkan. Vidare anser kommissionen att även om budgetarna utgör instrument för att beräkna försäljning och rabatter är de inte särskilt lämpliga för att kontrollera de rabatter som kunderna regelbundet beviljas (t.ex. månadsvis eller veckovis). Slutligen överskrids ofta månadsbudgetarna på grund av osäkerheten vid exempelvis upprättandet av försäljningsprognoser och kommissionen har varken kunnat notera några indikationer på minskad tillgång till rabatter mot slutet av budgetperioderna eller motåtgärder till följd av den konstaterade och regelbundna avvikelsen från budgetarna. Ingen av dessa är förenlig med teorin om en tyst samverkan.

Samverkan vid prissättningen av varje titel

| 34. | Enligt teorin att en samverkan skulle äga rum för varje titel skulle de stora bolagen helat tiden behöva övervaka tusentals skivalbum från konkurrenterna. Vid marknadsundersökningen konstaterades det att även om det kan vara möjligt för de stora skivbolagen att samla in information om ett fåtal specifika skivalbum genom att utgå från diskussioner med detaljhandelsförsäljarna förefaller det mycket osannolikt att skivbolagen skulle få uttömmande och detaljerad information om prissättningen för alla sina konkurrenters skivalbum, eller om alla deras skivalbum på hitlistorna. I marknadsundersökningen ges inget stöd för att de stora bolagen systematiskt skulle försöka samla in sådan information. Listpriserna, reklamkampanjrabatterna och detaljhandelspriserna utvecklas ständigt och skulle kräva en daglig eller åtminstone veckovis övervakning och leda till en massiv insamling av uppgifter. En sådan databas skulle vara mycket kostsam och med all sannolikhet fortsätta att vara väldigt ofullständig. |
| --- | --- |

34.

Enligt teorin att en samverkan skulle äga rum för varje titel skulle de stora bolagen helat tiden behöva övervaka tusentals skivalbum från konkurrenterna. Vid marknadsundersökningen konstaterades det att även om det kan vara möjligt för de stora skivbolagen att samla in information om ett fåtal specifika skivalbum genom att utgå från diskussioner med detaljhandelsförsäljarna förefaller det mycket osannolikt att skivbolagen skulle få uttömmande och detaljerad information om prissättningen för alla sina konkurrenters skivalbum, eller om alla deras skivalbum på hitlistorna. I marknadsundersökningen ges inget stöd för att de stora bolagen systematiskt skulle försöka samla in sådan information. Listpriserna, reklamkampanjrabatterna och detaljhandelspriserna utvecklas ständigt och skulle kräva en daglig eller åtminstone veckovis övervakning och leda till en massiv insamling av uppgifter. En sådan databas skulle vara mycket kostsam och med all sannolikhet fortsätta att vara väldigt ofullständig.

Samverkan på prissättningsnivå (stabilisering av nuvarande affärsmodell)

| 35. | En teori om skadeverkningar har lämnats till kommissionen där alla stora skivbolag skulle samverka när det gäller den allmänna prissättningsstrategin. Det skulle innebära att alla stora skivbolag följer samma prissättning, som inbegriper den flexibilitetnivå som krävs för att anpassa priserna på skivalbum till fluktuationer i efterfrågan. Enligt denna teori skulle de stora skivbolagen ha en stabil och förutsägbar verksamhetsram enligt vilken prissättningen för jämförbara nya utgivningar eller katalogtitlar skulle vara relativt lika. Det skulle också vara en garanti för att utvecklingen på skivalbum skulle följa liknande regler. Konkurrenterna skulle upptäcka en avvikelse från den allmänna prisstrategin så snart den är systematisk och tillämpas på en bred kategori av skivalbum. |
| --- | --- |

35.

En teori om skadeverkningar har lämnats till kommissionen där alla stora skivbolag skulle samverka när det gäller den allmänna prissättningsstrategin. Det skulle innebära att alla stora skivbolag följer samma prissättning, som inbegriper den flexibilitetnivå som krävs för att anpassa priserna på skivalbum till fluktuationer i efterfrågan. Enligt denna teori skulle de stora skivbolagen ha en stabil och förutsägbar verksamhetsram enligt vilken prissättningen för jämförbara nya utgivningar eller katalogtitlar skulle vara relativt lika. Det skulle också vara en garanti för att utvecklingen på skivalbum skulle följa liknande regler. Konkurrenterna skulle upptäcka en avvikelse från den allmänna prisstrategin så snart den är systematisk och tillämpas på en bred kategori av skivalbum.

| 36. | Kommissionen anser det olämpligt att klassificera ovannämnda teori som bestående av samverkanseffekter på marknaden för musikinspelningar, särskilt då en sådan teori skulle lämna en betydande marginal för olika stora skivbolag att utveckla många alternativa prissystem som inte kan urskiljas i konkurrensen. |
| --- | --- |

36.

Kommissionen anser det olämpligt att klassificera ovannämnda teori som bestående av samverkanseffekter på marknaden för musikinspelningar, särskilt då en sådan teori skulle lämna en betydande marginal för olika stora skivbolag att utveckla många alternativa prissystem som inte kan urskiljas i konkurrensen.

Samverkan om priser vid utgivningsdatum och kort därefter

| 37. | Merparten av de stora skivbolagens försäljning utgörs av skivalbum på hitlistorna under de första veckorna efter utgivningen. En samverkan mellan de stora bolagen som täcker priserna på skivalbum på hitlistorna under perioden innan utgivningen skulle omfatta en betydande del av de stora bolagens verksamhet och intäkter. I den bedömning som först genomfördes på allmän nivå, inklusive alla berörda marknader, påpekades ett antal svagheter i denna teori som knappast är förenliga med teorin om en tyst samverkan. De eventuella villkoren för samverkan måste åtminstone lösa följande frågor: |
| --- | --- |

37.

Merparten av de stora skivbolagens försäljning utgörs av skivalbum på hitlistorna under de första veckorna efter utgivningen. En samverkan mellan de stora bolagen som täcker priserna på skivalbum på hitlistorna under perioden innan utgivningen skulle omfatta en betydande del av de stora bolagens verksamhet och intäkter. I den bedömning som först genomfördes på allmän nivå, inklusive alla berörda marknader, påpekades ett antal svagheter i denna teori som knappast är förenliga med teorin om en tyst samverkan. De eventuella villkoren för samverkan måste åtminstone lösa följande frågor:

Hur väljer de stora bolagen listpriserna?

I undersökningen framgår att inte alla stora bolag använder samma listpriser och också att antalet ”huvudlistpriser” som varje stort bolag använder varierar över tiden. Vidare framgår det inte att det finns en klar regel för exakt vilket av dess huvudlistpriser ett stort bolag sätter vid varje ny utgivning. Det är inte klart att denna nivå av ”frihet” kan förklaras vara förenlig med en tyst samverkan. Det är vidare oklart, om samverkan äger rum, varför de olika stora bolagen fortfarande skulle använda olika huvudlistpriser med en marginal på flera euro och leda till att bolag med lägre huvudlistpriser gör en förlust för en betydande andel av sin försäljning jämfört med de andra bolagen.

Under vilken period efter utgivningen måste listpriserna hållas stabila?

Undersökningen visar att den period efter utgivningen under vilken listpriset för ett skivalbum är stabilt varierar för varje album. Eftersom det inte finns några bestämmelser är det inte klart om varje bolags frihet att sänka listpriset på ett album kan anses vara förenligt med en tyst samverkan.

Vilken bestämmelse tillämpas för rabatter under ovannämnda period?

Kommissionens bedömning belyste att reklamkampanjrabatter bara tillämpas på vissa skivalbum och att nivån på rabatterna varierar mellan skivalbum och detaljhandelsförsäljare, samt under albumets livscykel. Dessa reklamkampanjrabatter tillämpas på en betydande del av de nya utgivningarna och påverkar kraftigt grossistpriserna netto. I undersökningen återfanns inga relativt enkla och återkommande mönster bakom tillämpningen av dessa reklamkampanjrabatter i ett tidigt skede av albumets livstid till viktiga kunder. Frånvaron av dessa mönster är inte förenlig med hypotesen om att en samverkan mellan de stora bolagen har ägt rum.

| 38. | För att bevisa en kollektiv dominerande ställning krävs det att samverkan uppfyller Airtours kriterier: tillräcklig insyn för att upptäcka avvikelser, förekomsten av en trovärdig avskräckningsmekanism och kundernas eller konkurrenternas oförmåga att äventyra samverkan. |
| --- | --- |

38.

För att bevisa en kollektiv dominerande ställning krävs det att samverkan uppfyller Airtours kriterier: tillräcklig insyn för att upptäcka avvikelser, förekomsten av en trovärdig avskräckningsmekanism och kundernas eller konkurrenternas oförmåga att äventyra samverkan.

Bristande insyn

| 39. | Listpriserna är bara delvis genomblickbara och kommissionen konstaterade att de inte systematiskt övervakas av de stora bolagen. I de flesta länder är inte listpriserna längre offentligt tillgängliga. De trycks i reklammaterial som distribueras till detaljhandelsförsäljarna. Detaljhandelsförsäljarna kunde i teorin dela detta material med andra skivbolag, men i marknadsundersökningen gavs inga bevis på någon systematisk användning av någon sådan praxis. I vissa länder finns listpriserna eller listpriskoderna också tillgängliga via de webbplatser som skivbolag och detaljhandelsförsäljare har tillgång till. Parterna angav dock att de inte använde sig av dessa webbplatser. Många detaljhandelsförsäljare medgav dock att de delvis använder prisuppgifter från ett av de stora bolagen för att förhandla med andra stora skivbolag. Även om det förefaller möjligt för Sony BMG att samla in information om listpriser genom kontakter med detaljhandelsförsäljarna blir resultatet att den information som kan samlas in på detta sätt med all sannolikhet är ofullständig och inte tillförlitlig. Man kan därför inte dra slutsatsen att listpriserna utgör en tillförlitlig utgångspunkt för en samverkansteori. |
| --- | --- |

39.

Listpriserna är bara delvis genomblickbara och kommissionen konstaterade att de inte systematiskt övervakas av de stora bolagen. I de flesta länder är inte listpriserna längre offentligt tillgängliga. De trycks i reklammaterial som distribueras till detaljhandelsförsäljarna. Detaljhandelsförsäljarna kunde i teorin dela detta material med andra skivbolag, men i marknadsundersökningen gavs inga bevis på någon systematisk användning av någon sådan praxis. I vissa länder finns listpriserna eller listpriskoderna också tillgängliga via de webbplatser som skivbolag och detaljhandelsförsäljare har tillgång till. Parterna angav dock att de inte använde sig av dessa webbplatser. Många detaljhandelsförsäljare medgav dock att de delvis använder prisuppgifter från ett av de stora bolagen för att förhandla med andra stora skivbolag. Även om det förefaller möjligt för Sony BMG att samla in information om listpriser genom kontakter med detaljhandelsförsäljarna blir resultatet att den information som kan samlas in på detta sätt med all sannolikhet är ofullständig och inte tillförlitlig. Man kan därför inte dra slutsatsen att listpriserna utgör en tillförlitlig utgångspunkt för en samverkansteori.

| 40. | Rabatterna är ännu mindre genomblickbara. De förhandlas direkt av varje stort bolag med varje kund på bilateral bas. Även om detaljhandelsförsäljarna använder kommersiell information från ett stort bolag för att förhandla med sina konkurrenter medger majoriteten av detaljhandelsförsäljarna att de stora skivbolagen inte har kännedom om varandras rabatter. De avtal som undertecknats mellan de stora bolagen och detaljhandelsförsäljarna innehåller generellt olika klausuler vad gäller rabatternas struktur och nivå. Det kan hävdas att de fasta rabatter som beviljas kunderna är mycket stabila från ett år till ett annat och därmed kan följas lättare. I kommissionens undersökning konstaterades också att det inte var möjligt att härleda något återkommande förutsägbart mönster för det sätt på vilket de olika stora skivbolagen tillämpar reklamkampanjrabatter och -rabattnivåer till olika detaljhandelsförsäljare (såväl för nya album som för äldre katalogalbum). Dessa reklamkampanjrabatter kan bara delvis fastställas på detaljhandelsnivå, då reklamkampanjrabatterna kan syfta till att tvinga detaljhandlarna att bygga upp lager eller öka albumens synbarhet. De övergår inte systematiskt till slutkonsumenterna och kan inte systematiskt observeras avseende tillämpningen. De är till och med mindre observerbara när det gäller deras storleksordning. Slutsatsen kan dras att den begränsade genomblickbarheten vad gäller rabatter gör det mycket svårt att övervaka en tyst samverkan. |
| --- | --- |

40.

Rabatterna är ännu mindre genomblickbara. De förhandlas direkt av varje stort bolag med varje kund på bilateral bas. Även om detaljhandelsförsäljarna använder kommersiell information från ett stort bolag för att förhandla med sina konkurrenter medger majoriteten av detaljhandelsförsäljarna att de stora skivbolagen inte har kännedom om varandras rabatter. De avtal som undertecknats mellan de stora bolagen och detaljhandelsförsäljarna innehåller generellt olika klausuler vad gäller rabatternas struktur och nivå. Det kan hävdas att de fasta rabatter som beviljas kunderna är mycket stabila från ett år till ett annat och därmed kan följas lättare. I kommissionens undersökning konstaterades också att det inte var möjligt att härleda något återkommande förutsägbart mönster för det sätt på vilket de olika stora skivbolagen tillämpar reklamkampanjrabatter och -rabattnivåer till olika detaljhandelsförsäljare (såväl för nya album som för äldre katalogalbum). Dessa reklamkampanjrabatter kan bara delvis fastställas på detaljhandelsnivå, då reklamkampanjrabatterna kan syfta till att tvinga detaljhandlarna att bygga upp lager eller öka albumens synbarhet. De övergår inte systematiskt till slutkonsumenterna och kan inte systematiskt observeras avseende tillämpningen. De är till och med mindre observerbara när det gäller deras storleksordning. Slutsatsen kan dras att den begränsade genomblickbarheten vad gäller rabatter gör det mycket svårt att övervaka en tyst samverkan.

| 41. | Beträffande möjligheten att i omvänd ordning få fram grossistpriset netto på cd-album från detaljhandelspriset framgick det i marknadsundersökningen att detaljhandelsförsäljarens påslag påverkas av ett antal faktorer efter utgivningen av ett nytt album och att det därför inte är ett ordinarie påslag. Även vid nya utgivningar, där de påslag som tillämpas av detaljhandelsförsäljarna är stabilare, framgick det av marknadsundersökningen att insynsnivån inte skulle göra det möjligt att dra av grossistpriset netto från konkurrenternas album med tillräcklig precision. Det innebär att det i allmänhet är svårt att få fram priserna i omvänd ordning, vilket bekräftas av merparten av detaljhandelsförsäljarna. |
| --- | --- |

41.

Beträffande möjligheten att i omvänd ordning få fram grossistpriset netto på cd-album från detaljhandelspriset framgick det i marknadsundersökningen att detaljhandelsförsäljarens påslag påverkas av ett antal faktorer efter utgivningen av ett nytt album och att det därför inte är ett ordinarie påslag. Även vid nya utgivningar, där de påslag som tillämpas av detaljhandelsförsäljarna är stabilare, framgick det av marknadsundersökningen att insynsnivån inte skulle göra det möjligt att dra av grossistpriset netto från konkurrenternas album med tillräcklig precision. Det innebär att det i allmänhet är svårt att få fram priserna i omvänd ordning, vilket bekräftas av merparten av detaljhandelsförsäljarna.

| 42. | Sammanfattningsvis framgår det av marknadsundersökningen att insynsnivån för de listpriser, rabatter och påslag som tillämpas på detaljhandelspriserna inte gör det möjligt att kontrollera att de andra stora bolagen följer en eventuell prisstrategi för alla album som bolagen gemensamt enats om, inte ens under perioden efter den första utgivningen. |
| --- | --- |

42.

Sammanfattningsvis framgår det av marknadsundersökningen att insynsnivån för de listpriser, rabatter och påslag som tillämpas på detaljhandelspriserna inte gör det möjligt att kontrollera att de andra stora bolagen följer en eventuell prisstrategi för alla album som bolagen gemensamt enats om, inte ens under perioden efter den första utgivningen.

Avskräckningsmekanismer

| 43. | De enda två former av motåtgärder som har föreslagits för kommissionen är endera att utesluta det bolag som inte följer den gemensamma strategin från gemensamma företag eller andra gemensamma verksamheter eller att avsluta den tysta samverkan med hänsyn tagen till priser och utgivningar av album. Kommissionen fastställde inte någon åtgärd i något av de berörda länderna som kunde betraktas som en avskräckningsmekanism genom att ett uteslutande av handel eller verksamheter som var avsedda som motåtgärder vände till ett konkurrensbeteende. Även om hotet att tillämpa en trovärdig motåtgärd kan utgöra en tillräcklig avskräckningsmekanism, bekräftar frånvaron av detta hot under omständigheter där det inte har funnits någon observerbar anpassning som överensstämmer med villkoren för samverkan att dessa mekanismer inte är trovärdiga som avskräckningsmedel. |
| --- | --- |

43.

De enda två former av motåtgärder som har föreslagits för kommissionen är endera att utesluta det bolag som inte följer den gemensamma strategin från gemensamma företag eller andra gemensamma verksamheter eller att avsluta den tysta samverkan med hänsyn tagen till priser och utgivningar av album. Kommissionen fastställde inte någon åtgärd i något av de berörda länderna som kunde betraktas som en avskräckningsmekanism genom att ett uteslutande av handel eller verksamheter som var avsedda som motåtgärder vände till ett konkurrensbeteende. Även om hotet att tillämpa en trovärdig motåtgärd kan utgöra en tillräcklig avskräckningsmekanism, bekräftar frånvaron av detta hot under omständigheter där det inte har funnits någon observerbar anpassning som överensstämmer med villkoren för samverkan att dessa mekanismer inte är trovärdiga som avskräckningsmedel.

Reaktion från konkurrenter och kunder

| 44. | Det framgår att det är osannolikt att fristående skivbolag effektivt skulle kunna reagera på och äventyra det förväntade resultatet från något samverkande beteende mellan de stora skivbolagen. På andra sidan förefaller det finnas tillräckligt med, och allt mer, utrymme för att åtminstone en ansenlig andel av kunderna ska kunna störa samverkan mellan stora skivbolag genom att minska inköpen av och reklamen för deras produkter. Det är därför osannolikt att någon samverkan (kommissionen konstaterade inga indikationer på detta under marknadsundersökningen) skulle kunna upprätthållas under sådana omständigheter. |
| --- | --- |

44.

Det framgår att det är osannolikt att fristående skivbolag effektivt skulle kunna reagera på och äventyra det förväntade resultatet från något samverkande beteende mellan de stora skivbolagen. På andra sidan förefaller det finnas tillräckligt med, och allt mer, utrymme för att åtminstone en ansenlig andel av kunderna ska kunna störa samverkan mellan stora skivbolag genom att minska inköpen av och reklamen för deras produkter. Det är därför osannolikt att någon samverkan (kommissionen konstaterade inga indikationer på detta under marknadsundersökningen) skulle kunna upprätthållas under sådana omständigheter.

Slutsats

| 45. | Sammanfattningsvis gav inte marknadsundersökningen några bevis på att det förekom samverkan vid valet av listpriser. Även under antagandet att det råder full insyn vad gäller listpriser antyds det vid bedömningen av rabattstabiliteten att oftast följer inte ett betydande antal försäljningstransaktioner ett enkelt och stabilt rabattmönster som en kunnig marknadsdeltagare kan ta fram på grundval av offentlig information. Listpriserna är bara delvis genomblickbara och det finns indikationer på att det inte är möjligt att med tillräcklig säkerhet ta fram grossistpriserna netto genom detaljhandelspriserna. |
| --- | --- |

45.

Sammanfattningsvis gav inte marknadsundersökningen några bevis på att det förekom samverkan vid valet av listpriser. Även under antagandet att det råder full insyn vad gäller listpriser antyds det vid bedömningen av rabattstabiliteten att oftast följer inte ett betydande antal försäljningstransaktioner ett enkelt och stabilt rabattmönster som en kunnig marknadsdeltagare kan ta fram på grundval av offentlig information. Listpriserna är bara delvis genomblickbara och det finns indikationer på att det inte är möjligt att med tillräcklig säkerhet ta fram grossistpriserna netto genom detaljhandelspriserna.

2.3   Slutsats

| 46. | På grundval av vad som anges ovan fastställdes det vid kommissionens undersökning att koncentrationen varken har lett till eller kommer att leda till att en kollektiv dominerande ställning skapas eller förstärks för de fyra resterande stora bolagen på marknaden för fysisk musikinspelning i något av länderna i EES, som skulle leda till att en effektiv konkurrrens väsentligt skulle hämmas på den gemensamma marknaden eller på en betydande del av den. |
| --- | --- |

46.

På grundval av vad som anges ovan fastställdes det vid kommissionens undersökning att koncentrationen varken har lett till eller kommer att leda till att en kollektiv dominerande ställning skapas eller förstärks för de fyra resterande stora bolagen på marknaden för fysisk musikinspelning i något av länderna i EES, som skulle leda till att en effektiv konkurrrens väsentligt skulle hämmas på den gemensamma marknaden eller på en betydande del av den.

VI.   SLUTSATS

| 47. | I beslutet dras slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt kommer att hindra en effektiv konkurrens genom att skapa eller förstärka en dominerande ställning på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den. Koncentrationen förklaras därmed vara förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 4064/89 och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

47.

I beslutet dras slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt kommer att hindra en effektiv konkurrens genom att skapa eller förstärka en dominerande ställning på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den. Koncentrationen förklaras därmed vara förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 4064/89 och artikel 57 i EES-avtalet.

---

(1)  EUT L 395, 30.12.1989, s. 1.

(2)  Förstainstansrättens dom i mål T-464/04 (Impala mot kommissionen). De anmälande parterna har överklagat förstainstansrättens dom (C-413/06 P).

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/29

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 94/10)

| Stöd nr | XR 16/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Lubuskie |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Rättslig grund | Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).
  Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 1 miljon PLN |
| Högsta tillåtna stödnivå | 50 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 9.6.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp. |
| ul. Sikorskiego 3-4 |
| PL-66-400 Gorzów Wlkp. |
| Tel. (48-95) 721 95 27 |
| wojnicka@um.gorzow.pl |

Stöd nr

XR 16/08

Medlemsstat

Polen

Region

Lubuskie

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Program pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Rättslig grund

Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 roku o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. z 2006 r. Dz.U. nr 121, poz. 844 ze zm.).

Uchwała nr XI/158/2007 Rady Miasta Gorzowa Wlkp. z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji i na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją, przeznaczonych dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą na terenie miasta Gorzowa Wlkp. oraz na terenie specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych w obrębie miasta Gorzowa Wlkp.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

1 miljon PLN

Högsta tillåtna stödnivå

50 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

9.6.2007

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Prezydent Miasta Gorzowa Wlkp.

ul. Sikorskiego 3-4

PL-66-400 Gorzów Wlkp.

Tel. (48-95) 721 95 27

wojnicka@um.gorzow.pl

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

http://www.wojewodalubuski.pl/download.php?what=../dzienniki/2007/duwl52.pdf

Övriga upplysningar

—

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/30

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 94/11)

| 1. | Kommissionen mottog den 7 april 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Autogrill SpA (Autogrill, Italien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget World Duty Free Limited (WDF, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 7 april 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Autogrill SpA (Autogrill, Italien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget World Duty Free Limited (WDF, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Autogrill: Livsmedel, drycker och detaljhandelstjänster för resande, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Autogrill: Livsmedel, drycker och detaljhandelstjänster för resande,

| — | WDF: Detaljhandelstjänster för resande. |
| --- | --- |

—

WDF: Detaljhandelstjänster för resande.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/31

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 94/12)

| 1. | Kommissionen mottog den 8 april 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Arrow Electronics, Inc. (Arrow, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Logix SA (Logix, Frankrike) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 8 april 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Arrow Electronics, Inc. (Arrow, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Logix SA (Logix, Frankrike) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Arrow: Partihandelsdistribution av elektroniska komponenter och IT-produkter i Nord-, Latin- och Sydamerika, Europa och Asien/Stillhavsområdet, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Arrow: Partihandelsdistribution av elektroniska komponenter och IT-produkter i Nord-, Latin- och Sydamerika, Europa och Asien/Stillhavsområdet,

| — | Logix: Partihandelsdistribution av IT-produkter i Frankrike, Polen, Beneluxländerna, Norden, Israel och Marocko. |
| --- | --- |

—

Logix: Partihandelsdistribution av IT-produkter i Frankrike, Polen, Beneluxländerna, Norden, Israel och Marocko.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5099 – Arrow Electronics/Logix, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

16.4.2008

| 16.4.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 94/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 94/s3

---

MEDDELANDE

Den 16 april 2008 utkommer i Europeiska unionens officiella tidning C 94 A ”Gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter – tredje tillägget till 26:e fullständiga utgåvan”.

Prenumeranter på EU-Tidende kan gratis erhålla detta nummer i samma antal och språkversioner som man prenumererar på. De som önskar erhålla denna tidning ombeds att returnera nedanstående beställningssedel vederbörligen ifylld inklusive prenumerationskod (står till vänster på adressetiketterna och börjar med O/...). Detta nummer av EU-Tidende kommer att levereras gratis i upp till ett år från utgivningsdatumet.

Den som inte är prenumerant kan beställa och betala EU-Tidende på något av våra försäljningsställen (se: http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).

Detta nummer av EUT – liksom alla EUT (L, C, CA och CE) – kan läsas gratis på Internet (http://eur-lex.europa.eu).

Image

---