# Jurnalul Oficial C 74/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 74 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5120 martie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 74

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5120 martie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2008/C 074/01 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2007-2010 | 1 |
| 2008/C 074/02 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2007-2010 | 5 |
| 2008/C 074/03 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2007-2010 | 10 |
| 2008/C 074/04 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2007-2010 | 15 |
| 2008/C 074/05 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2007-2010 | 19 |
| 2008/C 074/06 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2007-2010 | 24 |
| 2008/C 074/07 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate al Maltei pentru perioada 2007-2010 | 28 |
| 2008/C 074/08 | Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Greciei pentru perioada 2007-2010 | 33 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2008/C 074/01

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2007-2010

1

2008/C 074/02

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2007-2010

5

2008/C 074/03

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2007-2010

10

2008/C 074/04

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2007-2010

15

2008/C 074/05

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2007-2010

19

2008/C 074/06

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2007-2010

24

2008/C 074/07

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate al Maltei pentru perioada 2007-2010

28

2008/C 074/08

Avizul Consiliului din 4 martie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Greciei pentru perioada 2007-2010

33

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 074/09 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  ) | 38 |
| 2008/C 074/10 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  ) | 38 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 074/09

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage) (
  1
  )

1

38

2008/C 074/10

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa) (
  1
  )

1

38

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 074/11 | Rata de schimb a monedei euro | 39 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2008/C 074/12 | Informații în temeiul Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație | 40 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 074/11

Rata de schimb a monedei euro

39

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2008/C 074/12

Informații în temeiul Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

40

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2008/C 074/13 | Cerere de propuneri privind acțiuni indirecte în cadrul programului comunitar multianual pentru un conținut digital european mai accesibil, mai ușor de utilizat și de exploatat (Programul eContentplus) (
  1
  ) | 62 |
| 2008/C 074/14 | Cereri de oferte conform programelor de lucru din cadrul celui de al Șaptelea Program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație | 64 |
| | PROCEDURI JURISDICȚIONALE |
| | Spațiul Economic EuropeanCurtea de Justiție a AELS |
| 2008/C 074/15 | Cerere înaintată de Oslo tingrett la 26 noiembrie 2007 pentru un aviz consultativ al Curții AELS în cauza L'Oréal Norge AS c. Smart Club Norge AS (Cauza E-10/07) | 65 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2008/C 074/16 | Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile la importurile de anumite piese turnate originare din Republica Populară Chineză | 66 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 074/17 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 68 |
| 2008/C 074/18 | Notificare prealabilă a unei concentrări [Cazul COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)] (
  1
  ) | 69 |
| 2008/C 074/19 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 70 |
| 2008/C 074/20 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 71 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2008/C 074/21 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 72 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2008/C 074/13

Cerere de propuneri privind acțiuni indirecte în cadrul programului comunitar multianual pentru un conținut digital european mai accesibil, mai ușor de utilizat și de exploatat (Programul eContentplus) (
  1
  )

e

plus

1

62

2008/C 074/14

Cereri de oferte conform programelor de lucru din cadrul celui de al Șaptelea Program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație

64

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Spațiul Economic EuropeanCurtea de Justiție a AELS

2008/C 074/15

Cerere înaintată de Oslo tingrett la 26 noiembrie 2007 pentru un aviz consultativ al Curții AELS în cauza L'Oréal Norge AS c. Smart Club Norge AS (Cauza E-10/07)

65

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2008/C 074/16

Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile la importurile de anumite piese turnate originare din Republica Populară Chineză

66

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 074/17

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

68

2008/C 074/18

Notificare prealabilă a unei concentrări [Cazul COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)] (
  1
  )

1

69

2008/C 074/19

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

70

2008/C 074/20

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

71

ALTE ACTE

Comisie

2008/C 074/21

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere de Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2007-2010.

| (2) | În ultimii ani, Austria a cunoscut o creștere economică susținută care s-a situat, în medie, deasupra altor țări din zona euro. Deoarece consumul privat a fost redus, contribuția principală la această creștere au avut-o exporturile nete și investițiile. Moderarea continuă a salariilor a contribuit la menținerea stabilității prețurilor stimulând, în același timp, competitivitatea externă.
  Piața muncii din Austria a înregistrat rezultate bune, rata șomajului din această țară fiind una dintre cele mai scăzute din UE, în timp ce rata globală de ocupare a forței de muncă a depășit obiectivul de 70 % stabilit prin Strategia de la Lisabona. Cu toate acestea, rata de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor mai în vârstă rămâne în continuare mult sub media UE. Cu o datorie publică de peste 60 % din PIB, deficitul public general a scăzut începând cu 2005, însă realizarea unui buget echilibrat a fost amânată în mod repetat. Consolidarea durabilă a finanțelor publice se va baza, de asemenea, pe supravegherea atentă a relațiilor fiscale dintre diferite niveluri ale administrației, deoarece relațiile din prezent sunt extrem de complicate și nu prezintă suficientă transparență. |
| --- | --- |

(2)

În ultimii ani, Austria a cunoscut o creștere economică susținută care s-a situat, în medie, deasupra altor țări din zona euro. Deoarece consumul privat a fost redus, contribuția principală la această creștere au avut-o exporturile nete și investițiile. Moderarea continuă a salariilor a contribuit la menținerea stabilității prețurilor stimulând, în același timp, competitivitatea externă.

Piața muncii din Austria a înregistrat rezultate bune, rata șomajului din această țară fiind una dintre cele mai scăzute din UE, în timp ce rata globală de ocupare a forței de muncă a depășit obiectivul de 70 % stabilit prin Strategia de la Lisabona. Cu toate acestea, rata de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor mai în vârstă rămâne în continuare mult sub media UE. Cu o datorie publică de peste 60 % din PIB, deficitul public general a scăzut începând cu 2005, însă realizarea unui buget echilibrat a fost amânată în mod repetat. Consolidarea durabilă a finanțelor publice se va baza, de asemenea, pe supravegherea atentă a relațiilor fiscale dintre diferite niveluri ale administrației, deoarece relațiile din prezent sunt extrem de complicate și nu prezintă suficientă transparență.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real, în medie, de la 3,4 % în 2007 la 2,5 % în restul perioadei de programare. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile. Având în vedere ultimele evoluții ale prețurilor la țiței și produse alimentare, inflația ar putea fi ușor mai mare decât cea preconizată în program, însă moderarea continuă a salariilor ar trebui să contribuie la menținerea unui înalt grad de competitivitate. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real, în medie, de la 3,4 % în 2007 la 2,5 % în restul perioadei de programare. Fiind evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile. Având în vedere ultimele evoluții ale prețurilor la țiței și produse alimentare, inflația ar putea fi ușor mai mare decât cea preconizată în program, însă moderarea continuă a salariilor ar trebui să contribuie la menținerea unui înalt grad de competitivitate.

| (4) | Pentru anul 2007, cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate estimează deficitul public general la 0,7 % din PIB, față de obiectivul de 0,9 % din PIB, stabilit în actualizarea anterioară. Această depășire a obiectivului se datorează, în principal, unor evoluții ciclice mai favorabile decât cea prevăzută, cu venituri care au depășit planurile bugetare și care au compensat parțial creșterea, mai mare decât cea preconizată, a cheltuielilor. La creșterea veniturilor peste nivelul preconizat au contribuit, în special, veniturile obținute din impozitul pe salarii și pe societăți, precum și din impozitele pe randamentul capitalului. În ansamblu, Consiliul ia notă de faptul că execuția bugetară din 2007 a putut fi considerată ca fiind în general conformă și cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politicile bugetare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2007, cea mai recentă actualizare a programului de stabilitate estimează deficitul public general la 0,7 % din PIB, față de obiectivul de 0,9 % din PIB, stabilit în actualizarea anterioară. Această depășire a obiectivului se datorează, în principal, unor evoluții ciclice mai favorabile decât cea prevăzută, cu venituri care au depășit planurile bugetare și care au compensat parțial creșterea, mai mare decât cea preconizată, a cheltuielilor. La creșterea veniturilor peste nivelul preconizat au contribuit, în special, veniturile obținute din impozitul pe salarii și pe societăți, precum și din impozitele pe randamentul capitalului. În ansamblu, Consiliul ia notă de faptul că execuția bugetară din 2007 a putut fi considerată ca fiind în general conformă și cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politicile bugetare.

| (5) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este atingerea, înainte de 2010, a obiectivului pe termen mediu (OTM) — o poziție echilibrată în termeni structurali (și anume în termeni de sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare). Se preconizează că soldul general efectiv al administrațiilor publice ar trebui să ajungă, de la un deficit de 0,7 % din PIB în 2007, la un excedent de 0,4 % din PIB în 2010, cu o ajustare concentrată spre sfârșitul perioadei. Excedentul primar ar trebui să se îmbunătățească într-o măsură mai mică în această perioadă — cu 0,9 puncte procentuale din PIB. Deficitul structural, calculat conform metodologiei stabilite de comun acord, se va reduce cu aproximativ un punct procentual din PIB între 2007 și 2010 (3). Consolidarea se bazează în principal pe reducerea cheltuielilor, principalii factori fiind moderarea cheltuielilor sociale și economiile rezultate din reformele administrative. În comparație cu programul anterior, care a preconizat că OTM va fi aproape atins în 2009, noua actualizare prevede o ușoară întârziere a ajustării planificate, în ciuda unei creșteri economice mai bune în 2007. Datoria publică brută, estimată la puțin sub 60 % din PIB în 2007, adică valoarea de referință stabilită în tratat, ar trebui să scadă în continuare cu 4,5 puncte procentuale în perioada de programare. |
| --- | --- |

(5)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este atingerea, înainte de 2010, a obiectivului pe termen mediu (OTM) — o poziție echilibrată în termeni structurali (și anume în termeni de sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare). Se preconizează că soldul general efectiv al administrațiilor publice ar trebui să ajungă, de la un deficit de 0,7 % din PIB în 2007, la un excedent de 0,4 % din PIB în 2010, cu o ajustare concentrată spre sfârșitul perioadei. Excedentul primar ar trebui să se îmbunătățească într-o măsură mai mică în această perioadă — cu 0,9 puncte procentuale din PIB. Deficitul structural, calculat conform metodologiei stabilite de comun acord, se va reduce cu aproximativ un punct procentual din PIB între 2007 și 2010 (3). Consolidarea se bazează în principal pe reducerea cheltuielilor, principalii factori fiind moderarea cheltuielilor sociale și economiile rezultate din reformele administrative. În comparație cu programul anterior, care a preconizat că OTM va fi aproape atins în 2009, noua actualizare prevede o ușoară întârziere a ajustării planificate, în ciuda unei creșteri economice mai bune în 2007. Datoria publică brută, estimată la puțin sub 60 % din PIB în 2007, adică valoarea de referință stabilită în tratat, ar trebui să scadă în continuare cu 4,5 puncte procentuale în perioada de programare.

| (6) | Riscurile pentru proiecțiile bugetare din program par a fi în general echilibrate pentru 2008, dar pentru 2009 și 2010 rezultatele bugetare ar putea fi mai nefavorabile decât cele prevăzute, în ciuda unor ipoteze macroeconomice plauzibile. În special, programul nu furnizează suficiente informații cu privire la măsurile necesare care vor sta la baza unei reduceri semnificative a cheltuielilor, preconizată pentru ultimii doi ani ai programului, deși economiile obținute din ajutoarele de șomaj și din pensii ca urmare a reformei sistemului de pensii din 2004 ar trebui să contribuie la reducerea ponderii cheltuielilor. De asemenea, nu este clar modul în care obiectivele cheltuielilor vor permite cheltuielile suplimentare pentru educație, cercetare-dezvoltare și infrastructură, prevăzute pentru perioada de programare, în timp ce beneficiile așteptate de pe urma îmbunătățirii eficienței administrației publice rămân nesigure.
  În fine, programul anunță reduceri fiscale pentru 2010 fără să prevadă vreo măsură pentru finanțarea acestora. Riscurile legate de evoluția estimată a coeficientului de îndatorare par să fie în general echilibrate, pe de-o parte cu deficite mai mari decât cele prevăzute care periclitează respectarea strategiei de ajustare prezentată în program, dar pe de altă parte cu un PIB nominal care ar putea fi mai ridicat decât cel prevăzut. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile pentru proiecțiile bugetare din program par a fi în general echilibrate pentru 2008, dar pentru 2009 și 2010 rezultatele bugetare ar putea fi mai nefavorabile decât cele prevăzute, în ciuda unor ipoteze macroeconomice plauzibile. În special, programul nu furnizează suficiente informații cu privire la măsurile necesare care vor sta la baza unei reduceri semnificative a cheltuielilor, preconizată pentru ultimii doi ani ai programului, deși economiile obținute din ajutoarele de șomaj și din pensii ca urmare a reformei sistemului de pensii din 2004 ar trebui să contribuie la reducerea ponderii cheltuielilor. De asemenea, nu este clar modul în care obiectivele cheltuielilor vor permite cheltuielile suplimentare pentru educație, cercetare-dezvoltare și infrastructură, prevăzute pentru perioada de programare, în timp ce beneficiile așteptate de pe urma îmbunătățirii eficienței administrației publice rămân nesigure.

În fine, programul anunță reduceri fiscale pentru 2010 fără să prevadă vreo măsură pentru finanțarea acestora. Riscurile legate de evoluția estimată a coeficientului de îndatorare par să fie în general echilibrate, pe de-o parte cu deficite mai mari decât cele prevăzute care periclitează respectarea strategiei de ajustare prezentată în program, dar pe de altă parte cu un PIB nominal care ar putea fi mai ridicat decât cel prevăzut.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2010, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. În 2008, ritmul ajustării în direcția atingerii OTM stabilit în program este insuficient și necesită o întărire semnificativă pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, care specifică faptul că îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie mai mare de 0,5 % din PIB în perioadele economice favorabile. Consiliul constată, de asemenea, că ritmul ajustării în 2008 nu este conform cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politicile bugetare. După 2008, ajustarea planificată ar trebui sprijinită prin măsuri specifice de reducere a cheltuielilor. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2010, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. În 2008, ritmul ajustării în direcția atingerii OTM stabilit în program este insuficient și necesită o întărire semnificativă pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, care specifică faptul că îmbunătățirea anuală a soldului structural trebuie să fie mai mare de 0,5 % din PIB în perioadele economice favorabile. Consiliul constată, de asemenea, că ritmul ajustării în 2008 nu este conform cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politicile bugetare. După 2008, ajustarea planificată ar trebui sprijinită prin măsuri specifice de reducere a cheltuielilor.

| (8) | Austria pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut decât media din UE, fiind preconizată o diminuare, pe termen lung, a cheltuielilor din sistemul de pensii ca procent din PIB. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la reducerea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, astfel cum este planificat în program, ar contribui și mai mult la limitarea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Austria pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut decât media din UE, fiind preconizată o diminuare, pe termen lung, a cheltuielilor din sistemul de pensii ca procent din PIB. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la reducerea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, astfel cum este planificat în program, ar contribui și mai mult la limitarea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate este pe deplin conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Punând accentul pe măsuri cu impact bugetar direct, atât programul de stabilitate cât și raportul privind punerea în aplicare prevăd o evoluție a cheltuielilor înspre categoriile orientate către creștere, cum ar fi cercetarea-dezvoltarea, infrastructura și educația. De asemenea, raportul de punere în aplicare conține informații cu privire la reformele administrației publice și ale sistemului de sănătate, precum și cu privire la introducerea unui nou cadru bugetar pe termen mediu, toate acestea reprezentând elemente-cheie ale consolidării bugetare prezentate în programul de stabilitate. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate este pe deplin conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Punând accentul pe măsuri cu impact bugetar direct, atât programul de stabilitate cât și raportul privind punerea în aplicare prevăd o evoluție a cheltuielilor înspre categoriile orientate către creștere, cum ar fi cercetarea-dezvoltarea, infrastructura și educația. De asemenea, raportul de punere în aplicare conține informații cu privire la reformele administrației publice și ale sistemului de sănătate, precum și cu privire la introducerea unui nou cadru bugetar pe termen mediu, toate acestea reprezentând elemente-cheie ale consolidării bugetare prezentate în programul de stabilitate.

| (10) | Strategia bugetară din program este numai parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țării, incluse în orientările integrate și cu orientările privind politicile bugetare ale statelor membre ale zonei euro emise în cadrul Strategiei de la Lisabona, deoarece îmbunătățirea structurală către atingerea OTM nu pare suficientă. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program este numai parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țării, incluse în orientările integrate și cu orientările privind politicile bugetare ale statelor membre ale zonei euro emise în cadrul Strategiei de la Lisabona, deoarece îmbunătățirea structurală către atingerea OTM nu pare suficientă.

| (11) | În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și mare parte din datele opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și mare parte din datele opționale (4).

Concluzia generală este că, în contextul unei creșteri care ar rămâne aproape de potențial, programul prevede progrese lente în vederea atingerii OTM prin intermediul unei ajustări concentrate relativ spre sfârșitul perioadei și bazate pe restricționarea nespecificată integral a cheltuielilor. Există anumite riscuri în privința atingerii obiectivelor bugetare după 2008 și este posibil ca OTM să nu fie atins până la sfârșitul perioadei de programare. Actualizarea nu prevede nicio măsură pentru finanțarea reducerilor fiscale anunțate pentru 2010. Se preconizează că datoria publică va scădea în 2007 până puțin sub valoarea de referință de 60 % din PIB și va continua să scadă moderat în următorii ani. În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Austria pare să se confrunte cu un risc scăzut.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Austria este invitată să profite de rezultatele ușor mai bune în ceea ce privește deficitul bugetar pentru 2007, față de obiectivul stabilit, să-și întărească efortul de ajustare în 2008 și să-și sprijine ajustarea programată pentru ultimii doi ani ai programului prin măsuri specifice și suficiente, inclusiv prin finanțarea reformei fiscale prevăzute. Astfel, OTM ar trebui să fie atins mai devreme decât a fost prevăzut în program, în special printr-o punere în aplicare mai riguroasă a reducerii cheltuielilor și prin utilizarea oricăror venituri suplimentare din impozitare pentru consolidarea bugetului.

Consiliul observă, de asemenea, că astfel de acțiuni ar fi conforme cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 privind politicile fiscale.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS nov. 2007 | 3,3 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2007 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | n.a. |
| PS mar. 2007 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |
| Inflație IAPC
  (%) | PS nov. 2007 | 1,5 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2007 | 1,7 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | n.a. |
| PS mar. 2007 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |
| Deviație PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PS nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,8 | 0,8 | n.a. |
| PS mar. 2007 | – 0,3 | 0,1 | – 0,1 | 0,1 | 0,3 |
| Capacitate/necesar net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
| COM nov. 2007 | 3,3 | 4,6 | 5,2 | 5,3 | n.a. |
| PS mar. 2007 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold general al administrației publice
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 1,4 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,2 | 0,4 |
| COM nov. 2007 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | n.a. |
| PS mar. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 1,5 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 |
| COM nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,8 | 2,0 | n.a. |
| PS mar. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | n.a. |
| PS mar. 2007 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,2 | 0,2 |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,4 | 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,8 | n.a. |
| PS mar. 2007 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,2 | 0,2 |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 61,7 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 |
| COM nov. 2007 | 61,7 | 60,0 | 58,4 | 57,2 | n.a. |
| PS mar. 2007 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PS nov. 2007

3,3

3,4

2,4

2,5

2,5

COM nov. 2007

3,3

3,3

2,7

2,4

n.a.

PS mar. 2007

3,1

2,7

2,3

2,5

2,6

Inflație IAPC

(%)

PS nov. 2007

1,5

1,9

2,0

2,0

2,0

COM nov. 2007

1,7

1,9

1,9

1,8

n.a.

PS mar. 2007

1,5

1,6

1,7

1,7

1,8

Deviație PIB (5)

(% din PIB potențial)

PS nov. 2007

– 0,5

0,4

0,4

0,5

0,5

COM nov. 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,8

0,8

n.a.

PS mar. 2007

– 0,3

0,1

– 0,1

0,1

0,3

Capacitate/necesar net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS nov. 2007

3,2

3,5

3,7

3,7

3,7

COM nov. 2007

3,3

4,6

5,2

5,3

n.a.

PS mar. 2007

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Sold general al administrației publice

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 1,4

– 0,7

– 0,6

– 0,2

0,4

COM nov. 2007

– 1,4

– 0,8

– 0,7

– 0,4

n.a.

PS mar. 2007

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,4

Sold primar

(% din PIB)

PS nov. 2007

1,5

2,0

2,1

2,3

2,8

COM nov. 2007

1,4

1,7

1,8

2,0

n.a.

PS mar. 2007

1,9

2,0

2,1

2,6

3,1

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,4

0,1

COM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

n.a.

PS mar. 2007

– 1,0

– 0,9

– 0,7

– 0,2

0,2

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 1,2

– 0,7

– 0,6

– 0,4

0,1

COM nov. 2007

– 1,2

– 1,0

– 1,0

– 0,8

n.a.

PS mar. 2007

– 1,0

– 0,8

– 0,4

– 0,2

0,2

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2007

61,7

59,9

58,4

57,0

55,4

COM nov. 2007

61,7

60,0

58,4

57,2

n.a.

PS mar. 2007

62,2

61,2

59,9

58,5

56,8

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile de toamnă ale serviciilor Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a planului național de reformă.

(3)  Dacă s-ar încadra cheltuielile suplimentare pentru echipament militar la măsuri cu caracter excepțional (poziție adoptată de program, astfel cum este prezentat în tabelul rezumativ de mai jos, dar nu și de serviciile Comisiei), ajustarea deficitului structural ar fi cu 0,2 puncte procentuale mai scăzută decât în cazul în care aceste măsuri cu caracter excepțional ar fi neglijate.

(4)  De exemplu, nu sunt furnizate date asupra unor componente ale ajustării stoc-flux, precum și anumite informații asupra viabilității pe termen lung.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic din cadrul programelor recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,2 % în 2006 și, respectiv, 2,4 % pentru perioada 2007-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. În conformitate cu cel mai recent program, măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,2 % din PIB în 2007 și 2008 și, respectiv, 0,1 % din PIB în 2009; toate conduc la creșterea deficitului (cheltuieli pentru echipamente militare). În previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei nu există măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, deoarece serviciile Comisiei nu consideră cheltuielile pentru echipament militar ca fiind cu caracter excepțional.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/5

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2007-2010.

| (2) | Creșterea în general puternică a PIB-ului Sloveniei pe parcursul decadei trecute a atins un prag maxim în cursul primului an de apartenență la zona euro. Cu toate acestea, în 2007 s-a înregistrat și o creștere marcantă a inflației datorată, în principal, creșterii prețurilor bunurilor de larg consum conjugată cu lipsa concurenței în anumite sectoare, această situație prezentând riscul unor repercusiuni asupra salariilor pentru anul 2008.
  Pe fundalul unei creșteri puternice a economiei în cursul pregătirilor de aderare la UE și al intrării în zona euro, s-au realizat progrese considerabile în privința consolidării finanțelor publice. Pe viitor, va trebui ca productivitatea muncii să crească, salariile să rămână proporționale cu productivitatea iar eforturile fiscale să fie continuate pentru a se favoriza stabilitatea macroeconomică, inclusiv scăderea inflației. Soluționarea problemei prezentate de recenta creștere accelerată a inflației în Slovenia ar sprijini menținerea competitivității economiei sale orientate către exporturi. De asemenea, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice rămâne o provocare având în vedere efectele semnificative preconizate ale îmbătrânirii populației asupra bugetului, în absența continuării reformei pensiilor. În vederea sprijinirii procesului actual de redresare a economiei, va fi important să se continue reformele structurale, în special cu privire la piața forței de muncă și la piața de produse. În același context, va fi benefică redirecționarea, în continuare, a cheltuielilor publice către categoriile care favorizează creșterea, abordându-se în același timp problema rigidității bugetului și aspectul sporirii eficienței cheltuielilor. |
| --- | --- |

(2)

Creșterea în general puternică a PIB-ului Sloveniei pe parcursul decadei trecute a atins un prag maxim în cursul primului an de apartenență la zona euro. Cu toate acestea, în 2007 s-a înregistrat și o creștere marcantă a inflației datorată, în principal, creșterii prețurilor bunurilor de larg consum conjugată cu lipsa concurenței în anumite sectoare, această situație prezentând riscul unor repercusiuni asupra salariilor pentru anul 2008.

Pe fundalul unei creșteri puternice a economiei în cursul pregătirilor de aderare la UE și al intrării în zona euro, s-au realizat progrese considerabile în privința consolidării finanțelor publice. Pe viitor, va trebui ca productivitatea muncii să crească, salariile să rămână proporționale cu productivitatea iar eforturile fiscale să fie continuate pentru a se favoriza stabilitatea macroeconomică, inclusiv scăderea inflației. Soluționarea problemei prezentate de recenta creștere accelerată a inflației în Slovenia ar sprijini menținerea competitivității economiei sale orientate către exporturi. De asemenea, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice rămâne o provocare având în vedere efectele semnificative preconizate ale îmbătrânirii populației asupra bugetului, în absența continuării reformei pensiilor. În vederea sprijinirii procesului actual de redresare a economiei, va fi important să se continue reformele structurale, în special cu privire la piața forței de muncă și la piața de produse. În același context, va fi benefică redirecționarea, în continuare, a cheltuielilor publice către categoriile care favorizează creșterea, abordându-se în același timp problema rigidității bugetului și aspectul sporirii eficienței cheltuielilor.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că, în continuare, creșterea reală a PIB va încetini de la 5,8 % în 2007 la 4,6 % în 2008 și, respectiv, 4,1 % în 2009, înainte de a urca la 4,5 % către sfârșitul perioadei de programare. Acest scenariu, comparat cu informațiile disponibile în prezent (2), pare a se baza pe ipoteze de creștere plauzibile, cu toate că riscurile pentru anul 2008 datorate condițiilor externe au crescut de la momentul încheierii programului de stabilitate. În urma creșterii neașteptate a inflației în 2007, previziunile programului referitoare la inflație se situează la un nivel cu mult mai ridicat decât cel din scenariul de anul trecut. Cu toate acestea, previziunile par a fi optimiste pentru anul 2008, având în vedere evoluția prețului alimentelor și al energiei. Efectele secundare ale creșterii puternice a inflației în anul 2007, precum și creșterea salariilor din sectorul public cu repercusiuni asupra sectorului privat, ar putea duce la un diferențial de inflație mai mare față de restul zonei euro. Dacă acesta persistă, ar fi generate evoluții mai puțin avantajoase ale competitivității decât cele pe care le presupune programul. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că, în continuare, creșterea reală a PIB va încetini de la 5,8 % în 2007 la 4,6 % în 2008 și, respectiv, 4,1 % în 2009, înainte de a urca la 4,5 % către sfârșitul perioadei de programare. Acest scenariu, comparat cu informațiile disponibile în prezent (2), pare a se baza pe ipoteze de creștere plauzibile, cu toate că riscurile pentru anul 2008 datorate condițiilor externe au crescut de la momentul încheierii programului de stabilitate. În urma creșterii neașteptate a inflației în 2007, previziunile programului referitoare la inflație se situează la un nivel cu mult mai ridicat decât cel din scenariul de anul trecut. Cu toate acestea, previziunile par a fi optimiste pentru anul 2008, având în vedere evoluția prețului alimentelor și al energiei. Efectele secundare ale creșterii puternice a inflației în anul 2007, precum și creșterea salariilor din sectorul public cu repercusiuni asupra sectorului privat, ar putea duce la un diferențial de inflație mai mare față de restul zonei euro. Dacă acesta persistă, ar fi generate evoluții mai puțin avantajoase ale competitivității decât cele pe care le presupune programul.

| (4) | Pentru 2007, deficitul public este estimat la 0,7 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 1,5 % din PIB stabilită în programul de convergență din 2006. Diferența se explică, în principal, prin efectul de bază pozitiv creat de rezultatele din 2006 și prin creșterea nominală a PIB în anul 2007 care a depășit valoarea preconizată în program. În același timp, conform aceluiași program pentru 2007 actualizat, o creștere a nivelului cheltuielilor, mai mare decât se preconizase în programul pentru 2006, a contrabalansat parțial veniturile mai mari decât se planificase. Cu toate acestea, informații mai recente bazate pe contabilitatea de casă indică un rezultat bugetar mai bun din anul 2007, eventual chiar un ușor excedent. În general, execuția bugetară pentru anul 2007 a fost conformă cu avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate pentru 2006 (3), prin care Slovenia a fost invitată să accelereze procesul de realizare a OTM, beneficiind de condiții economice bune, incluzând rezultatul bugetar peste așteptări pentru anul 2006. Consiliul constată că execuția bugetară pentru anul 2007 este conformă cu orientările adoptate de Eurogroup în aprilie 2007 cu privire la politicile bugetare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, deficitul public este estimat la 0,7 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 1,5 % din PIB stabilită în programul de convergență din 2006. Diferența se explică, în principal, prin efectul de bază pozitiv creat de rezultatele din 2006 și prin creșterea nominală a PIB în anul 2007 care a depășit valoarea preconizată în program. În același timp, conform aceluiași program pentru 2007 actualizat, o creștere a nivelului cheltuielilor, mai mare decât se preconizase în programul pentru 2006, a contrabalansat parțial veniturile mai mari decât se planificase. Cu toate acestea, informații mai recente bazate pe contabilitatea de casă indică un rezultat bugetar mai bun din anul 2007, eventual chiar un ușor excedent. În general, execuția bugetară pentru anul 2007 a fost conformă cu avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind programul de stabilitate pentru 2006 (3), prin care Slovenia a fost invitată să accelereze procesul de realizare a OTM, beneficiind de condiții economice bune, incluzând rezultatul bugetar peste așteptări pentru anul 2006. Consiliul constată că execuția bugetară pentru anul 2007 este conformă cu orientările adoptate de Eurogroup în aprilie 2007 cu privire la politicile bugetare.

| (5) | Scopul principal al strategiei bugetare pe termen mediu din actualizare este de a respecta obiectivul pe termen mediu (OTM) care este de a obține un deficit structural (și anume un deficit bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare) de 1 % din PIB, cu o marjă în creștere pe parcursul perioadei de programare, cu toate că pentru anul 2008 este prevăzută o anumită scădere. Această modificare față de scopul prevăzut în programul precedent de a realiza OTM până în 2009 decurge din rezultatul bugetar din 2006 care, după cum s-a menționat anterior, a întrecut așteptările (reflectând, în principal, o creștere nominală mai pronunțată a PIB), fapt care a indicat că în 2006 OTM fusese deja realizat, în mare măsură. În comparație cu programul din 2006, deficitul global preconizat în actualizarea din 2007 este mai mic cu aproximativ 0,5 puncte procentuale din PIB pe parcursul întregii perioade de programare, datorită unei situații inițiale mai bune.
  Se preconizează că în 2008 deficitul va crește până la 0,9 % din PIB iar apoi va scădea treptat, cele mai mari ajustări fiind preconizate în ultimul an. Urmând o traiectorie similară, se preconizează că excedentul primar va atinge puțin peste 1 % din PIB până în anul 2010. Consolidarea preconizată este rezultatul reducerii cheltuielilor care a permis compensarea scăderii treptate a ponderii veniturilor, cu excepția anului 2008. Scăderea preconizată a cheltuielilor primare pe parcursul perioadei de programare reprezintă 2,25 puncte procentuale din PIB. Cu toate că această scădere este la scară relativ largă, aceasta reflectă în special evoluțiile controlate înregistrate de cheltuielile sociale, reprezentând 1/3 din consolidarea totală. În mare măsură sub influența reformei fiscale, aflată în curs de desfășurare, scăderea treptată a ponderii veniturilor cu 1,75 puncte procentuale este datorată în principal impozitelor indirecte, în timp ce se preconizează o creștere ușoară a fiscalității directe. |
| --- | --- |

(5)

Scopul principal al strategiei bugetare pe termen mediu din actualizare este de a respecta obiectivul pe termen mediu (OTM) care este de a obține un deficit structural (și anume un deficit bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare) de 1 % din PIB, cu o marjă în creștere pe parcursul perioadei de programare, cu toate că pentru anul 2008 este prevăzută o anumită scădere. Această modificare față de scopul prevăzut în programul precedent de a realiza OTM până în 2009 decurge din rezultatul bugetar din 2006 care, după cum s-a menționat anterior, a întrecut așteptările (reflectând, în principal, o creștere nominală mai pronunțată a PIB), fapt care a indicat că în 2006 OTM fusese deja realizat, în mare măsură. În comparație cu programul din 2006, deficitul global preconizat în actualizarea din 2007 este mai mic cu aproximativ 0,5 puncte procentuale din PIB pe parcursul întregii perioade de programare, datorită unei situații inițiale mai bune.

Se preconizează că în 2008 deficitul va crește până la 0,9 % din PIB iar apoi va scădea treptat, cele mai mari ajustări fiind preconizate în ultimul an. Urmând o traiectorie similară, se preconizează că excedentul primar va atinge puțin peste 1 % din PIB până în anul 2010. Consolidarea preconizată este rezultatul reducerii cheltuielilor care a permis compensarea scăderii treptate a ponderii veniturilor, cu excepția anului 2008. Scăderea preconizată a cheltuielilor primare pe parcursul perioadei de programare reprezintă 2,25 puncte procentuale din PIB. Cu toate că această scădere este la scară relativ largă, aceasta reflectă în special evoluțiile controlate înregistrate de cheltuielile sociale, reprezentând 1/3 din consolidarea totală. În mare măsură sub influența reformei fiscale, aflată în curs de desfășurare, scăderea treptată a ponderii veniturilor cu 1,75 puncte procentuale este datorată în principal impozitelor indirecte, în timp ce se preconizează o creștere ușoară a fiscalității directe.

| (6) | Riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi, în general, compensate în 2008, în timp ce rezultatele bugetare ar putea fi relativ mai slabe decât cele vizate ca obiectiv în ultimii ani ai perioadei de programare. În 2008, posibilitatea producerii unui efect de bază pozitiv datorat unui eventual rezultat bugetar peste așteptări în 2007, contrabalansează riscurile asociate deteriorării actuale a mediului extern. Ulterior, există anumite riscuri legate de punerea în aplicare a strategiei bugetare care sunt datorate în special amplorii considerabile a reducerii decalate a cheltuielilor care este preconizată, și faptului că nu sunt disponibile suficiente detalii referitoare la toate măsurile care stau la baza acesteia. Într-o anumită măsură, aceste riscuri sunt atenuate de rezultatele pozitive înregistrate recent de Slovenia, care sugerează că rezultatele viitoare ar putea depăși așteptările. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi, în general, compensate în 2008, în timp ce rezultatele bugetare ar putea fi relativ mai slabe decât cele vizate ca obiectiv în ultimii ani ai perioadei de programare. În 2008, posibilitatea producerii unui efect de bază pozitiv datorat unui eventual rezultat bugetar peste așteptări în 2007, contrabalansează riscurile asociate deteriorării actuale a mediului extern. Ulterior, există anumite riscuri legate de punerea în aplicare a strategiei bugetare care sunt datorate în special amplorii considerabile a reducerii decalate a cheltuielilor care este preconizată, și faptului că nu sunt disponibile suficiente detalii referitoare la toate măsurile care stau la baza acesteia. Într-o anumită măsură, aceste riscuri sunt atenuate de rezultatele pozitive înregistrate recent de Slovenia, care sugerează că rezultatele viitoare ar putea depăși așteptările.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi suficientă pentru a menține OTM pe parcursul întregii perioade de programare, dar eventual cu o marjă mai scăzută decât cea preconizată pentru ultimii ani ai perioadei de programare. Ușoara deteriorare a soldului structural, preconizată pentru 2008, se poate dovedi a fi prociclică, cu toate că riscurile cauzate de condițiile externe au crescut. Acest fenomen nu ar fi conform cu Pactul de stabilitate și creștere. În plus, înăsprirea politicii fiscale în comparație cu previziunile actuale pentru 2008 pare a fi justificată de presiunile inflaționiste puternice actuale. Consiliul constată că aceasta ar fi, de asemenea, coerentă cu orientările privind politica bugetară stabilite de Eurogroup în aprilie 2007, care au solicitat o elaborare atentă a planurilor politicii fiscale pentru 2008 cu scopul de a evita alimentarea dezechilibrelor macroeconomice. După 2008, orientarea programului în materie de politică fiscală este conformă cu pactul. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi suficientă pentru a menține OTM pe parcursul întregii perioade de programare, dar eventual cu o marjă mai scăzută decât cea preconizată pentru ultimii ani ai perioadei de programare. Ușoara deteriorare a soldului structural, preconizată pentru 2008, se poate dovedi a fi prociclică, cu toate că riscurile cauzate de condițiile externe au crescut. Acest fenomen nu ar fi conform cu Pactul de stabilitate și creștere. În plus, înăsprirea politicii fiscale în comparație cu previziunile actuale pentru 2008 pare a fi justificată de presiunile inflaționiste puternice actuale. Consiliul constată că aceasta ar fi, de asemenea, coerentă cu orientările privind politica bugetară stabilite de Eurogroup în aprilie 2007, care au solicitat o elaborare atentă a planurilor politicii fiscale pentru 2008 cu scopul de a evita alimentarea dezechilibrelor macroeconomice. După 2008, orientarea programului în materie de politică fiscală este conformă cu pactul.

| (8) | Slovenia pare a se confrunta cu un risc ridicat în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Poziția bugetară din 2007 estimată în program a rămas, în mare parte, neschimbată în comparație cu 2006 și este suficientă doar pentru a stabiliza indicatorul de solvabilitate pe termen lung, înainte de a fi luat în calcul impactul bugetar al îmbătrânirii populației. Acest impact se situează, însă, cu mult peste media UE, reflectând în principal o creștere mai pronunțată a cheltuielilor cu pensiile. Excedentele primare ridicate pe termen mediu și, în special, măsurile suplimentare de compensare a creșterii considerabile a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Slovenia pare a se confrunta cu un risc ridicat în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Poziția bugetară din 2007 estimată în program a rămas, în mare parte, neschimbată în comparație cu 2006 și este suficientă doar pentru a stabiliza indicatorul de solvabilitate pe termen lung, înainte de a fi luat în calcul impactul bugetar al îmbătrânirii populației. Acest impact se situează, însă, cu mult peste media UE, reflectând în principal o creștere mai pronunțată a cheltuielilor cu pensiile. Excedentele primare ridicate pe termen mediu și, în special, măsurile suplimentare de compensare a creșterii considerabile a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate pare a fi conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În mod special, ambele documente prezintă detalii cu privire la principalele măsuri de reformă aflate în curs de punere în aplicare, precum reforma fiscală completă, investițiile în infrastructură, precum și modificările aduse sistemului de transferuri sociale. Programul nu conține o evaluare calitativă detaliată a impactului general al programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Cu toate acestea, sunt prezentate, dar nu în mod sistematic, informații privind impactul bugetar direct asociat reformelor majore planificate, aceste informații fiind luate în considerare în cadrul previziunilor bugetare. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pare a fi conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În mod special, ambele documente prezintă detalii cu privire la principalele măsuri de reformă aflate în curs de punere în aplicare, precum reforma fiscală completă, investițiile în infrastructură, precum și modificările aduse sistemului de transferuri sociale. Programul nu conține o evaluare calitativă detaliată a impactului general al programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Cu toate acestea, sunt prezentate, dar nu în mod sistematic, informații privind impactul bugetar direct asociat reformelor majore planificate, aceste informații fiind luate în considerare în cadrul previziunilor bugetare.

| (10) | Strategia bugetară din program este conformă, într-o anumită măsură, cu recomandările specifice adresate țărilor în cadrul orientărilor generale privind politicile economice, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare care au fost emise în contextul strategiei Lisabona. În mod special, aceasta nu cuprinde măsuri suplimentare semnificative de consolidare a reformei sistemului de pensii în vederea asigurării viabilității pe termen lung. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program este conformă, într-o anumită măsură, cu recomandările specifice adresate țărilor în cadrul orientărilor generale privind politicile economice, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare care au fost emise în contextul strategiei Lisabona. În mod special, aceasta nu cuprinde măsuri suplimentare semnificative de consolidare a reformei sistemului de pensii în vederea asigurării viabilității pe termen lung.

| (11) | În ceea ce privește cerințele în materie de date, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește cerințele în materie de date, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că Slovenia și-a realizat OTM în 2007, cu doi mai devreme față de planurile anterioare, și că programul vizează respectarea OTM cu o marjă în creștere pe parcursul perioadei de programare. Pentru 2007, informațiile cele mai recente disponibile indică un rezultat bugetar peste așteptări, eventual chiar un ușor excedent. Cu toate acestea, pentru 2008 se preconizează o ușoară deteriorare a soldului structural, în pofida perspectivelor de creștere puternică continuă. Riscurile pentru previziunile bugetare sunt, în general, compensate în 2008. În cursul ultimilor ani ai perioadei de programare, rezultatele bugetare ar putea fi puțin mai slabe decât cele vizate în program, și aceasta în principal datorită riscurilor asociate reducerii prevăzute a cheltuielilor. Poziția fiscală din 2008 se poate dovedi a fi prociclică. Înăsprirea politicii fiscale în comparație cu previziunile actuale pentru 2008 pare a fi justificată, de asemenea, de presiunile inflaționiste puternice actuale. Creșterea puternică preconizată a salariilor din sectorul public reprezintă, de asemenea, un motiv de preocupare din punct de vedere al inflației. Cu toate că datoria publică a Sloveniei se situează, în prezent, la un nivel scăzut, se estimează că viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice din această țară este grav periclitată din pricina incidenței bugetare semnificative preconizate a îmbătrânirii populației.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Slovenia este invitată:

| (i) | pe baza rezultatului bugetar din 2007 care probabil va întrece așteptările, să vizeze în 2008 poziții bugetare mai solide și mai ambițioase decât cele preconizate în program, evitând astfel politicile prociclice; |
| --- | --- |

(i)

pe baza rezultatului bugetar din 2007 care probabil va întrece așteptările, să vizeze în 2008 poziții bugetare mai solide și mai ambițioase decât cele preconizate în program, evitând astfel politicile prociclice;

| (ii) | să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare de moderare a presiunilor inflaționiste, completând orientarea bugetară recomandată cu politici adecvate privind salariile, piața forței de muncă și concurența; |
| --- | --- |

(ii)

să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare de moderare a presiunilor inflaționiste, completând orientarea bugetară recomandată cu politici adecvate privind salariile, piața forței de muncă și concurența;

| (iii) | să îmbunătățească, în vederea creșterii prevăzute a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în special prin continuarea reformei sistemului de pensii. |
| --- | --- |

(iii)

să îmbunătățească, în vederea creșterii prevăzute a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în special prin continuarea reformei sistemului de pensii.

De asemenea, Consiliul constată că aceste acțiuni ar fi conforme cu orientările adoptate de Eurogroup în aprilie 2007 cu privire la politicile fiscale.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS nov. 2007 | 5,7 | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 |
| COM nov. 2007 | 5,7 | 6,0 | 4,6 | 4,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS nov. 2007 | 2,5 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 |
| COM nov. 2007 | 2,5 | 3,5 | 3,7 | 2,9 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB-ul potențial) | PS nov. 2007 | – 0,2 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,2 | 0,9 | 0,8 | 0,3 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 0,5 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare față de restul lumii
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 2,8 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 |
| COM nov. 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 2,6 | – 1,9 | n.a. |
| PS dec. 2006 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 1,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,8 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | 0,2 | 0,7 | 0,3 | 0,4 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 | n.a. |
| Soldul ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 1,1 | – 0,9 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS nov. 2007 | – 1,1 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,4 | – 1,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS nov. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 |
| COM nov. 2007 | 27,1 | 25,6 | 24,5 | 23,8 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PS nov. 2007

5,7

5,8

4,6

4,1

4,5

COM nov. 2007

5,7

6,0

4,6

4,0

n.a.

PS dec. 2006

4,7

4,3

4,2

4,1

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS nov. 2007

2,5

3,4

3,5

2,8

2,6

COM nov. 2007

2,5

3,5

3,7

2,9

n.a.

PS dec. 2006

2,7

2,7

2,5

2,2

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB-ul potențial)

PS nov. 2007

– 0,2

0,7

0,5

0,1

0,2

COM nov. 2007 (6)

– 0,2

0,9

0,8

0,3

n.a.

PS dec. 2006

– 0,5

– 0,2

0,0

0,3

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare față de restul lumii

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 2,8

– 3,5

– 3,1

– 2,0

– 1,6

COM nov. 2007

– 2,6

– 3,3

– 2,6

– 1,9

n.a.

PS dec. 2006

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 1,2

– 0,6

– 0,9

– 0,6

0,0

COM nov. 2007

– 1,2

– 0,7

– 1,0

– 0,8

n.a.

PS dec. 2006

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS nov. 2007

0,2

0,7

0,2

0,6

1,1

COM nov. 2007

0,2

0,7

0,3

0,4

n.a.

PS dec. 2006

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

n.a.

Soldul ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 1,1

– 0,9

– 1,1

– 0,7

– 0,1

COM nov. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

n.a.

PS dec. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS nov. 2007

– 1,1

– 0,8

– 1,0

– 0,7

– 0,1

COM nov. 2007

– 1,1

– 1,1

– 1,4

– 1,0

n.a.

PS dec. 2006

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS nov. 2007

27,1

25,6

24,7

23,8

22,5

COM nov. 2007

27,1

25,6

24,5

23,8

n.a.

PS dec. 2006

28,5

28,2

28,3

27,7

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în considerare în mod special previziunile de toamnă ale serviciilor Comisiei și evaluarea realizată de aceasta a raportului din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.

(3)  JO C 71, 28.3.2007, p. 9.

(4)  Mai precis, lipsesc datele referitoare la unele ipoteze externe („Creșterea PIB-ului mondial, cu excepția UE”, „Volumul importurilor mondiale, cu excepția UE”) și la unele elemente referitoare la soldurile sectoriale, precum și defalcarea ajustării stoc/flux a nivelului datoriei.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic din cadrul programelor recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,2 %, 4,9 %, 4,7 % și, respectiv, 4,5 % pentru perioada 2006-2009.

(7)  Soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,1 % din PIB în 2007 și, respectiv, 0,1 % în 2008, ambele ducând la creșterea deficitului, în conformitate cu cel mai recent program. Serviciile Comisiei nu consideră că acestea sunt măsuri de derogare deoarece în previziunea serviciilor Comisiei nu sunt incluse măsuri de derogare.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/10

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului Economic și Financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Irlandei pentru perioada 2007-2010.

| (2) | După mai mult de un deceniu de creștere economică susținută, venitul pe cap de locuitor din economia irlandeză este printre cele mai mari din Uniunea Europeană. Această evoluție a fost inițial susținută de o creștere puternică a exporturilor, iar mai recent de o creștere rapidă a cererii interne. În această perioadă, finanțele publice au cunoscut o ameliorare considerabilă, ceea ce a permis o reducere impresionantă a ponderii datoriei publice.
  Economia înregistrează în prezent o tranziție către o perioadă de creștere mai redusă, care se caracterizează printr-o deteriorare a competitivității determinată de recentele evoluții negative ale ratei productivității și ale prețurilor și accentuată de expunerea la economiile Statelor Unite și Regatului Unit. La nivel intern, scăderea creșterii reflectă o revenire la niveluri de activitate mai viabile în sectorul construcțiilor de locuințe, ceea ce determină o scădere a valorii activelor și o creștere a șomajului. Aceste evoluții ar putea constitui o provocare pentru finanțele publice, în ciuda poziției puternice a acestora în ansamblu, având în vedere diminuarea prevăzută a veniturilor fiscale și estimările privind creșterea cheltuielilor asociate modernizării serviciilor publice, generate de o perioadă prelungită de excedente bugetare. Perspectivele finanțelor publice pe termen scurt și mediu impun, de asemenea, acordarea unei atenții prioritare viabilității acestora pe termen lung, în contextul îmbătrânirii populației. |
| --- | --- |

(2)

După mai mult de un deceniu de creștere economică susținută, venitul pe cap de locuitor din economia irlandeză este printre cele mai mari din Uniunea Europeană. Această evoluție a fost inițial susținută de o creștere puternică a exporturilor, iar mai recent de o creștere rapidă a cererii interne. În această perioadă, finanțele publice au cunoscut o ameliorare considerabilă, ceea ce a permis o reducere impresionantă a ponderii datoriei publice.

Economia înregistrează în prezent o tranziție către o perioadă de creștere mai redusă, care se caracterizează printr-o deteriorare a competitivității determinată de recentele evoluții negative ale ratei productivității și ale prețurilor și accentuată de expunerea la economiile Statelor Unite și Regatului Unit. La nivel intern, scăderea creșterii reflectă o revenire la niveluri de activitate mai viabile în sectorul construcțiilor de locuințe, ceea ce determină o scădere a valorii activelor și o creștere a șomajului. Aceste evoluții ar putea constitui o provocare pentru finanțele publice, în ciuda poziției puternice a acestora în ansamblu, având în vedere diminuarea prevăzută a veniturilor fiscale și estimările privind creșterea cheltuielilor asociate modernizării serviciilor publice, generate de o perioadă prelungită de excedente bugetare. Perspectivele finanțelor publice pe termen scurt și mediu impun, de asemenea, acordarea unei atenții prioritare viabilității acestora pe termen lung, în contextul îmbătrânirii populației.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 4,8 % în 2007 la aproximativ 3,5 % pentru perioada restantă a programului. Evaluat în contextul informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să fie plauzibil. El reflectă în principal o ajustare considerabilă la nivelul sectorului imobiliar, compensată, într-o anumită măsură, de o redresare continuă a exporturilor nete. Previziunile din program în ceea ce privește inflația par a fi relativ pesimiste pentru 2008, date fiind evoluțiile recente ale prețurilor alimentelor și energiei, dar plauzibile pentru perioada ulterioară. Perspectivele privind inflația și competitivitatea pentru ultimii ani din program sunt sprijinite de o îmbunătățire a productivității și de efectul descendent pe care îl are o piață a forței de muncă încetinită asupra presiunilor salariale. Programul de stabilitate prevede, de asemenea, o scădere a deficitului extern, ceea ce corespunde unei diminuări a cererii interne. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 4,8 % în 2007 la aproximativ 3,5 % pentru perioada restantă a programului. Evaluat în contextul informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să fie plauzibil. El reflectă în principal o ajustare considerabilă la nivelul sectorului imobiliar, compensată, într-o anumită măsură, de o redresare continuă a exporturilor nete. Previziunile din program în ceea ce privește inflația par a fi relativ pesimiste pentru 2008, date fiind evoluțiile recente ale prețurilor alimentelor și energiei, dar plauzibile pentru perioada ulterioară. Perspectivele privind inflația și competitivitatea pentru ultimii ani din program sunt sprijinite de o îmbunătățire a productivității și de efectul descendent pe care îl are o piață a forței de muncă încetinită asupra presiunilor salariale. Programul de stabilitate prevede, de asemenea, o scădere a deficitului extern, ceea ce corespunde unei diminuări a cererii interne.

| (4) | Pentru 2007, excedentul administrațiilor publice este estimat la 0,5 % din PIB în programul de stabilitate din decembrie 2007, în comparație cu obiectivul de 1,2 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă și de 0,9 % din PIB conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2007. Această revizuire descendentă reflectă cheltuieli mai mari decât cele programate și o scădere a veniturilor, ambele fiind parțial compensate de un efect de bază pozitiv în 2006. În timp ce rezultatul cheltuielilor administrațiilor centrale în numerar erau în general conforme cu planurile bugetare, a intervenit o creștere a cheltuielilor publice mai mare decât cea prevăzută, în special la nivelul cheltuielilor curente cu bunurile și serviciile, precum și cu subvențiile de capital. Diminuarea veniturilor a reflectat în special deteriorarea pieței imobiliare. În avizul Consiliului privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate (3) se arăta că „poziția bugetară pe termen mediu este echilibrată. Cu toate acestea, ar fi prudent să se păstreze o marjă de manevră împotriva unei eventuale inversări a tendinței actuale de creștere, care a fost alimentată de dezvoltarea puternică a sectorului imobiliar”. Rezultatele bugetare din 2007, care au implicat o diminuare considerabilă a excedentului structural, au redus marja de manevră pentru 2008. Consiliul ia notă de faptul că, deși soldul structural a rămas superior OTM, depășirea plafonului de cheltuieli în 2007 indică faptul că este posibil ca execuția bugetară să nu fie pe deplin conformă cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 în domeniul politicilor bugetare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, excedentul administrațiilor publice este estimat la 0,5 % din PIB în programul de stabilitate din decembrie 2007, în comparație cu obiectivul de 1,2 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă și de 0,9 % din PIB conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2007. Această revizuire descendentă reflectă cheltuieli mai mari decât cele programate și o scădere a veniturilor, ambele fiind parțial compensate de un efect de bază pozitiv în 2006. În timp ce rezultatul cheltuielilor administrațiilor centrale în numerar erau în general conforme cu planurile bugetare, a intervenit o creștere a cheltuielilor publice mai mare decât cea prevăzută, în special la nivelul cheltuielilor curente cu bunurile și serviciile, precum și cu subvențiile de capital. Diminuarea veniturilor a reflectat în special deteriorarea pieței imobiliare. În avizul Consiliului privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate (3) se arăta că „poziția bugetară pe termen mediu este echilibrată. Cu toate acestea, ar fi prudent să se păstreze o marjă de manevră împotriva unei eventuale inversări a tendinței actuale de creștere, care a fost alimentată de dezvoltarea puternică a sectorului imobiliar”. Rezultatele bugetare din 2007, care au implicat o diminuare considerabilă a excedentului structural, au redus marja de manevră pentru 2008. Consiliul ia notă de faptul că, deși soldul structural a rămas superior OTM, depășirea plafonului de cheltuieli în 2007 indică faptul că este posibil ca execuția bugetară să nu fie pe deplin conformă cu orientările Eurogroup din aprilie 2007 în domeniul politicilor bugetare.

| (5) | În ciuda deteriorării poziției bugetare în 2007, obiectivul pe termen mediu (OTM), reprezentat de o poziție echilibrată în termeni structurali (altfel spus, soldul ajustat ciclic excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare), a fost, în ansamblu, atins. Strategia evidențiată în program presupune o deteriorare a soldului structural în 2008. Calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, este de așteptat ca excedentul structural de 0,5 % din PIB în 2007 să se transforme într-un deficit de aproximativ 0,5 % din PIB în 2008 și să scadă treptat în anii următori, atingând în 2010 un deficit de 0,75 % din PIB.
  Se estimează că soldul bugetar efectiv va cunoaște o scădere de la un excedent de 0,5 % din PIB în 2007 la un deficit de circa 1 % pentru restul perioadei din program. Pornind de la rezultatele sub așteptări înregistrate în 2007 (mai mici cu 0,75 puncte procentuale din PIB) și într-un context macroeconomic mai nefavorabil, obiectivele bugetare efective pentru 2008-2009 sunt în mod evident inferioare față de actualizarea precedentă (cu 1,75 puncte procentuale din PIB). Pentru 2008, programul prevede continuarea diminuării nivelului veniturilor, componenta fiscală a creșterii fiind mai puțin pregnantă, alături de înregistrarea unei creșteri a cheltuielilor, ca urmare a deciziilor privind cheltuielile în 2007 și în anii anteriori, precum și a celor anunțate în bugetul pentru 2008. Previziunile bugetare pentru 2009 și 2010 includ în mod explicit provizioane nealocate pentru situații neprevăzute, în valoare de 0,4 %, respectiv 0,8 % din PIB. În 2009 și 2010, se prevede o continuare a diminuării nivelului veniturilor, deși într-un ritm mai puțin rapid, în timp ce este de așteptat o stabilizare a nivelului cheltuielilor în ansamblu în 2009 și o scădere a acestuia în 2010. În ciuda deteriorării mediului economic și fiscal, se estimează că, în perioada programului, va avea loc o creștere a cheltuielilor pentru investiții ca procentaj din PIB, ceea ce ar putea avea un efect pozitiv asupra potențialului productiv pe termen lung al economiei. |
| --- | --- |

(5)

În ciuda deteriorării poziției bugetare în 2007, obiectivul pe termen mediu (OTM), reprezentat de o poziție echilibrată în termeni structurali (altfel spus, soldul ajustat ciclic excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare), a fost, în ansamblu, atins. Strategia evidențiată în program presupune o deteriorare a soldului structural în 2008. Calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, este de așteptat ca excedentul structural de 0,5 % din PIB în 2007 să se transforme într-un deficit de aproximativ 0,5 % din PIB în 2008 și să scadă treptat în anii următori, atingând în 2010 un deficit de 0,75 % din PIB.

Se estimează că soldul bugetar efectiv va cunoaște o scădere de la un excedent de 0,5 % din PIB în 2007 la un deficit de circa 1 % pentru restul perioadei din program. Pornind de la rezultatele sub așteptări înregistrate în 2007 (mai mici cu 0,75 puncte procentuale din PIB) și într-un context macroeconomic mai nefavorabil, obiectivele bugetare efective pentru 2008-2009 sunt în mod evident inferioare față de actualizarea precedentă (cu 1,75 puncte procentuale din PIB). Pentru 2008, programul prevede continuarea diminuării nivelului veniturilor, componenta fiscală a creșterii fiind mai puțin pregnantă, alături de înregistrarea unei creșteri a cheltuielilor, ca urmare a deciziilor privind cheltuielile în 2007 și în anii anteriori, precum și a celor anunțate în bugetul pentru 2008. Previziunile bugetare pentru 2009 și 2010 includ în mod explicit provizioane nealocate pentru situații neprevăzute, în valoare de 0,4 %, respectiv 0,8 % din PIB. În 2009 și 2010, se prevede o continuare a diminuării nivelului veniturilor, deși într-un ritm mai puțin rapid, în timp ce este de așteptat o stabilizare a nivelului cheltuielilor în ansamblu în 2009 și o scădere a acestuia în 2010. În ciuda deteriorării mediului economic și fiscal, se estimează că, în perioada programului, va avea loc o creștere a cheltuielilor pentru investiții ca procentaj din PIB, ceea ce ar putea avea un efect pozitiv asupra potențialului productiv pe termen lung al economiei.

| (6) | Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate în 2008. Cu toate acestea, pentru anii următori, nu există suficiente informații cu privire la măsurile generale care ar trebui luate pentru a menține creșterea cheltuielilor sub nivelul de creștere a PIB-ului nominal, în special în ceea ce privește salariile din administrația publică și prestațiile sociale, care au crescut substanțial ca procent din PIB în ultimii ani. În afară de aceasta, există, de asemenea, riscuri în ceea ce privește veniturile asociate angajamentelor anterioare de reducere a ratelor impozitelor și ale contribuțiilor sociale. De asemenea, deși includerea în previziunile bugetare a provizioanelor pentru situații neprevăzute ar putea reflecta o planificare prudentă, nu se poate exclude posibilitatea ca acestea să fie utilizate pentru măsuri ulterioare de reducere a veniturilor și/sau de creștere a cheltuielilor. Rezultatele bune ale Irlandei trebuie evaluate în contextul acestor factori, întrucât rezultatele sale bugetare au fost în general mai bune decât cele prevăzute în programele de stabilitate recente. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate în 2008. Cu toate acestea, pentru anii următori, nu există suficiente informații cu privire la măsurile generale care ar trebui luate pentru a menține creșterea cheltuielilor sub nivelul de creștere a PIB-ului nominal, în special în ceea ce privește salariile din administrația publică și prestațiile sociale, care au crescut substanțial ca procent din PIB în ultimii ani. În afară de aceasta, există, de asemenea, riscuri în ceea ce privește veniturile asociate angajamentelor anterioare de reducere a ratelor impozitelor și ale contribuțiilor sociale. De asemenea, deși includerea în previziunile bugetare a provizioanelor pentru situații neprevăzute ar putea reflecta o planificare prudentă, nu se poate exclude posibilitatea ca acestea să fie utilizate pentru măsuri ulterioare de reducere a veniturilor și/sau de creștere a cheltuielilor. Rezultatele bune ale Irlandei trebuie evaluate în contextul acestor factori, întrucât rezultatele sale bugetare au fost în general mai bune decât cele prevăzute în programele de stabilitate recente.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară a programului poate fi insuficientă pentru menținerea OTM după 2008. OTM ar putea fi atins, în ansamblu, în 2008, însă orientarea fiscală ulterioară ar putea implica îndepărtarea soldului structural de OTM, ceea ce ar fi contrar Pactului de stabilitate și creștere — și Consiliul ia notă de faptul că acest lucru nu ar fi conform nici cu orientările adoptate de Eurogroup în aprilie 2007 cu privire la politicile bugetare —, cu excepția situației în care marjele prevăzute în program ca provizioane pentru situații neprevăzute rămân neutilizate, ceea ce se traduce printr-o poziție fiscală considerabil mai bună și/sau o moderare a cheltuielilor mai accentuată decât cea indicată în program. În acest caz, efortul structural ar trebui consolidat, în vederea atingerii OTM și a respectării pactului. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară a programului poate fi insuficientă pentru menținerea OTM după 2008. OTM ar putea fi atins, în ansamblu, în 2008, însă orientarea fiscală ulterioară ar putea implica îndepărtarea soldului structural de OTM, ceea ce ar fi contrar Pactului de stabilitate și creștere — și Consiliul ia notă de faptul că acest lucru nu ar fi conform nici cu orientările adoptate de Eurogroup în aprilie 2007 cu privire la politicile bugetare —, cu excepția situației în care marjele prevăzute în program ca provizioane pentru situații neprevăzute rămân neutilizate, ceea ce se traduce printr-o poziție fiscală considerabil mai bună și/sau o moderare a cheltuielilor mai accentuată decât cea indicată în program. În acest caz, efortul structural ar trebui consolidat, în vederea atingerii OTM și a respectării pactului.

| (8) | Irlanda pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației este cu mult peste media din UE, în special ca urmare a unei creșteri relativ mari, conform previziunilor, a cheltuielilor cu pensiile în deceniile următoare, influențată parțial de maturizarea sistemului de pensii. Cu toate acestea, nivelul datoriei brute este cu mult sub 60 % din PIB în 2007 și, pentru prefinanțarea parțială a cheltuielilor viitoare cu pensiile, activele se acumulează în fondul național de rezervă pentru pensii. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, deși mai slabă decât cea din programul anterior, contribuie totuși la contrabalansarea impactului bugetar estimat pe termen lung al îmbătrânirii populației. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a compensa viitoarele presiuni legate de cheltuieli. Pe lângă aceasta, evoluțiile soldului structural prevăzut în program până în 2010 ar putea spori riscurile în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Prin urmare, menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de reducere a creșterii semnificative a cheltuielilor asociate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Irlanda pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației este cu mult peste media din UE, în special ca urmare a unei creșteri relativ mari, conform previziunilor, a cheltuielilor cu pensiile în deceniile următoare, influențată parțial de maturizarea sistemului de pensii. Cu toate acestea, nivelul datoriei brute este cu mult sub 60 % din PIB în 2007 și, pentru prefinanțarea parțială a cheltuielilor viitoare cu pensiile, activele se acumulează în fondul național de rezervă pentru pensii. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, deși mai slabă decât cea din programul anterior, contribuie totuși la contrabalansarea impactului bugetar estimat pe termen lung al îmbătrânirii populației. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a compensa viitoarele presiuni legate de cheltuieli. Pe lângă aceasta, evoluțiile soldului structural prevăzut în program până în 2010 ar putea spori riscurile în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Prin urmare, menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de reducere a creșterii semnificative a cheltuielilor asociate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate pare a fi conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Programul de stabilitate nu furnizează informații detaliate despre modul în care efectele bugetare ale măsurilor cuprinse în raportul de punere în aplicare sunt luate în considerare în cadrul programului. Cu toate acestea, ambele documente subliniază rolul central al Pactului de stabilitate și creștere în furnizarea cadrului pentru politici fiscale durabile în Irlanda, în timp ce punerea în aplicare a planului național de dezvoltare pentru perioada 2007-2013 (pentru investiții, în special în infrastructură) este evidențiată în ambele documente ca reprezentând prioritatea cheie a guvernului. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pare a fi conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Programul de stabilitate nu furnizează informații detaliate despre modul în care efectele bugetare ale măsurilor cuprinse în raportul de punere în aplicare sunt luate în considerare în cadrul programului. Cu toate acestea, ambele documente subliniază rolul central al Pactului de stabilitate și creștere în furnizarea cadrului pentru politici fiscale durabile în Irlanda, în timp ce punerea în aplicare a planului național de dezvoltare pentru perioada 2007-2013 (pentru investiții, în special în infrastructură) este evidențiată în ambele documente ca reprezentând prioritatea cheie a guvernului.

| (10) | Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare, publicate în contextul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare, publicate în contextul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că Irlanda se confruntă cu mai multe provocări macroeconomice în tranziția sa către o perioadă de creștere economică mai redusă, legate în principal de revenirea la activități mai durabile în sectorul imobiliar. Scăderea cererii interne a fost însoțită în ultimii ani de pierderi la nivelul cotelor de piață la export, ca urmare a provocărilor privind competitivitatea prețurilor. Se estimează că poziția fiscală va înregistra o deteriorare semnificativă în perioada 2007-2008, după ce a înregistrat un excedent considerabil în 2006. Se așteaptă ca Irlanda să înregistreze în continuare un excedent pentru anul 2007, însă programul prevede că poziția structurală va intra în deficit în 2008, iar acest deficit va crește ușor în perioada ulterioară. Riscurile asociate previziunilor bugetare sunt în linii mari neutre în 2008, dar începând cu 2009 rezultatele ar putea fi mai slabe decât previziunile, în absența unor mecanisme adecvate de control al cheltuielilor. OTM ar putea fi atins, în ansamblu, în 2008, însă ulterior respectarea acestuia ar fi posibilă cu condiția ca marjele prevăzute în program ca provizioane pentru situații neprevăzute să rămână neutilizate. De asemenea, în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, nivelul datoriei publice este scăzut, însă Irlanda se confruntă cu un risc mediu determinat de efectul estimat al îmbătrânirii populației asupra cheltuielilor cu pensiile. Abordarea riscurilor macroeconomice, evitându-se în același timp o deteriorare a situației fiscale, va reprezenta principala provocare pentru autorități.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Irlanda este invitată:

| (i) | să respecte OTM în 2008 și ulterior, prin menținerea unui control strict al cheltuielilor; |
| --- | --- |

(i)

să respecte OTM în 2008 și ulterior, prin menținerea unui control strict al cheltuielilor;

| (ii) | să îmbunătățească, în vederea creșterii considerabile prevăzute a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin punerea în aplicare a reformelor necesare ale sistemului de pensii. |
| --- | --- |

(ii)

să îmbunătățească, în vederea creșterii considerabile prevăzute a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin punerea în aplicare a reformelor necesare ale sistemului de pensii.

De asemenea, Consiliul ia notă de faptul că astfel de acțiuni ar fi conforme orientărilor privind politicile fiscale formulate de Eurogroup în aprilie 2007.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS dec. 2007 | 5,7 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 |
| COM nov. 2007 | 5,7 | 4,9 | 3,5 | 3,8 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS dec. 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 |
| COM nov. 2007 | 2,7 | 2,8 | 2,2 | 2,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PS dec. 2007 | – 0,2 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 |
| COM nov. 2007 (6) | – 0,5 | – 0,7 | – 1,2 | – 1,3 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 4,2 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 |
| COM nov. 2007 | – 4,0 | – 4,5 | – 4,3 | – 4,2 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 3,4 | – 4,3 | – 4,0 | – 3,5 | n.a. |
| Soldul administrației publice
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 |
| COM nov. 2007 | 2,9 | 0,9 | – 0,2 | – 0,6 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 3,9 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | 3,9 | 1,8 | 0,7 | 0,4 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 3,0 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| COM nov. 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 2,9 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 |
| COM nov. 2007 | 3,1 | 1,2 | 0,3 | 0,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 25,1 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 |
| COM nov. 2007 | 25,1 | 25,2 | 26,9 | 28,5 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM), elaborate pe baza unui pre-buget; calculele serviciilor Comisiei (bazate pe estimări pre-bugetare). |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PS dec. 2007

5,7

4,8

3,0

3,5

4,1

COM nov. 2007

5,7

4,9

3,5

3,8

n.a.

PS dec. 2006

5,4

5,3

4,6

4,1

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS dec. 2007

2,7

2,8

2,4

2,0

1,8

COM nov. 2007

2,7

2,8

2,2

2,0

n.a.

PS dec. 2006

2,7

2,6

2,0

1,7

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

PS dec. 2007

– 0,2

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

COM nov. 2007 (6)

– 0,5

– 0,7

– 1,2

– 1,3

n.a.

PS dec. 2006

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 4,2

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

COM nov. 2007

– 4,0

– 4,5

– 4,3

– 4,2

n.a.

PS dec. 2006

– 3,4

– 4,3

– 4,0

– 3,5

n.a.

Soldul administrației publice

(% din PIB)

PS dec. 2007

2,9

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

COM nov. 2007

2,9

0,9

– 0,2

– 0,6

n.a.

PS dec. 2006

2,3

1,2

0,9

0,6

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PS dec. 2007

3,9

1,4

0,0

– 0,1

0,0

COM nov. 2007

3,9

1,8

0,7

0,4

n.a.

PS dec. 2006

3,3

2,3

1,8

1,6

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS dec. 2007

3,0

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

COM nov. 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

n.a.

PS dec. 2006

2,8

1,8

1,8

1,6

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS dec. 2007

2,9

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

COM nov. 2007

3,1

1,2

0,3

0,0

n.a.

PS dec. 2006

2,7

1,8

1,8

1,6

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS dec. 2007

25,1

25,1

25,9

27,6

28,7

COM nov. 2007

25,1

25,2

26,9

28,5

n.a.

PS dec. 2006

25,1

23,0

22,4

21,9

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM), elaborate pe baza unui pre-buget; calculele serviciilor Comisiei (bazate pe estimări pre-bugetare).

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi accesate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă.

(3)  JO C 70, 27.3.2007, p. 1.

(4)  În special, în ceea ce privește datele obligatorii, au fost omise doar ratele dobânzii pe termen scurt. În ceea ce privește datele opționale, omisiunile se referă la soldul sectorial și la cheltuielile administrației publice pe funcții.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, potrivit calculelor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor incluse în program.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,9 %, 5,2 %, 4,1 % și, respectiv, 3,8 % în perioada 2006-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,1 % din PIB în 2006 și 0,2 % în 2007 (toate conduc la creșterea excedentului) conform celui mai recent program și 0,0 % din PIB în 2006 și 0,0 % în 2007 în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei. Conform informațiilor prezentate de autoritățile naționale, acestea reprezintă impactul (i) unor venituri suplimentare asigurate prin investigații speciale ale autorităților fiscale; și (ii) al plății unei „taxe de ieșire” asociate conturilor de economii speciale (SSIA). Aceste măsuri cu caracter excepțional au fost excluse din previziunile din toamnă în absența unor informații detaliate. În program nu se furnizează informații privind măsurile cu caracter excepțional pentru perioada 2008-2010.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM), elaborate pe baza unui pre-buget; calculele serviciilor Comisiei (bazate pe estimări pre-bugetare).

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/15

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere de Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2007-2010 (2) și formulează noi recomandări pentru evoluțiile ulterioare până în 2015. |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008 Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2007-2010 (2) și formulează noi recomandări pentru evoluțiile ulterioare până în 2015.

| (2) | În ultimii ani, economia daneză a fost caracterizată de o creștere puternică a PIB-ului real, de îmbunătățiri vizibile în materie de ocupare a forței de muncă, de un nivel ridicat de utilizare a capacităților, de o inflație scăzută și de un curs de schimb stabil în cadrul ERM II.
  Cu toate acestea, în cursul anului trecut, activitatea economică a început să fie afectată de constrângeri legate de capacități și au apărut semne de creștere a prețurilor și a inflației salariale. Deși balanța externă prezintă în continuare un excedent, există o preocupare crescândă pentru impactul intensificării presiunii costurilor și al deficitului forței de muncă asupra competitivității. Finanțele publice rămân solide, înregistrând în continuare excedente publice și o diminuare continuă a datoriei. În acest moment, cea mai mare provocare pentru politica fiscală este menținerea unei strategii fiscale prudente, astfel încât să se evite creșterea presiunii de pe piața forței de muncă. Asigurarea respectării limitelor de cheltuieli, în special în perioadele cu venituri ridicate, reprezintă o altă provocare importantă, în special având în vedere ambițiile guvernului de a asigura viabilitatea fiscală. |
| --- | --- |

(2)

În ultimii ani, economia daneză a fost caracterizată de o creștere puternică a PIB-ului real, de îmbunătățiri vizibile în materie de ocupare a forței de muncă, de un nivel ridicat de utilizare a capacităților, de o inflație scăzută și de un curs de schimb stabil în cadrul ERM II.

Cu toate acestea, în cursul anului trecut, activitatea economică a început să fie afectată de constrângeri legate de capacități și au apărut semne de creștere a prețurilor și a inflației salariale. Deși balanța externă prezintă în continuare un excedent, există o preocupare crescândă pentru impactul intensificării presiunii costurilor și al deficitului forței de muncă asupra competitivității. Finanțele publice rămân solide, înregistrând în continuare excedente publice și o diminuare continuă a datoriei. În acest moment, cea mai mare provocare pentru politica fiscală este menținerea unei strategii fiscale prudente, astfel încât să se evite creșterea presiunii de pe piața forței de muncă. Asigurarea respectării limitelor de cheltuieli, în special în perioadele cu venituri ridicate, reprezintă o altă provocare importantă, în special având în vedere ambițiile guvernului de a asigura viabilitatea fiscală.

| (3) | Conform programului, economia daneză se află în punctul culminant al ciclului de activitate și urmează să se confrunte cu o perioadă de creștere mai moderată. Prin urmare, se estimează o diminuare a ratei de creștere a PIB-ului real de la 2 % în 2007 la o medie de 1 % pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în acest moment (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile de creștere în 2008 și pe estimări precaute pentru perioada următoare, determinate de ipoteza aflată la baza actualizării care prevede o deviație PIB pozitivă majoră (calculată printr-o metodologie națională) (4) ce urmează să se încheie în jurul anului 2011. Previziunile programului indică valori scăzute în ceea ce privește inflația și creșterea salariilor, în special pentru anul 2009, ținând seama de presiunile salariale interne și de tendințele globale. Cu toate acestea, stabilitatea prețurilor ar trebui să se mențină în decursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(3)

Conform programului, economia daneză se află în punctul culminant al ciclului de activitate și urmează să se confrunte cu o perioadă de creștere mai moderată. Prin urmare, se estimează o diminuare a ratei de creștere a PIB-ului real de la 2 % în 2007 la o medie de 1 % pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în acest moment (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile de creștere în 2008 și pe estimări precaute pentru perioada următoare, determinate de ipoteza aflată la baza actualizării care prevede o deviație PIB pozitivă majoră (calculată printr-o metodologie națională) (4) ce urmează să se încheie în jurul anului 2011. Previziunile programului indică valori scăzute în ceea ce privește inflația și creșterea salariilor, în special pentru anul 2009, ținând seama de presiunile salariale interne și de tendințele globale. Cu toate acestea, stabilitatea prețurilor ar trebui să se mențină în decursul perioadei de programare.

| (4) | Pentru anul 2007, excedentul general public este estimat la 4 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, față de un obiectiv de 2,8 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Această supraperformanță este determinată de un efect de bază pozitiv și semnificativ datând din anul 2006, datorat unei creșteri peste așteptări a ratei ocupării forței de muncă și a veniturilor provenite din activitățile legate de gaze și petrol din Marea Nordului.
  Programul existent anticipează un excedent de 3,8 % din PIB, dar, pe baza unor informații mai recente (5), se preconizează obținerea unor venituri mai mari cu 0,5 punct procentual din PIB față de estimări, iar excedentul urmează să fie revizuit în sus, în consecință (la aproximativ 4,5 % din PIB). |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2007, excedentul general public este estimat la 4 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, față de un obiectiv de 2,8 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Această supraperformanță este determinată de un efect de bază pozitiv și semnificativ datând din anul 2006, datorat unei creșteri peste așteptări a ratei ocupării forței de muncă și a veniturilor provenite din activitățile legate de gaze și petrol din Marea Nordului.

Programul existent anticipează un excedent de 3,8 % din PIB, dar, pe baza unor informații mai recente (5), se preconizează obținerea unor venituri mai mari cu 0,5 punct procentual din PIB față de estimări, iar excedentul urmează să fie revizuit în sus, în consecință (la aproximativ 4,5 % din PIB).

| (5) | Având ca obiectiv general asigurarea viabilității fiscale, strategia bugetară are ca scop principal să mențină excedente ridicate, dar care vor scădea rapid [de la 3,8 % din PIB în 2007 la 3 % în 2008 și la 1,2 % în 2010 (6)], în contextul unei înrăutățiri a condițiilor ciclice. Obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară se revizuiește în sus (7) cu 0,25 punct procentual din PIB spre un excedent structural (respectiv, excedente ajustate ciclic, excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare) variind între 0,75 % și 1,75 % din PIB. Obiectivul pe termen mediu va fi respectat pe deplin în perioada de programare. Traiectoria excedentului efectiv este în general similară cu actualizarea anterioară, deși se pornește de la un excedent mai mare, într-un context macroeconomic în general comparabil. Strategia se bazează pe aplicarea în continuare a înghețării impozitelor (8) și a reducerii cheltuielilor și preconizează anumite reduceri fiscale. În vederea reducerii cheltuielilor, se fixează limite anuale pentru creșterea cheltuielilor reale de consum ale sectorului public (care se reduc din ce în ce mai mult, de la 1,75 % în 2008 la 1 % în 2009-2010), precum și o limită de 26,5 % din PIB-ul ajustat ciclic pentru cheltuielile nominale de consum ale sectorului public, către 2015. Se preconizează că soldul structural calculat conform metodologiei stabilite de comun acord va rămâne în mare măsură neschimbat la valoarea de 3,5 % în perioada 2007-2008 și va scădea la 2,5 % în intervalul 2009-2010 (9). Programul indică excedente mai scăzute în 2015, deoarece se așteaptă manifestarea efectelor îmbătrânirii populației și se preconizează diminuarea surselor de venituri din Marea Nordului. |
| --- | --- |

(5)

Având ca obiectiv general asigurarea viabilității fiscale, strategia bugetară are ca scop principal să mențină excedente ridicate, dar care vor scădea rapid [de la 3,8 % din PIB în 2007 la 3 % în 2008 și la 1,2 % în 2010 (6)], în contextul unei înrăutățiri a condițiilor ciclice. Obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară se revizuiește în sus (7) cu 0,25 punct procentual din PIB spre un excedent structural (respectiv, excedente ajustate ciclic, excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare) variind între 0,75 % și 1,75 % din PIB. Obiectivul pe termen mediu va fi respectat pe deplin în perioada de programare. Traiectoria excedentului efectiv este în general similară cu actualizarea anterioară, deși se pornește de la un excedent mai mare, într-un context macroeconomic în general comparabil. Strategia se bazează pe aplicarea în continuare a înghețării impozitelor (8) și a reducerii cheltuielilor și preconizează anumite reduceri fiscale. În vederea reducerii cheltuielilor, se fixează limite anuale pentru creșterea cheltuielilor reale de consum ale sectorului public (care se reduc din ce în ce mai mult, de la 1,75 % în 2008 la 1 % în 2009-2010), precum și o limită de 26,5 % din PIB-ul ajustat ciclic pentru cheltuielile nominale de consum ale sectorului public, către 2015. Se preconizează că soldul structural calculat conform metodologiei stabilite de comun acord va rămâne în mare măsură neschimbat la valoarea de 3,5 % în perioada 2007-2008 și va scădea la 2,5 % în intervalul 2009-2010 (9). Programul indică excedente mai scăzute în 2015, deoarece se așteaptă manifestarea efectelor îmbătrânirii populației și se preconizează diminuarea surselor de venituri din Marea Nordului.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune decât estimările din program, în special în ceea ce privește rezultatul peste așteptări din 2007, așa cum se arată în proiectul de buget pentru 2008 prezentat la 5 februarie 2008. Bilanțul satisfăcător în materie de excedente substanțiale, care sunt deseori revizuite în sus datorită unor venituri neașteptate, și perspectiva macroeconomică precaută din 2009 contrabalansează riscul legat de bilanțul mai puțin bun în ceea ce privește respectarea limitelor de creștere a cheltuielilor de consum public. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai bune decât estimările din program, în special în ceea ce privește rezultatul peste așteptări din 2007, așa cum se arată în proiectul de buget pentru 2008 prezentat la 5 februarie 2008. Bilanțul satisfăcător în materie de excedente substanțiale, care sunt deseori revizuite în sus datorită unor venituri neașteptate, și perspectiva macroeconomică precaută din 2009 contrabalansează riscul legat de bilanțul mai puțin bun în ceea ce privește respectarea limitelor de creștere a cheltuielilor de consum public.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscului, strategia bugetară a programului permite atingerea fără probleme a OTM de-a lungul perioadei de programare, așa cum se preconizează în program. Orientarea de politică fiscală prezentată în program este în mare parte conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere pe tot parcursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscului, strategia bugetară a programului permite atingerea fără probleme a OTM de-a lungul perioadei de programare, așa cum se preconizează în program. Orientarea de politică fiscală prezentată în program este în mare parte conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere pe tot parcursul perioadei de programare.

| (8) | În cazul Danemarcei, riscul privind viabilitatea finanțelor publice pare a fi la un nivel scăzut. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut decât impactul mediu din UE, în special datorită reformei sistemului de pensii care a fost inclusă în Acordul pentru protecția socială (10). De asemenea, poziția bugetară din 2007, astfel cum a fost estimată în program, cu un excedent structural ridicat, contribuie la reducerea datoriei brute. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu va contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

În cazul Danemarcei, riscul privind viabilitatea finanțelor publice pare a fi la un nivel scăzut. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut decât impactul mediu din UE, în special datorită reformei sistemului de pensii care a fost inclusă în Acordul pentru protecția socială (10). De asemenea, poziția bugetară din 2007, astfel cum a fost estimată în program, cu un excedent structural ridicat, contribuie la reducerea datoriei brute. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu va contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență pare conform cu raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. Atât programul, cât și raportul de punere în aplicare au la bază strategia economică „Spre noi obiective — Danemarca 2015”, prezentată de guvern în august 2007. Sunt luate în considerare în mod explicit efectele asupra finanțelor publice pe care le vor avea măsurile majore de reformă, precum strategia energetică preconizată și așa-numitul „Fond de calitate” pentru investiții în serviciile publice (în special sănătate, îngrijirea copiilor și a vârstnicilor). |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare conform cu raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. Atât programul, cât și raportul de punere în aplicare au la bază strategia economică „Spre noi obiective — Danemarca 2015”, prezentată de guvern în august 2007. Sunt luate în considerare în mod explicit efectele asupra finanțelor publice pe care le vor avea măsurile majore de reformă, precum strategia energetică preconizată și așa-numitul „Fond de calitate” pentru investiții în serviciile publice (în special sănătate, îngrijirea copiilor și a vârstnicilor).

| (10) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită pentru prezentarea de date privind programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează aproape toate datele solicitate, precum și cea mai mare parte din datele opționale (11). |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită pentru prezentarea de date privind programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează aproape toate datele solicitate, precum și cea mai mare parte din datele opționale (11).

Concluzia generală este că programul vizează menținerea unei poziții bugetare solide în contextul respectării OTM pe parcursul întregii perioade, coerentă cu obiectivul de viabilitate fiscală pe termen lung. În condițiile în care se prevăd excedente ridicate, dar în scădere rapidă, în perioada de programare, obiectivele bugetare par precaute, ținând seama de rezultatele peste așteptări din 2007 și de cele mai recente previziuni. Se apreciază că riscul asupra viabilității pe termen lung este scăzut. Pentru perioada prezentă, cea mai mare dificultate constă în găsirea unei combinații potrivite de politici structurale și macroeconomice de natură să reducă deficitul de forță de muncă și presiunea amenințătoare a costurilor. Trebuie să se identifice și să se pună în aplicare noi măsuri pentru a stimula oferta de forță de muncă. În același timp, strategia fiscală trebuie analizată cu atenție pentru a se evita prociclicitatea. Prin urmare, limitarea creșterii cheltuielilor de consum public, așa cum se prevede în program, rămâne o prioritate absolută.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC dec. 2007 | 3,5 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 |
| COM nov. 2007 | 3,5 | 1,9 | 1,3 | 1,4 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 |
| COM nov. 2007 | 1,9 | 1,7 | 2,4 | 2,4 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| Deviația PIB (12)

  (% din PIB-ul potențial) | PC dec. 2007 | 1,2 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 |
| COM nov. 2007 (13) | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 2,4 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 |
| COM nov. 2007 | 2,4 | 1,2 | 0,7 | 0,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 1,6 | 1,7 | 1,3 | 1,2 | 1,3 |
| Soldul general al administrației publice
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 4,6 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 |
| COM nov. 2007 | 4,6 | 4,0 | 3,0 | 2,5 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 6,2 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 |
| COM nov. 2007 | 6,2 | 5,3 | 4,3 | 3,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 4,7 | 4,3 | 3,3 | 2,5 | 1,8 |
| Sold ajustat ciclic (12)

  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 3,8 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 |
| COM nov. 2007 | 3,9 | 3,6 | 3,2 | 3,0 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Sold structural (14)

  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 2,7 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2007 | 3,6 | 3,2 | 3,4 | 3,0 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 30,1 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 |
| COM nov. 2007 | 30,3 | 25,0 | 20,9 | 17,5 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PC dec. 2007

3,5

2,0

1,3

1,1

0,5

COM nov. 2007

3,5

1,9

1,3

1,4

n.a.

PC dec. 2006

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2007

1,9

1,7

2,4

1,6

1,9

COM nov. 2007

1,9

1,7

2,4

2,4

n.a.

PC dec. 2006

2,0

1,8

1,7

1,8

1,7

Deviația PIB (12)

(% din PIB-ul potențial)

PC dec. 2007

1,2

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

COM nov. 2007 (13)

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

n.a.

PC dec. 2006

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC dec. 2007

2,4

1,7

1,3

1,9

2,2

COM nov. 2007

2,4

1,2

0,7

0,6

n.a.

PC dec. 2006

1,6

1,7

1,3

1,2

1,3

Soldul general al administrației publice

(% din PIB)

PC dec. 2007

4,6

3,8

3,0

2,0

1,2

COM nov. 2007

4,6

4,0

3,0

2,5

n.a.

PC dec. 2006

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

Sold primar

(% din PIB)

PC dec. 2007

6,2

5,2

4,2

3,0

2,1

COM nov. 2007

6,2

5,3

4,3

3,6

n.a.

PC dec. 2006

4,7

4,3

3,3

2,5

1,8

Sold ajustat ciclic (12)

(% din PIB)

PC dec. 2007

3,8

3,1

2,8

2,3

2,2

COM nov. 2007

3,9

3,6

3,2

3,0

n.a.

PC dec. 2006

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

Sold structural (14)

(% din PIB)

PC dec. 2007

2,7

3,5

3,4

2,5

2,5

COM nov. 2007

3,6

3,2

3,4

3,0

n.a.

PC dec. 2006

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2007

30,1

25,6

21,6

19,2

18,6

COM nov. 2007

30,3

25,0

20,9

17,5

n.a.

PC dec. 2006

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în acest text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În contextul formării unui nou guvern după alegerile generale din noiembrie, actualizarea a fost prezentată la mai mult de trei săptămâni de la termenul de 1 decembrie prevăzut în codul de conduită.

(3)  Evaluarea ține seama în special de previziunile din toamna anului 2007 ale serviciilor Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă.

(4)  Utilizarea metodologiei naționale, diferită de metodologia stabilită de comun acord, conduce la valori mai mari ale deviației PIB (din cauza unei valori estimate mai mici a creșterii potențiale).

(5)  Perspectivele bugetare anexate la proiectul de buget prezentat la 5 februarie 2008.

(6)  În previziunea care însoțește noul proiect de buget pentru anul 2008, publicată de Ministerul danez al finanțelor la 5 februarie 2008, excedentele sunt revizuite în sus la 4,4 % din PIB în 2007, la 3,7 % în 2008 și la 2,7 % în 2009.

(7)  Acest fapt se datorează menținerii probabile a suspendării „contribuției speciale de pensie” și după anul 2008, care generase anterior o deducere din impozitul pe venit în cazul economiilor pentru pensii private de ordinul a 0,25 % din PIB. Prin urmare, este planificată o creștere a OTM echivalentă cu creșterea rezultată a venitului din impozite.

(8)  Înghețarea impozitelor presupune ca din 2002 să nu se mai poată mări nici rata impozitelor directe, nici cea a impozitelor indirecte, indiferent dacă acestea sunt definite în termeni nominali sau procentuali.

(9)  Existența unor diferențe în definirea măsurilor excepționale și a măsurilor temporare face dificilă compararea estimărilor soldului structural cu previziunile serviciilor Comisiei.

(10)  Prin „Acordul privind prosperitatea, protecția socială și investițiile pentru viitor”, încheiat de guvern în iunie 2006, vârsta standard de pensionare a fost modificată de la 65 la 67 de ani, iar vârsta pentru pensionare anticipată de la 60 la 62 de ani, pentru următorii 20 de ani. Din 2025, limitele de vârstă vor fi indexate în funcție de evoluția speranței de viață.

(11)  Cu toate acestea, datele privind veniturile și cheltuielile totale, precum și unele subcomponente nu corespund cu definițiile armonizate. Lipsesc din datele opționale specificațiile privind ajustările stoc-flux.

(12)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(13)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,2 %, 2,3 %, 2,2 % și, respectiv, 2 % în perioada 2006-2009.

(14)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile excepționale și alte măsuri temporare reprezintă 1,1 % din PIB în 2006 (antrenând o creștere a excedentelor) și 0,4 %, 0,6 %, 0,2 % și, respectiv, 0,3 % din PIB în perioada 2007-2010 (antrenând toate o reducere a excedentelor), în conformitate cu cel mai recent program, 0,3 % din PIB atât în 2006, cât și în 2007 (antrenând o creștere a excedentelor), și 0,2 % în 2008 (antrenând o reducere a excedentelor) în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei. Cu toate acestea, programul folosește o definiție diferită a unei măsuri excepționale, întrucât serviciile Comisiei nu consideră că variațiile temporare ale veniturilor identificate în program sunt elemente excepționale.

Sursa:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/19

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2007-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2007-2010 (2).

| (2) | În ultimii ani, Lituania a cunoscut o perioadă de creștere puternică, determinată în principal de cererea internă. Condițiile monetare au fost favorabile, având în vedere gradul înalt de „euroizare”, în contextul regimului consiliului monetar din cadrul ERM II.
  În absența unor măsuri suficiente de limitare a creditării interne excesive, expansiunea rapidă a creditelor facilitată de intensificarea serviciilor financiare a sporit consumul privat și investițiile în domeniul imobiliar. Cu toate acestea, au apărut insuficiențe ale capacității de producție, întrucât emigrația și creșterea economică puternică au dus la un deficit de forță de muncă, agravat de lipsa calificărilor adecvate și de rate de participare scăzute, precum și de costuri tot mai mari. Creșterea tot mai rapidă a salariilor care depășește productivitatea duce la o inflație rapidă și la o scădere a competitivității prețurilor. Chiar dacă performanțele la export rămân solide, deficitul extern a crescut rapid, deoarece cererea internă a generat o creștere a importurilor, sporind vulnerabilitatea externă. În acest context, politica fiscală nu a răspuns la dezechilibrele macroeconomice emergente: soldul administrației publice a rămas în deficit și, în absența unor plafoane obligatorii de cheltuieli pe termen mediu, veniturile ocazionale au fost sistematic cheltuite. Stimulentele și scutirile fiscale au contribuit la avântul pieței imobiliare și, astfel, la supraîncălzire, cu toate că, mai recent, reducerea disponibilității creditelor contribuie la ajustările necesare. O politică bugetară mai strictă și reformele structurale ale pieței muncii și ale sistemului educațional, consolidând în continuare oferta, vor contribui în mare măsură la rezolvarea dezechilibrelor interne și externe și la atragerea investițiilor străine, asigurându-se astfel un proces durabil de recuperare a decalajelor. Acest lucru este deosebit de important, ținând seama de numărul limitat de instrumente de politică pe care Lituania le are la dispoziție în contextul constrângerilor impuse de regimul său de politică monetară. |
| --- | --- |

(2)

În ultimii ani, Lituania a cunoscut o perioadă de creștere puternică, determinată în principal de cererea internă. Condițiile monetare au fost favorabile, având în vedere gradul înalt de „euroizare”, în contextul regimului consiliului monetar din cadrul ERM II.

În absența unor măsuri suficiente de limitare a creditării interne excesive, expansiunea rapidă a creditelor facilitată de intensificarea serviciilor financiare a sporit consumul privat și investițiile în domeniul imobiliar. Cu toate acestea, au apărut insuficiențe ale capacității de producție, întrucât emigrația și creșterea economică puternică au dus la un deficit de forță de muncă, agravat de lipsa calificărilor adecvate și de rate de participare scăzute, precum și de costuri tot mai mari. Creșterea tot mai rapidă a salariilor care depășește productivitatea duce la o inflație rapidă și la o scădere a competitivității prețurilor. Chiar dacă performanțele la export rămân solide, deficitul extern a crescut rapid, deoarece cererea internă a generat o creștere a importurilor, sporind vulnerabilitatea externă. În acest context, politica fiscală nu a răspuns la dezechilibrele macroeconomice emergente: soldul administrației publice a rămas în deficit și, în absența unor plafoane obligatorii de cheltuieli pe termen mediu, veniturile ocazionale au fost sistematic cheltuite. Stimulentele și scutirile fiscale au contribuit la avântul pieței imobiliare și, astfel, la supraîncălzire, cu toate că, mai recent, reducerea disponibilității creditelor contribuie la ajustările necesare. O politică bugetară mai strictă și reformele structurale ale pieței muncii și ale sistemului educațional, consolidând în continuare oferta, vor contribui în mare măsură la rezolvarea dezechilibrelor interne și externe și la atragerea investițiilor străine, asigurându-se astfel un proces durabil de recuperare a decalajelor. Acest lucru este deosebit de important, ținând seama de numărul limitat de instrumente de politică pe care Lituania le are la dispoziție în contextul constrângerilor impuse de regimul său de politică monetară.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o creștere reală a PIB-ului până la 9,8 % în 2007, o scădere ulterioară destul de drastică până la 5,3 % în 2008 și o medie anuală de 4,8 % în restul perioadei de programare. Se așteaptă o diminuare a cererii interne, aceasta rămânând, totuși, principalul stimulent al creșterii. Evaluat în lumina informațiilor disponibile în prezent (3), scenariul menționat pare prudent. Acest lucru este în special valabil pentru 2008, dată fiind perioada recentă de avânt economic. Programul nu explică anumite discrepanțe, inclusiv între creșterea dezechilibrelor externe și reducerea importantă a cererii interne.
  Programul preconizează ca inflația să crească de la 5,8 % în 2007 la 6,5 % în 2008, înainte de a scădea la 5,1 % în 2009 și la 3,6 % în 2010, ilustrând foarte puțin progres în direcția convergenței. În plus, ținând seama de tendințele prețurilor la alimente, de creșterile planificate ale prețului la gaze (recunoscute explicit în program și evaluate la 1,5 % în 2008, dar care nu au fost încorporate în previziunile referitoare la inflație pentru 2008) și de creșterile salariilor mult peste creșterea productivității, care accentuează pericolul de exacerbare a spiralei prețuri-salarii, sunt evidente riscurile de amplificare a acestor previziuni. Creșterea dezechilibrelor externe, în cazul în care se concretizează conform previziunilor programului, ar accentua vulnerabilitatea externă a economiei. Cu toate acestea, evoluțiile recente ale prețurilor și salariilor, care demonstrează pericolul degradării competitivității, ar putea conduce la înrăutățirea poziției externe. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o creștere reală a PIB-ului până la 9,8 % în 2007, o scădere ulterioară destul de drastică până la 5,3 % în 2008 și o medie anuală de 4,8 % în restul perioadei de programare. Se așteaptă o diminuare a cererii interne, aceasta rămânând, totuși, principalul stimulent al creșterii. Evaluat în lumina informațiilor disponibile în prezent (3), scenariul menționat pare prudent. Acest lucru este în special valabil pentru 2008, dată fiind perioada recentă de avânt economic. Programul nu explică anumite discrepanțe, inclusiv între creșterea dezechilibrelor externe și reducerea importantă a cererii interne.

Programul preconizează ca inflația să crească de la 5,8 % în 2007 la 6,5 % în 2008, înainte de a scădea la 5,1 % în 2009 și la 3,6 % în 2010, ilustrând foarte puțin progres în direcția convergenței. În plus, ținând seama de tendințele prețurilor la alimente, de creșterile planificate ale prețului la gaze (recunoscute explicit în program și evaluate la 1,5 % în 2008, dar care nu au fost încorporate în previziunile referitoare la inflație pentru 2008) și de creșterile salariilor mult peste creșterea productivității, care accentuează pericolul de exacerbare a spiralei prețuri-salarii, sunt evidente riscurile de amplificare a acestor previziuni. Creșterea dezechilibrelor externe, în cazul în care se concretizează conform previziunilor programului, ar accentua vulnerabilitatea externă a economiei. Cu toate acestea, evoluțiile recente ale prețurilor și salariilor, care demonstrează pericolul degradării competitivității, ar putea conduce la înrăutățirea poziției externe.

| (4) | Pentru 2007, deficitul public a fost estimat la 0,9 % din PIB în cea mai recentă actualizare a programului de convergență, identic cu obiectivul stabilit în actualizarea precedentă, în pofida unor rezultate, în 2006, mult mai bune decât cele estimate. Efectul de bază favorabil de aproximativ 0,6 % din PIB a fost compensat de o măsură excepțională de anvergură similară (4). Astfel cum s-a procedat în anii precedenți, veniturile suplimentare rezultate din creșterea economică mai mare decât era anticipat au fost cheltuite, în 2007, în principal de către fondul de securitate socială și pentru co-finanțarea națională a proiectelor susținute de UE. Execuția bugetului din 2007 nu a fost conformă cu invitația formulată în Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de convergență (5), fiindcă perioadele economice favorabile și deficitul din 2006 mai redus decât cel estimat nu au condus la un obiectiv de deficit mai ambițios pentru anul respectiv. În plus, chiar dacă obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru deficitul structural (și anume, deficit ajustat ciclic fără măsuri excepționale și alte măsuri temporare) de 1 % din PIB a fost atins în 2006, a existat o abatere redusă de la OTM în 2007, cu aproximativ 0,25 % din PIB. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, deficitul public a fost estimat la 0,9 % din PIB în cea mai recentă actualizare a programului de convergență, identic cu obiectivul stabilit în actualizarea precedentă, în pofida unor rezultate, în 2006, mult mai bune decât cele estimate. Efectul de bază favorabil de aproximativ 0,6 % din PIB a fost compensat de o măsură excepțională de anvergură similară (4). Astfel cum s-a procedat în anii precedenți, veniturile suplimentare rezultate din creșterea economică mai mare decât era anticipat au fost cheltuite, în 2007, în principal de către fondul de securitate socială și pentru co-finanțarea națională a proiectelor susținute de UE. Execuția bugetului din 2007 nu a fost conformă cu invitația formulată în Avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de convergență (5), fiindcă perioadele economice favorabile și deficitul din 2006 mai redus decât cel estimat nu au condus la un obiectiv de deficit mai ambițios pentru anul respectiv. În plus, chiar dacă obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru deficitul structural (și anume, deficit ajustat ciclic fără măsuri excepționale și alte măsuri temporare) de 1 % din PIB a fost atins în 2006, a existat o abatere redusă de la OTM în 2007, cu aproximativ 0,25 % din PIB.

| (5) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este favorizarea unei stabilități macroeconomice printr-o politică fiscală mai strictă. Față de actualizarea precedentă, anul țintă pentru atingerea OTM a fost amânat cu un an, din 2008 în 2009, în pofida unui scenariu macroeconomic în general nemodificat. Cu toate acestea, aplicarea metodologiei comune la informațiile din program arată că OTM ar putea fi atins în 2008. Programul vizează o îmbunătățire treptată a soldului general al administrațiilor publice de la un deficit de 0,9 % din PIB în 2007 la un excedent de 0,8 % în 2010. Se previzionează ca soldul structural calculat în conformitate cu metodologia convenită să se îmbunătățească de la un deficit de 1,25 % din PIB în 2007 la un excedent de 1 % în 2010, principalul efort de ajustare fiind concentrat după anul 2008. În contextul unei creșteri economice relativ puternice, s-a planificat realizarea ajustării printr-o creștere mai mare a raportului venituri/PIB decât a raportului cheltuieli/PIB (3,9 puncte procentuale în comparație cu, respectiv, 2,2 puncte procentuale). În pofida reducerilor impozitelor directe, se așteaptă o creștere a veniturilor pe baza unui influx mai mare de fonduri din partea UE, a creșterii accizelor și a îmbunătățirii colectării impozitelor. În ceea ce privește cheltuielile, creșterea provine din plăți sociale semnificativ mai mari și investiții publice sporite, acestea din urmă susținute, în principal, din fonduri europene. Adoptarea, în noiembrie 2007, a Legii privind disciplina fiscală a vizat asumarea unui angajament ferm de austeritate fiscală. Legea, care va intra în vigoare la începutul anului 2008, prevede că finanțele administrației publice ar trebui gestionate în vederea obținerii unor poziții bugetare echilibrate sau în excedent și vizează, în acest scop, impunerea unor restricții în ceea ce privește cheltuielile. Cu toate acestea, legea are ca obiectiv elaborarea și execuția bugetară anuală și nu introduce, ca atare, un cadru bugetar anticipativ pe termen mediu, care trebuie dezvoltat. |
| --- | --- |

(5)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu este favorizarea unei stabilități macroeconomice printr-o politică fiscală mai strictă. Față de actualizarea precedentă, anul țintă pentru atingerea OTM a fost amânat cu un an, din 2008 în 2009, în pofida unui scenariu macroeconomic în general nemodificat. Cu toate acestea, aplicarea metodologiei comune la informațiile din program arată că OTM ar putea fi atins în 2008. Programul vizează o îmbunătățire treptată a soldului general al administrațiilor publice de la un deficit de 0,9 % din PIB în 2007 la un excedent de 0,8 % în 2010. Se previzionează ca soldul structural calculat în conformitate cu metodologia convenită să se îmbunătățească de la un deficit de 1,25 % din PIB în 2007 la un excedent de 1 % în 2010, principalul efort de ajustare fiind concentrat după anul 2008. În contextul unei creșteri economice relativ puternice, s-a planificat realizarea ajustării printr-o creștere mai mare a raportului venituri/PIB decât a raportului cheltuieli/PIB (3,9 puncte procentuale în comparație cu, respectiv, 2,2 puncte procentuale). În pofida reducerilor impozitelor directe, se așteaptă o creștere a veniturilor pe baza unui influx mai mare de fonduri din partea UE, a creșterii accizelor și a îmbunătățirii colectării impozitelor. În ceea ce privește cheltuielile, creșterea provine din plăți sociale semnificativ mai mari și investiții publice sporite, acestea din urmă susținute, în principal, din fonduri europene. Adoptarea, în noiembrie 2007, a Legii privind disciplina fiscală a vizat asumarea unui angajament ferm de austeritate fiscală. Legea, care va intra în vigoare la începutul anului 2008, prevede că finanțele administrației publice ar trebui gestionate în vederea obținerii unor poziții bugetare echilibrate sau în excedent și vizează, în acest scop, impunerea unor restricții în ceea ce privește cheltuielile. Cu toate acestea, legea are ca obiectiv elaborarea și execuția bugetară anuală și nu introduce, ca atare, un cadru bugetar anticipativ pe termen mediu, care trebuie dezvoltat.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. Deși programul a proiectat cu prudență o creștere reală și nominală a producției după anul 2008, creșterea proiectată a veniturilor pare substanțială: chiar și cu un scenariu de creștere macroeconomică mai favorabil, se prevede un venit considerabil, mai ales ținând seama de impactul noilor reduceri ale impozitelor directe și de faptul că se bazează pe o colectare îmbunătățită a impozitelor. Creșterea importantă a raportului venituri nefiscale/PIB, în parte datorată fondurilor UE, este insuficient articulată în program, în timp ce rezultatele preconizate din îmbunătățirea colectării impozitelor par optimiste. În plus, numeroasele măsuri care conduc la creșterea cheltuielilor, împreună cu necesitatea consolidării cadrului pe termen mediu pentru planificarea și controlul finanțelor publice, presupun riscul ca plafoanele de cheltuieli fixate anterior să fie în continuare depășite. În cazul în care încetinirea ritmului economiei se dovedește a fi gravă sau prelungită, producând o reducere rapidă a creșterii veniturilor, aceasta ar exercita o presiune mai mare asupra bugetului. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. Deși programul a proiectat cu prudență o creștere reală și nominală a producției după anul 2008, creșterea proiectată a veniturilor pare substanțială: chiar și cu un scenariu de creștere macroeconomică mai favorabil, se prevede un venit considerabil, mai ales ținând seama de impactul noilor reduceri ale impozitelor directe și de faptul că se bazează pe o colectare îmbunătățită a impozitelor. Creșterea importantă a raportului venituri nefiscale/PIB, în parte datorată fondurilor UE, este insuficient articulată în program, în timp ce rezultatele preconizate din îmbunătățirea colectării impozitelor par optimiste. În plus, numeroasele măsuri care conduc la creșterea cheltuielilor, împreună cu necesitatea consolidării cadrului pe termen mediu pentru planificarea și controlul finanțelor publice, presupun riscul ca plafoanele de cheltuieli fixate anterior să fie în continuare depășite. În cazul în care încetinirea ritmului economiei se dovedește a fi gravă sau prelungită, producând o reducere rapidă a creșterii veniturilor, aceasta ar exercita o presiune mai mare asupra bugetului.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară a programului nu pare să fie suficientă pentru a asigura că OTM este atins până în 2009, în conformitate cu programul. În special, s-ar putea produce o deteriorare a soldului structural în 2008, din cauza măsurilor planificate de scădere a veniturilor și de creștere a cheltuielilor, în vreme ce Lituania, care în prezent cunoaște o creștere puternică, ar trebui să depună un efort mai mare de 0,5 % din PIB ca punct de referință pentru îmbunătățirea structurală anuală. Ritmul ajustărilor în vederea atingerii OTM pe care îl presupune programul ar trebui astfel consolidat, mai ales în 2008, pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. După atingerea OTM, orientarea în domeniul politicilor fiscale prevăzută de program este în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, date fiind presiunile externe și interne persistente, ar fi adecvată o politică fiscală mai strictă decât cea prevăzută în prezent. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară a programului nu pare să fie suficientă pentru a asigura că OTM este atins până în 2009, în conformitate cu programul. În special, s-ar putea produce o deteriorare a soldului structural în 2008, din cauza măsurilor planificate de scădere a veniturilor și de creștere a cheltuielilor, în vreme ce Lituania, care în prezent cunoaște o creștere puternică, ar trebui să depună un efort mai mare de 0,5 % din PIB ca punct de referință pentru îmbunătățirea structurală anuală. Ritmul ajustărilor în vederea atingerii OTM pe care îl presupune programul ar trebui astfel consolidat, mai ales în 2008, pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. După atingerea OTM, orientarea în domeniul politicilor fiscale prevăzută de program este în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, date fiind presiunile externe și interne persistente, ar fi adecvată o politică fiscală mai strictă decât cea prevăzută în prezent.

| (8) | Lituania pare să prezinte riscuri scăzute în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii este mai redus decât media UE, cu o creștere limitată a cheltuielilor cu pensiile în următoarele decenii, influențată de reformele sistemului de pensii care au fost deja puse în aplicare. Nivelul actual al datoriei brute este foarte redus, iar poziția bugetară inițială din 2007, astfel cum a fost estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială a programului precedent, ar urma să contribuie la atenuarea riscurilor pentru viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Lituania pare să prezinte riscuri scăzute în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii este mai redus decât media UE, cu o creștere limitată a cheltuielilor cu pensiile în următoarele decenii, influențată de reformele sistemului de pensii care au fost deja puse în aplicare. Nivelul actual al datoriei brute este foarte redus, iar poziția bugetară inițială din 2007, astfel cum a fost estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială a programului precedent, ar urma să contribuie la atenuarea riscurilor pentru viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență pare a fi conform, într-o anumită măsură, cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de convergență par să fie coerente cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe integrează reformele în curs ale sistemelor de pensii, de asistență medico-sanitară și reformele fiscale. Informațiile furnizate în ambele programe privind costurile bugetare directe asociate cu reformele sistemului de asistență medico-sanitară și de învățământ sunt insuficiente, în timp ce programul de convergență furnizează informații mai detaliate cu privire la alte domenii de reformă. Cu toate acestea, lipsește evaluarea calitativă a impactului global al programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare a fi conform, într-o anumită măsură, cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de convergență par să fie coerente cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe integrează reformele în curs ale sistemelor de pensii, de asistență medico-sanitară și reformele fiscale. Informațiile furnizate în ambele programe privind costurile bugetare directe asociate cu reformele sistemului de asistență medico-sanitară și de învățământ sunt insuficiente, în timp ce programul de convergență furnizează informații mai detaliate cu privire la alte domenii de reformă. Cu toate acestea, lipsește evaluarea calitativă a impactului global al programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu.

| (10) | Strategia bugetară a programului este parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice țării, incluse în orientările integrate din domeniul politicilor bugetare adoptate în contextul strategiei de la Lisabona. Cu toate acestea, orientările politicilor bugetare nu contribuie în mod adecvat la îmbunătățirea stabilității macroeconomice și la reducerea presiunilor inflaționiste. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară a programului este parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice țării, incluse în orientările integrate din domeniul politicilor bugetare adoptate în contextul strategiei de la Lisabona. Cu toate acestea, orientările politicilor bugetare nu contribuie în mod adecvat la îmbunătățirea stabilității macroeconomice și la reducerea presiunilor inflaționiste.

| (11) | Odată cu aderarea la mecanismul ERM II, Lituania și-a asumat angajamente legate de politica fiscală, de sectorul financiar și de politicile structurale. În ceea ce privește progresul realizat în îndeplinirea acestor angajamente, autoritățile au consolidat insuficient politica bugetară și, în pofida adoptării unor măsuri în vederea îmbunătățirii calității creditării, eforturile de limitare a creșterii creditării au fost modeste. În pofida creșterii economice rapide din ultimii ani, guvernul nu a realizat un buget echilibrat, obiectivele bugetare au fost puțin ambițioase, iar veniturile ocazionale au fost în mare măsură cheltuite. Strategia bugetară pe termen mediu trebuie consolidată. În scopul de a limita creșterea creditării, a fost menținută necesitatea unui nivel ridicat al rezervelor, supravegherea financiară atentă a fost continuată, iar baza de calcul a rezervelor obligatorii a fost extinsă; cu toate acestea, impactul direct a fost limitat. Inițiativele împotriva inflației anunțate de guvern în lunile martie și decembrie 2007 au constituit pași în direcția cea bună, dar nu au condus încă la măsuri concrete au avut un impact limitat asupra inflației. Mai multe reforme structurale sunt în desfășurare, dar sunt necesare măsuri suplimentare în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și pentru atragerea de investiții străine. |
| --- | --- |

(11)

Odată cu aderarea la mecanismul ERM II, Lituania și-a asumat angajamente legate de politica fiscală, de sectorul financiar și de politicile structurale. În ceea ce privește progresul realizat în îndeplinirea acestor angajamente, autoritățile au consolidat insuficient politica bugetară și, în pofida adoptării unor măsuri în vederea îmbunătățirii calității creditării, eforturile de limitare a creșterii creditării au fost modeste. În pofida creșterii economice rapide din ultimii ani, guvernul nu a realizat un buget echilibrat, obiectivele bugetare au fost puțin ambițioase, iar veniturile ocazionale au fost în mare măsură cheltuite. Strategia bugetară pe termen mediu trebuie consolidată. În scopul de a limita creșterea creditării, a fost menținută necesitatea unui nivel ridicat al rezervelor, supravegherea financiară atentă a fost continuată, iar baza de calcul a rezervelor obligatorii a fost extinsă; cu toate acestea, impactul direct a fost limitat. Inițiativele împotriva inflației anunțate de guvern în lunile martie și decembrie 2007 au constituit pași în direcția cea bună, dar nu au condus încă la măsuri concrete au avut un impact limitat asupra inflației. Mai multe reforme structurale sunt în desfășurare, dar sunt necesare măsuri suplimentare în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și pentru atragerea de investiții străine.

| (12) | În ceea ce privește necesarul de informații specificat în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor facultative (6). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește necesarul de informații specificat în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor facultative (6).

Concluzia generală este că programul vizează soluționarea dezechilibrelor macroeconomice ale Lituaniei printr-o politică fiscală mai strictă. Cu toate acestea, obiectivele bugetare par modeste în contextul actualei creșteri economice puternice. Programul prevede doar un efort de ajustare concertat, astfel ca OTM să fie atins abia în 2009. Realizarea obiectivelor bugetare întâmpină anumite riscuri, întrucât consolidarea este susținută insuficient de măsurile anunțate, în timp ce cadrul obligatoriu pe termen mediu trebuie consolidat. Previziunile privind veniturile par optimiste, având în vedere noile reduceri planificate ale impozitelor directe și dependența de colectarea ameliorată a impozitelor, compensate parțial numai de scenariul macroeconomic prudent. Sunt necesare o politică fiscală semnificativ mai strictă decât prevedea programul și măsuri suplimentare de politică structurală pentru reducerea presiunilor inflaționiste în creștere, menținerea competitivității și soluționarea blocajelor existente încă pe piața muncii, aspecte care sunt cruciale, de asemenea, pentru recuperarea durabilă a decalajelor. În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Lituania prezintă în continuare un risc redus.

Având în vedere evaluarea anterioară și nevoia de a asigura o convergență durabilă și o bună participare la ERM II, Lituania este invitată să contribuie la reducerea presiunilor de supraîncălzire prin:

| (i) | vizarea unor rezultate bugetare semnificativ mai ambițioase în 2008 și în perioadele ulterioare decât cele prevăzute în program, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor, economisirea veniturilor ocazionale și consolidarea caracterului obligatoriu al plafoanelor de cheltuieli pe termen mediu; |
| --- | --- |

(i)

vizarea unor rezultate bugetare semnificativ mai ambițioase în 2008 și în perioadele ulterioare decât cele prevăzute în program, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor, economisirea veniturilor ocazionale și consolidarea caracterului obligatoriu al plafoanelor de cheltuieli pe termen mediu;

| (ii) | reducerea presiunilor inflaționiste, inclusiv prin promovarea stabilirii salariilor în corelație cu creșterile totale ale productivității și adoptarea unor măsuri structurale în vederea eliminării blocajelor de pe piața muncii. |
| --- | --- |

(ii)

reducerea presiunilor inflaționiste, inclusiv prin promovarea stabilirii salariilor în corelație cu creșterile totale ale productivității și adoptarea unor măsuri structurale în vederea eliminării blocajelor de pe piața muncii.

Lituania este, de asemenea, invitată să respecte mai riguros termenul de prezentare a programelor de stabilitate și de convergență menționat în codul de conduită.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC dec. 2007 | 7,7 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 |
| COM nov. 2007 | 7,7 | 8,5 | 7,5 | 6,3 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2007 | 3,8 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 |
| COM nov. 2007 | 3,8 | 5,6 | 6,5 | 5,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 | n.a. |
| Deviația PIB (7)

  (% din PIB potențial) | PC dec. 2007 | 1,7 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 |
| COM nov. 2007 (8) | 1,0 | 1,0 | 0,4 | – 0,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 9,5 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 |
| COM nov. 2007 | – 8,9 | – 12,5 | – 12,9 | – 13,0 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 6,6 | – 7,5 | – 7,0 | n.a. | n.a. |
| Soldul administrației publice
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 |
| COM nov. 2007 | – 0,6 | – 0,9 | – 1,4 | – 0,8 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 0,2 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 |
| COM nov. 2007 | 0,2 | 0,0 | – 0,5 | 0,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (7)

  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | n.a. |
| Sold structural (9)

  (% din PIB) | PC dec. 2007 | – 1,0 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 |
| COM nov. 2007 | – 0,8 | – 1,2 | – 1,5 | – 0,6 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2007 | 18,2 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 |
| COM nov. 2007 | 18,2 | 17,7 | 17,2 | 16,1 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PC dec. 2007

7,7

9,8

5,3

4,5

5,2

COM nov. 2007

7,7

8,5

7,5

6,3

n.a.

PC dec. 2006

7,8

6,3

5,3

4,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2007

3,8

5,8

6,5

5,1

3,6

COM nov. 2007

3,8

5,6

6,5

5,2

n.a.

PC dec. 2006

3,9

4,7

3,4

3,1

n.a.

Deviația PIB (7)

(% din PIB potențial)

PC dec. 2007

1,7

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

COM nov. 2007 (8)

1,0

1,0

0,4

– 0,6

n.a.

PC dec. 2006

2,4

1,6

0,1

– 1,9

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 9,5

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

COM nov. 2007

– 8,9

– 12,5

– 12,9

– 13,0

n.a.

PC dec. 2006

– 6,6

– 7,5

– 7,0

n.a.

n.a.

Soldul administrației publice

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 0,6

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

COM nov. 2007

– 0,6

– 0,9

– 1,4

– 0,8

n.a.

PC dec. 2006

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PC dec. 2007

0,2

– 0,1

0,3

0,9

1,4

COM nov. 2007

0,2

0,0

– 0,5

0,2

n.a.

PC dec. 2006

– 0,4

0,0

0,4

0,8

n.a.

Sold ajustat ciclic (7)

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 1,0

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

COM nov. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

n.a.

PC dec. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

n.a.

Sold structural (9)

(% din PIB)

PC dec. 2007

– 1,0

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

COM nov. 2007

– 0,8

– 1,2

– 1,5

– 0,6

n.a.

PC dec. 2006

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2007

18,2

17,6

17,2

15,0

14,0

COM nov. 2007

18,2

17,7

17,2

16,1

n.a.

PC dec. 2006

18,4

19,2

19,0

17,7

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Actualizarea a fost transmisă la 4 săptămâni după termenul-limită de 1 decembrie stabilit în codul de conduită.

(3)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 și de evaluarea Comisiei privind raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.

(4)  Măsura unică se referă al compensarea pensiilor parțial neplătite în 1995-2002, care urmează unei decizii a Curții Constituționale, și a fost adoptată de guvern în noiembrie 2007. Această operațiune a fost decisă după data limită a previziunilor serviciilor Comisiei pentru toamna anului 2007, așadar rezultatele estimate pentru 2007 nu pot fi comparate cu cele prevăzute de program.

(5)  JO C 71, 28.3.2007, p. 19.

(6)  În special, datele privind subcomponentele ajustării stoc-flux, estimările contribuțiilor la creșterea potențială și anumite date privind viabilitatea pe termen lung nu sunt furnizate.

(7)  Diferențele de producție și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % și 7,4 %, respectiv, în perioada 2006-2009.

(9)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile excepționale și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare conduc la o creștere a deficitului bugetar cu 0,6 % din PIB în 2007 potrivit celui mai recent program. Deoarece a fost decisă după data limită pentru previziunile pentru toamna anului 2007, această tranzacție nu este reflectată în previziunile pentru toamnă ale serviciilor Comisiei.

Sursă:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/24

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Republicii Cehe pentru perioada 2007-2010.

| (2) | Republica Cehă cunoaște o perioadă de creștere economică susținută, care se va modera, probabil, pe termen mediu. Scăderea bruscă a ratei șomajului înregistrată recent poate fi atribuită în principal unor factori ciclici. Pe piața forței de muncă persistă încă rigidități structurale — reflectate de un nivel foarte ridicat de locuri de muncă neocupate, de existența unor calificări inadecvate și de disparități regionale în materie de șomaj — pe care viitoarea politică în domeniul ocupării forței de muncă va trebui să le abordeze.
  Programul de stabilizare adoptat în 2007 pare să constituie un pas în direcția cea bună, deși sunt necesare noi măsuri pentru continuarea consolidării fiscale. Se remarcă în special persistența riscurilor legate de viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, date fiind îmbătrânirea populației și situația actuală a sistemelor de pensii și de sănătate. O reformă bine gândită a sistemului de pensii ar putea avea, de asemenea, efecte pozitive asupra potențialului de creștere. Ținând seama de rezultatele anterioare bune ale Republicii Cehe, se prevede totuși o intensificare a presiunilor inflaționiste, provocată de creșterea nivelului de impozitare indirectă, precum și de creșterea prețurilor pentru produsele de bază pe piața internațională. |
| --- | --- |

(2)

Republica Cehă cunoaște o perioadă de creștere economică susținută, care se va modera, probabil, pe termen mediu. Scăderea bruscă a ratei șomajului înregistrată recent poate fi atribuită în principal unor factori ciclici. Pe piața forței de muncă persistă încă rigidități structurale — reflectate de un nivel foarte ridicat de locuri de muncă neocupate, de existența unor calificări inadecvate și de disparități regionale în materie de șomaj — pe care viitoarea politică în domeniul ocupării forței de muncă va trebui să le abordeze.

Programul de stabilizare adoptat în 2007 pare să constituie un pas în direcția cea bună, deși sunt necesare noi măsuri pentru continuarea consolidării fiscale. Se remarcă în special persistența riscurilor legate de viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, date fiind îmbătrânirea populației și situația actuală a sistemelor de pensii și de sănătate. O reformă bine gândită a sistemului de pensii ar putea avea, de asemenea, efecte pozitive asupra potențialului de creștere. Ținând seama de rezultatele anterioare bune ale Republicii Cehe, se prevede totuși o intensificare a presiunilor inflaționiste, provocată de creșterea nivelului de impozitare indirectă, precum și de creșterea prețurilor pentru produsele de bază pe piața internațională.

| (3) | Conform programului de convergență, creșterea PIB ar fi de aproximativ 6 % în 2007, pentru a se reduce la aproximativ 5 % în restul perioadei acoperite de program. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, consumul privat va continua să crească într-un ritm susținut, ca o consecință a puternicelor majorări salariale în sectorul privat și a unui nivel crescut de ocupare a forței de muncă, dar va scădea în raport cu nivelul ridicat din 2007 ca urmare a consolidării fiscale planificate de guvern. Atât programul de convergență, cât și previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei prevăd o puternică creștere a inflației în 2008, provocată de creșterea impozitelor indirecte și de majorarea prețurilor pentru produsele de bază, fapt care ar putea afecta convergența nominală. |
| --- | --- |

(3)

Conform programului de convergență, creșterea PIB ar fi de aproximativ 6 % în 2007, pentru a se reduce la aproximativ 5 % în restul perioadei acoperite de program. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2007, consumul privat va continua să crească într-un ritm susținut, ca o consecință a puternicelor majorări salariale în sectorul privat și a unui nivel crescut de ocupare a forței de muncă, dar va scădea în raport cu nivelul ridicat din 2007 ca urmare a consolidării fiscale planificate de guvern. Atât programul de convergență, cât și previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei prevăd o puternică creștere a inflației în 2008, provocată de creșterea impozitelor indirecte și de majorarea prețurilor pentru produsele de bază, fapt care ar putea afecta convergența nominală.

| (4) | Pentru 2007, previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei și programul de convergență estimează un deficit public general de 3,4 % din PIB, ceea ce reprezintă un nivel cu 0,6 puncte procentuale sub obiectivul stabilit în actualizarea anterioară. Cu toate acestea, recentele informații cu privire la execuția bugetară arată că rezultatul din 2007 ar putea fi cu mult mai bun decât se estimează în programul actual: cele mai recente informații indică faptul că deficitul public general în 2007 ar putea fi de aproximativ 2 % din PIB. Această cifră mai mică a rezultatului bugetar se datorează în principal efectului de bază al unui raport venituri/PIB în 2006 mai mare decât se anticipase în programul anterior de convergență, precum și ca urmare a unei anumite limitări a cheltuielilor în 2007 și a unei majorări dinamice a veniturilor datorită unei creșteri a PIB nominal mai puternice decât se anticipase. Un deficit mai mic în 2007 în raport cu rezultatul bugetar din 2006 este conform cu invitația exprimată în avizul Consiliului din 10 iulie 2007 privind actualizarea anterioară a programului de convergență (3) de a limita deteriorarea bugetară în 2007. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei și programul de convergență estimează un deficit public general de 3,4 % din PIB, ceea ce reprezintă un nivel cu 0,6 puncte procentuale sub obiectivul stabilit în actualizarea anterioară. Cu toate acestea, recentele informații cu privire la execuția bugetară arată că rezultatul din 2007 ar putea fi cu mult mai bun decât se estimează în programul actual: cele mai recente informații indică faptul că deficitul public general în 2007 ar putea fi de aproximativ 2 % din PIB. Această cifră mai mică a rezultatului bugetar se datorează în principal efectului de bază al unui raport venituri/PIB în 2006 mai mare decât se anticipase în programul anterior de convergență, precum și ca urmare a unei anumite limitări a cheltuielilor în 2007 și a unei majorări dinamice a veniturilor datorită unei creșteri a PIB nominal mai puternice decât se anticipase. Un deficit mai mic în 2007 în raport cu rezultatul bugetar din 2006 este conform cu invitația exprimată în avizul Consiliului din 10 iulie 2007 privind actualizarea anterioară a programului de convergență (3) de a limita deteriorarea bugetară în 2007.

| (5) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare prezentate în program este corectarea deficitului excesiv în 2008 și apoi continuarea consolidării în vederea realizării obiectivului pe termen mediu (OTM) al unui deficit structural de 1 % din PIB în 2012. Se prevede că deficitul public general va scădea de la 3,4 % din PIB în 2007 la 2,9 % din PIB în 2008, 2,6 % din PIB în 2009 și 2,3 % din PIB în 2010. Deficitul primar are o traiectorie similară, scăzând de la 2,3 % din PIB în 2007 la 1,1 % din PIB în 2010. Consolidarea se va concentra în principal asupra cheltuielilor. În special, scăderea estimată a raportului venituri/PIB (atribuită, în parte, introducerii unei cote unice de impozitare în 2008) va fi mai mult decât compensată printr-o reducere a raportului cheltuieli/PIB. Aceasta din urmă este relativ generalizată, însă afectează în mod deosebit prestațiile sociale și asigurările sociale; investițiile publice constituie singura categorie de cheltuieli a căror cotă din PIB ar trebui să crească în 2008. Ținând seama de rezultatele peste așteptări din 2006, obiectivele în materie de finanțe publice s-au ameliorat față de cele prevăzute în programul anterior de convergență. Cea mai recentă estimare a unui deficit public general mai scăzut în 2007 indică faptul că aceste obiective ar trebui să poată fi ușor atinse. |
| --- | --- |

(5)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare prezentate în program este corectarea deficitului excesiv în 2008 și apoi continuarea consolidării în vederea realizării obiectivului pe termen mediu (OTM) al unui deficit structural de 1 % din PIB în 2012. Se prevede că deficitul public general va scădea de la 3,4 % din PIB în 2007 la 2,9 % din PIB în 2008, 2,6 % din PIB în 2009 și 2,3 % din PIB în 2010. Deficitul primar are o traiectorie similară, scăzând de la 2,3 % din PIB în 2007 la 1,1 % din PIB în 2010. Consolidarea se va concentra în principal asupra cheltuielilor. În special, scăderea estimată a raportului venituri/PIB (atribuită, în parte, introducerii unei cote unice de impozitare în 2008) va fi mai mult decât compensată printr-o reducere a raportului cheltuieli/PIB. Aceasta din urmă este relativ generalizată, însă afectează în mod deosebit prestațiile sociale și asigurările sociale; investițiile publice constituie singura categorie de cheltuieli a căror cotă din PIB ar trebui să crească în 2008. Ținând seama de rezultatele peste așteptări din 2006, obiectivele în materie de finanțe publice s-au ameliorat față de cele prevăzute în programul anterior de convergență. Cea mai recentă estimare a unui deficit public general mai scăzut în 2007 indică faptul că aceste obiective ar trebui să poată fi ușor atinse.

| (6) | Rezultatul pentru 2008 ar putea depăși așteptările, în timp ce riscurile asupra rezultatelor bugetare sunt neutre începând cu 2009. Pe de o parte, Republica Cehă prezintă, de mai mulți ani, deficite inferioare celor prevăzute, iar ultimele estimări pentru 2007 sunt considerabil mai bune decât cele prevăzute în program, cu un posibil efect de bază pozitiv din 2008. În pofida numărului mare de reforme fiscale, care face dificilă formularea de previziuni, estimările programului în materie de impozite par prudente. Pe de altă parte, consolidarea vizată necesită o limitare substanțială a cheltuielilor, inclusiv în ceea ce privește salariile din sectorul public, precum și reducerea numărului de angajați în sectorul public, plafoanele de cheltuieli fiind depășite în anii anteriori. După 2008, trebuie stabilite măsuri de consolidare suplimentare. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatul pentru 2008 ar putea depăși așteptările, în timp ce riscurile asupra rezultatelor bugetare sunt neutre începând cu 2009. Pe de o parte, Republica Cehă prezintă, de mai mulți ani, deficite inferioare celor prevăzute, iar ultimele estimări pentru 2007 sunt considerabil mai bune decât cele prevăzute în program, cu un posibil efect de bază pozitiv din 2008. În pofida numărului mare de reforme fiscale, care face dificilă formularea de previziuni, estimările programului în materie de impozite par prudente. Pe de altă parte, consolidarea vizată necesită o limitare substanțială a cheltuielilor, inclusiv în ceea ce privește salariile din sectorul public, precum și reducerea numărului de angajați în sectorul public, plafoanele de cheltuieli fiind depășite în anii anteriori. După 2008, trebuie stabilite măsuri de consolidare suplimentare.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, și anume de rezultatul peste așteptări din 2007, orientarea bugetară din program pare a fi coerentă cu o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2008, conform recomandării Consiliului. Această corectare este condiționată de continuarea limitării cheltuielilor și de monitorizarea strictă a impactului reformelor fiscale din programul de stabilizare. Cu toate acestea, în cursul perioadei prevăzute de program nu se va atinge o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. În anii ulteriori corectării deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea îndeplinirii OTM prevăzut de program ar trebui accelerat și susținut prin măsuri pentru a fi compatibil cu Pactul de stabilitate și creștere. În special, deși Republica Cehă a cunoscut o perioadă de creștere intensă, obiectivul programului pentru 2010 presupune realizarea unei ajustări semnificative în 2011-2012 pentru a atinge OTM în 2012. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, și anume de rezultatul peste așteptări din 2007, orientarea bugetară din program pare a fi coerentă cu o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2008, conform recomandării Consiliului. Această corectare este condiționată de continuarea limitării cheltuielilor și de monitorizarea strictă a impactului reformelor fiscale din programul de stabilizare. Cu toate acestea, în cursul perioadei prevăzute de program nu se va atinge o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. În anii ulteriori corectării deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea îndeplinirii OTM prevăzut de program ar trebui accelerat și susținut prin măsuri pentru a fi compatibil cu Pactul de stabilitate și creștere. În special, deși Republica Cehă a cunoscut o perioadă de creștere intensă, obiectivul programului pentru 2010 presupune realizarea unei ajustări semnificative în 2011-2012 pentru a atinge OTM în 2012.

| (8) | Se pare că Republica Cehă se confruntă cu un risc sporit în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Situația bugetară inițială din program nu este suficient de favorabilă pentru a stabiliza coeficientul de îndatorare pe termen lung. Impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului se situează cu mult peste media din UE, fiind influențat în special de o creștere substanțială a cotei din PIB aferente cheltuielilor cu pensiile, precum și de o creștere semnificativă a cheltuielilor în domeniul sănătății. Punerea în aplicare a unor măsuri de reformă structurală, în special în domeniul sistemului de pensii și al sistemului de sănătate, destinate să limiteze creșterea semnificativă a cheltuielilor cauzate de îmbătrânirea populației, ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. Deși au fost luate primele măsuri de reformă a sistemului de sănătate, pentru reforma sistemul de pensii nu există încă un calendar final. |
| --- | --- |

(8)

Se pare că Republica Cehă se confruntă cu un risc sporit în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Situația bugetară inițială din program nu este suficient de favorabilă pentru a stabiliza coeficientul de îndatorare pe termen lung. Impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului se situează cu mult peste media din UE, fiind influențat în special de o creștere substanțială a cotei din PIB aferente cheltuielilor cu pensiile, precum și de o creștere semnificativă a cheltuielilor în domeniul sănătății. Punerea în aplicare a unor măsuri de reformă structurală, în special în domeniul sistemului de pensii și al sistemului de sănătate, destinate să limiteze creșterea semnificativă a cheltuielilor cauzate de îmbătrânirea populației, ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. Deși au fost luate primele măsuri de reformă a sistemului de sănătate, pentru reforma sistemul de pensii nu există încă un calendar final.

| (9) | Programul de convergență pare a fi, într-o anumită măsură, consecvent cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Planul național de reformă include o serie de acțiuni întreprinse în scopul îmbunătățirii viabilității pe termen lung a finanțelor publice; intensificarea educației și a cercetării din punct de vedere cantitativ și calitativ; și sporirea motivației de a găsi un loc de muncă. Cu toate că programul de convergență nu furnizează informații sistematice cu privire la costurile bugetare directe asociate principalelor reforme prevăzute în programul național de reformă, previziunile bugetare ale acestuia par să țină seama de implicațiile pe care le au asupra finanțelor publice reformele prevăzute în raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare a fi, într-o anumită măsură, consecvent cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Planul național de reformă include o serie de acțiuni întreprinse în scopul îmbunătățirii viabilității pe termen lung a finanțelor publice; intensificarea educației și a cercetării din punct de vedere cantitativ și calitativ; și sporirea motivației de a găsi un loc de muncă. Cu toate că programul de convergență nu furnizează informații sistematice cu privire la costurile bugetare directe asociate principalelor reforme prevăzute în programul național de reformă, previziunile bugetare ale acestuia par să țină seama de implicațiile pe care le au asupra finanțelor publice reformele prevăzute în raportul privind punerea în aplicare a programului național de reformă.

| (10) | Strategia bugetară din cadrul programului este parțial compatibilă cu orientările generale de politică economică specifice țării, care fac parte din orientările integrate în domeniul politicilor bugetare formulate în cadrul Strategiei de la Lisabona, ținând seama de acțiunile limitate de reformă a sistemelor de pensii și de sănătate. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din cadrul programului este parțial compatibilă cu orientările generale de politică economică specifice țării, care fac parte din orientările integrate în domeniul politicilor bugetare formulate în cadrul Strategiei de la Lisabona, ținând seama de acțiunile limitate de reformă a sistemelor de pensii și de sănătate.

| (11) | În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează aproape toate datele solicitate și majoritatea datelor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează aproape toate datele solicitate și majoritatea datelor opționale (4).

Concluzia generală este că programul este coerent cu o corectare a deficitului excesiv în 2008, condiționată de continuarea limitărilor cheltuielilor și de monitorizarea strictă a impactului reformelor fiscale din programul de stabilizare. Ținând seama de perspectivele macroeconomice favorabile și de un rezultat bugetar în 2007 probabil mai bun decât se prevăzuse în program, există șanse bune de a aduce deficitul din 2008 cu mult sub valoarea de referință de 3 % din PIB și de a realiza, ulterior, o consolidare financiară mai bună decât se planificase. Principalele riscuri decurg din importanța reducerii numărului de angajați în sectorul public și sunt legate de necesitatea stabilirii unor măsuri de consolidare suplimentare după 2008. Viabilitatea finanțelor publice ale Republicii Cehe continuă să fie supusă unor riscuri majore, chiar dacă s-au făcut deja primii pași în direcția reformării sistemului de sănătate.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării din 10 octombrie 2007 în temeiul articolului 104 alineatul (7) și dată fiind necesitatea realizării unei convergențe durabile, Republica Cehă este invitată:

| (i) | să exploateze rezultatul bugetar din 2007, probabil mai bun decât se prevăzuse, pentru a aduce deficitul din 2008 cu mult sub valoarea de referință de 3 % din PIB, continuând limitarea cheltuielilor; |
| --- | --- |

(i)

să exploateze rezultatul bugetar din 2007, probabil mai bun decât se prevăzuse, pentru a aduce deficitul din 2008 cu mult sub valoarea de referință de 3 % din PIB, continuând limitarea cheltuielilor;

| (ii) | să exploateze nivelul înalt de creștere economică, accelerând în continuare ritmul de ajustare pentru a atinge cât mai repede cu putință o marjă de siguranță care să împiedice depășirea valorii de referință, precum și să accelereze realizarea OTM; |
| --- | --- |

(ii)

să exploateze nivelul înalt de creștere economică, accelerând în continuare ritmul de ajustare pentru a atinge cât mai repede cu putință o marjă de siguranță care să împiedice depășirea valorii de referință, precum și să accelereze realizarea OTM;

| (iii) | ținând seama de creșterea estimată a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, prin realizarea reformelor necesare privind sistemul de pensii și sistemul de sănătate. |
| --- | --- |

(iii)

ținând seama de creșterea estimată a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, prin realizarea reformelor necesare privind sistemul de pensii și sistemul de sănătate.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC nov. 2007 | 6,4 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 |
| COM nov. 2007 | 6,4 | 5,8 | 5,0 | 4,9 | n.a. |
| PC mar. 2007 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC nov. 2007 | 2,1 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 |
| COM nov. 2007 | 2,1 | 3,0 | 3,8 | 3,2 | n.a. |
| PC mar. 2007 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PC nov. 2007 | 0,9 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 |
| COM nov. 2007 (6) | 1,1 | 2,1 | 2,1 | 1,4 | n.a. |
| PC mar. 2007 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 2,7 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 |
| COM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,9 | n.a. |
| PC mar. 2007 | – 2,8 | – 1,4 | 0,2 | 1,1 | n.a. |
| Soldul administrației publice
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 |
| COM nov. 2007 | – 2,9 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,7 | n.a. |
| PC mar. 2007 | – 3,5 | – 4,0 | – 3,5 | – 3,2 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| COM nov. 2007 | – 1,8 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,7 | n.a. |
| PC mar. 2007 | – 2,4 | – 2,6 | – 2,0 | – 1,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | n.a. |
| PC mar. 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PC nov. 2007 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | n.a. |
| PC mar. 2007 | – 3,9 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC nov. 2007 | 30,1 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 |
| COM nov. 2007 | 30,1 | 30,2 | 30,3 | 30,5 | n.a. |
| PC mar. 2007 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PC nov. 2007

6,4

5,9

5,0

5,1

5,3

COM nov. 2007

6,4

5,8

5,0

4,9

n.a.

PC mar. 2007

6,0

4,9

4,8

4,8

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC nov. 2007

2,1

2,4

3,9

2,3

2,1

COM nov. 2007

2,1

3,0

3,8

3,2

n.a.

PC mar. 2007

2,4

2,6

2,5

2,5

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

PC nov. 2007

0,9

1,8

1,4

0,7

0,5

COM nov. 2007 (6)

1,1

2,1

2,1

1,4

n.a.

PC mar. 2007

0,9

1,1

1,0

1,0

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 2,7

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

COM nov. 2007

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,9

n.a.

PC mar. 2007

– 2,8

– 1,4

0,2

1,1

n.a.

Soldul administrației publice

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

COM nov. 2007

– 2,9

– 3,4

– 2,8

– 2,7

n.a.

PC mar. 2007

– 3,5

– 4,0

– 3,5

– 3,2

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

COM nov. 2007

– 1,8

– 2,3

– 1,8

– 1,7

n.a.

PC mar. 2007

– 2,4

– 2,6

– 2,0

– 1,6

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

COM nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

n.a.

PC mar. 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PC nov. 2007

– 3,1

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

COM nov. 2007

– 3,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

n.a.

PC mar. 2007

– 3,9

– 4,4

– 3,9

– 3,5

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC nov. 2007

30,1

30,4

30,3

30,2

30,0

COM nov. 2007

30,1

30,2

30,3

30,5

n.a.

PC mar. 2007

30,6

30,5

31,3

32,2

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din iulie 2007 privind punerea în aplicare a planului național de reformă.

(3)  JO C 204, 1.9.2007, p. 1.

(4)  Datele privind COFOG pentru 2010 nu sunt disponibile.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,5 %, 4,7 %, 5,0 % și, respectiv, 5,6 % în perioada 2006-2009.

(7)  Balanță ajustată ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și cele temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare din cadrul programului de convergență din nov. 2007 reprezintă 0,2 % din PIB în 2006; au ca efect creșterea deficitului. Previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei nu includ măsuri cu caracter excepțional.

Sursa:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/28

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de stabilitate al Maltei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008 Consiliul a examinat primul program de stabilitate al Maltei, pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008 Consiliul a examinat primul program de stabilitate al Maltei, pentru perioada 2007-2010.

| (2) | La 1 ianuarie 2008, Malta a intrat în zona euro, având o redresare a PIB-ului în progresie constantă din 2004. La începutul anilor 2000, slaba performanță economică a fost, în parte, rezultatul unor factori externi la care Malta este în mod special expusă, fiind o economie deschisă de dimensiuni mici care se bazează pe sectoare cum ar fi turismul și industria produselor electronice, care s-au dovedit a fi volatile.
  Slăbiciunile structurale interne explică, de asemenea, creșterea lentă a PIB-ului. Productivitatea a scăzut în medie cu 1 % între 2001 și 2003. În plus, creșterea semnificativă a salariilor a condus la o creștere bruscă a costului unitar al muncii și a avut drept rezultat pierderea competitivității externe. Începând cu 2004, performanțele economice s-au îmbunătățit în principal datorită condițiilor conjuncturale favorabile, dar, într-o anumită măsură, și datorită moderării creșterilor salariale și recuperării nivelului de productivitate. Din punct de vedere fiscal, intrarea în zona euro a urmat unei perioade de consolidare semnificativă — caracterizată, începând din 2005, de scăderea datoriei ca procent din PIB — precum și de un progres în sensul scăderii inflației. În acest nou context, creșterea marjei de manevră în domeniul politicii fiscale, care ar putea fi obținută prin continuarea consolidării bugetare și prin reforma cheltuielilor, în special în ceea ce privește cheltuielile sistemului de asistență medico-sanitară, care înregistrează o creștere rapidă, reprezintă o provocare pentru capacitatea Maltei de ajustare la perturbări asimetrice. Mai mult, astfel de reforme ale cheltuielilor ar îmbunătăți viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și ar permite redirecționarea cheltuielilor către măsurile de natură să favorizeze creșterea și, deci, să stimuleze creșterea productivității. O productivitate mai mare, împreună cu creșteri salariale moderate, ar conduce la creșterea competitivității, care reprezintă o altă provocare cu care se confruntă economia malteză, în special în contextul prezenței în zona euro. |
| --- | --- |

(2)

La 1 ianuarie 2008, Malta a intrat în zona euro, având o redresare a PIB-ului în progresie constantă din 2004. La începutul anilor 2000, slaba performanță economică a fost, în parte, rezultatul unor factori externi la care Malta este în mod special expusă, fiind o economie deschisă de dimensiuni mici care se bazează pe sectoare cum ar fi turismul și industria produselor electronice, care s-au dovedit a fi volatile.

Slăbiciunile structurale interne explică, de asemenea, creșterea lentă a PIB-ului. Productivitatea a scăzut în medie cu 1 % între 2001 și 2003. În plus, creșterea semnificativă a salariilor a condus la o creștere bruscă a costului unitar al muncii și a avut drept rezultat pierderea competitivității externe. Începând cu 2004, performanțele economice s-au îmbunătățit în principal datorită condițiilor conjuncturale favorabile, dar, într-o anumită măsură, și datorită moderării creșterilor salariale și recuperării nivelului de productivitate. Din punct de vedere fiscal, intrarea în zona euro a urmat unei perioade de consolidare semnificativă — caracterizată, începând din 2005, de scăderea datoriei ca procent din PIB — precum și de un progres în sensul scăderii inflației. În acest nou context, creșterea marjei de manevră în domeniul politicii fiscale, care ar putea fi obținută prin continuarea consolidării bugetare și prin reforma cheltuielilor, în special în ceea ce privește cheltuielile sistemului de asistență medico-sanitară, care înregistrează o creștere rapidă, reprezintă o provocare pentru capacitatea Maltei de ajustare la perturbări asimetrice. Mai mult, astfel de reforme ale cheltuielilor ar îmbunătăți viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și ar permite redirecționarea cheltuielilor către măsurile de natură să favorizeze creșterea și, deci, să stimuleze creșterea productivității. O productivitate mai mare, împreună cu creșteri salariale moderate, ar conduce la creșterea competitivității, care reprezintă o altă provocare cu care se confruntă economia malteză, în special în contextul prezenței în zona euro.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului are în vedere o creștere a PIB-ului real de 3,5 % în 2007, o scădere în 2008 și o accelerare ulterioară pentru a atinge 3,4 % la sfârșitul perioadei de programare. Evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile pentru 2007. Pentru perioada 2008-2010, previziunile de creștere a PIB-ului par să fie optimiste, în special datorită contribuției importante a exporturilor nete previzionate pentru ultimii ani ai perioadei de programare. Îmbunătățirea cu 3,3 puncte procentuale din PIB, până în 2010, a balanței schimburilor externe de bunuri și servicii, astfel cum este previzionată în program, pare să fie optimistă.
  Previziunile programului cu privire la inflație par să fie realiste și în concordanță cu previziunile serviciilor Comisiei pentru toamna 2007. Cu toate acestea, eventualitatea unor noi creșteri salariale în sectorul public, care ar putea conduce la o creșterea salarială globală care să depășească creșterea productivității, ar putea însemna o evoluție a competitivității Maltei mai puțin favorabilă decât rezultă din programul de stabilitate. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului are în vedere o creștere a PIB-ului real de 3,5 % în 2007, o scădere în 2008 și o accelerare ulterioară pentru a atinge 3,4 % la sfârșitul perioadei de programare. Evaluat în funcție de informațiile disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile pentru 2007. Pentru perioada 2008-2010, previziunile de creștere a PIB-ului par să fie optimiste, în special datorită contribuției importante a exporturilor nete previzionate pentru ultimii ani ai perioadei de programare. Îmbunătățirea cu 3,3 puncte procentuale din PIB, până în 2010, a balanței schimburilor externe de bunuri și servicii, astfel cum este previzionată în program, pare să fie optimistă.

Previziunile programului cu privire la inflație par să fie realiste și în concordanță cu previziunile serviciilor Comisiei pentru toamna 2007. Cu toate acestea, eventualitatea unor noi creșteri salariale în sectorul public, care ar putea conduce la o creșterea salarială globală care să depășească creșterea productivității, ar putea însemna o evoluție a competitivității Maltei mai puțin favorabilă decât rezultă din programul de stabilitate.

| (4) | Pentru 2007, deficitul public este estimat la 1,8 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei pentru toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 2,3 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. În afara tranzacțiilor punctuale (care constau, în principal, din vânzările de terenuri, în mod convențional înregistrate drept cheltuieli negative), deficitul pe 2007 este, în ansamblu, în conformitate cu obiectivul fixat în programul de convergență din 2006, în pofida efectului de bază pozitiv din 2006. Venitul, ca pondere în PIB, este în mod semnificativ mai redus decât așteptările, fapt care se datorează unei absorbții mai reduse a fondurilor europene decât cea prevăzută. În consecință, ponderea cheltuielilor pentru 2007 este, de asemenea, mai scăzută decât cea prevăzută în programul de convergență pe 2006. Având în vedere că ajustarea structurală în 2007 pare să fie acum sub 0,5 de punct procentual din PIB prin comparație cu o valoare de un procent prevăzută în ultima actualizare a programului de convergență, implementarea bugetară nu este în concordanță cu invitația din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 cu privire la programul precedent (3) de „a realiza progrese adecvate în vederea atingerii OTM prevăzute de program”. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2007, deficitul public este estimat la 1,8 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei pentru toamna anului 2007, în comparație cu ținta de 2,3 % din PIB stabilită în actualizarea precedentă a programului de convergență. În afara tranzacțiilor punctuale (care constau, în principal, din vânzările de terenuri, în mod convențional înregistrate drept cheltuieli negative), deficitul pe 2007 este, în ansamblu, în conformitate cu obiectivul fixat în programul de convergență din 2006, în pofida efectului de bază pozitiv din 2006. Venitul, ca pondere în PIB, este în mod semnificativ mai redus decât așteptările, fapt care se datorează unei absorbții mai reduse a fondurilor europene decât cea prevăzută. În consecință, ponderea cheltuielilor pentru 2007 este, de asemenea, mai scăzută decât cea prevăzută în programul de convergență pe 2006. Având în vedere că ajustarea structurală în 2007 pare să fie acum sub 0,5 de punct procentual din PIB prin comparație cu o valoare de un procent prevăzută în ultima actualizare a programului de convergență, implementarea bugetară nu este în concordanță cu invitația din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 cu privire la programul precedent (3) de „a realiza progrese adecvate în vederea atingerii OTM prevăzute de program”.

| (5) | La fel ca în ultima actualizare a programului de convergență, principalul obiectiv bugetar definit în programul de stabilitate este de continuare a consolidării fiscale pe toată durata perioadei de programare, cu obiectivul prioritar de atingere, până în 2010, a OTM de echilibru bugetar în termeni structurali (ceea ce înseamnă corectat cu privire la variațiile conjuncturale, cu excepția măsurilor punctuale și temporare). Se prevede îmbunătățirea soldului finanțelor publice de la un deficit de 1,6 % din PIB în 2007 la un surplus de 0,9 % din PIB în 2010. Având în vedere scăderea preconizată a sarcinii financiare aferente dobânzii, se prevede ca excedentul primar să ajungă la 3,8 % din PIB până în 2010. Se prevede ca soldul structural să se îmbunătățească cu 2 puncte procentuale din PIB în perioada 2007-2010. Ajustarea nominală trebuie obținută prin scăderea ponderii cheltuielilor primare cu peste 3,5 puncte procentuale din PIB, care compensează pe deplin scăderea ponderii veniturilor cu 1,5 puncte procentuale din PIB. Se va recurge mai puțin la măsuri de derogare în vederea diminuării deficitului în comparație cu anii trecuți. Reducerea cheltuielilor este relativ generalizată, dar accentul este pus în special pe compensațiile acordate salariaților. Scăderea netă a ponderii impozitelor indirecte în PIB în ultimii ani ai perioadei nu este explicată în program, în timp ce costul modificărilor prevăzute a fi operate în 2008 în reforma sistemului de impozitare a veniturilor personale se presupune a fi acoperit de venituri mai mari din alte impozite directe. În contextul unui scenariu macroeconomic neschimbat în linii generale, obiectivele bugetare pentru 2008 și 2009 sunt mai puțin ambițioase decât în actualizarea din 2006 cu aproximativ 0,25 de punct procentual din PIB, ceea ce reflectă un efort de ajustare mai scăzut în 2008. Se prevede că datoria publică brută, care, conform estimărilor, a atins în 2007 nivelul de 63 % din PIB, situându-se în continuare peste valoarea de referință de 60 % prevăzută în tratat, se va reduce în continuare cu aproape 10 puncte procentuale în cursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(5)

La fel ca în ultima actualizare a programului de convergență, principalul obiectiv bugetar definit în programul de stabilitate este de continuare a consolidării fiscale pe toată durata perioadei de programare, cu obiectivul prioritar de atingere, până în 2010, a OTM de echilibru bugetar în termeni structurali (ceea ce înseamnă corectat cu privire la variațiile conjuncturale, cu excepția măsurilor punctuale și temporare). Se prevede îmbunătățirea soldului finanțelor publice de la un deficit de 1,6 % din PIB în 2007 la un surplus de 0,9 % din PIB în 2010. Având în vedere scăderea preconizată a sarcinii financiare aferente dobânzii, se prevede ca excedentul primar să ajungă la 3,8 % din PIB până în 2010. Se prevede ca soldul structural să se îmbunătățească cu 2 puncte procentuale din PIB în perioada 2007-2010. Ajustarea nominală trebuie obținută prin scăderea ponderii cheltuielilor primare cu peste 3,5 puncte procentuale din PIB, care compensează pe deplin scăderea ponderii veniturilor cu 1,5 puncte procentuale din PIB. Se va recurge mai puțin la măsuri de derogare în vederea diminuării deficitului în comparație cu anii trecuți. Reducerea cheltuielilor este relativ generalizată, dar accentul este pus în special pe compensațiile acordate salariaților. Scăderea netă a ponderii impozitelor indirecte în PIB în ultimii ani ai perioadei nu este explicată în program, în timp ce costul modificărilor prevăzute a fi operate în 2008 în reforma sistemului de impozitare a veniturilor personale se presupune a fi acoperit de venituri mai mari din alte impozite directe. În contextul unui scenariu macroeconomic neschimbat în linii generale, obiectivele bugetare pentru 2008 și 2009 sunt mai puțin ambițioase decât în actualizarea din 2006 cu aproximativ 0,25 de punct procentual din PIB, ceea ce reflectă un efort de ajustare mai scăzut în 2008. Se prevede că datoria publică brută, care, conform estimărilor, a atins în 2007 nivelul de 63 % din PIB, situându-se în continuare peste valoarea de referință de 60 % prevăzută în tratat, se va reduce în continuare cu aproape 10 puncte procentuale în cursul perioadei de programare.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. Pentru 2008, ipoteza că modificările aduse sistemului de impozitare a veniturilor personale urmează a fi acoperite de alte venituri, volatile prin însăși natura lor, cum ar fi impozitele pe creșterea capitalului și pe profit, reprezintă un risc. Există, de asemenea, posibilitatea de derapaje în materie de cheltuieli, legate, de exemplu, de decizia de a subvenționa prețul utilităților fără măsuri compensatorii.
  În plus, creșterile salariale importante acordate lucrătorilor din domeniul sănătății ar putea conduce la solicitări similare din partea restului sectorului public. Pentru 2009 și 2010, rezultatele ar putea fin mai scăzute decât cele propuse din cauza scenariului macroeconomic optimist care a stat la baza previziunilor din program (deși previziunile privind impozitele pentru anii respectivi par să asume cu prudență faptul că nu se au în vedere măsuri discreționare de reducere a impozitelor) și, de asemenea, din cauza lipsei de informații cu privire la măsurile care stau la baza procesului de consolidare, în special cu privire la restricțiile salariale prevăzute în sectorul public. În ceea ce privește aspectele pozitive, ponderea cheltuielilor în PIB a fost, în ultimii ani, în mod constant și semnificativ sub nivelul prevăzut în programele succesive. Mai mult, Malta a avut întotdeauna rezultate bune în ceea ce privește atingerea obiectivelor propuse în privința deficitului public, rezultatele obținute fiind, de regulă, mai bune decât cele prevăzute. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. Pentru 2008, ipoteza că modificările aduse sistemului de impozitare a veniturilor personale urmează a fi acoperite de alte venituri, volatile prin însăși natura lor, cum ar fi impozitele pe creșterea capitalului și pe profit, reprezintă un risc. Există, de asemenea, posibilitatea de derapaje în materie de cheltuieli, legate, de exemplu, de decizia de a subvenționa prețul utilităților fără măsuri compensatorii.

În plus, creșterile salariale importante acordate lucrătorilor din domeniul sănătății ar putea conduce la solicitări similare din partea restului sectorului public. Pentru 2009 și 2010, rezultatele ar putea fin mai scăzute decât cele propuse din cauza scenariului macroeconomic optimist care a stat la baza previziunilor din program (deși previziunile privind impozitele pentru anii respectivi par să asume cu prudență faptul că nu se au în vedere măsuri discreționare de reducere a impozitelor) și, de asemenea, din cauza lipsei de informații cu privire la măsurile care stau la baza procesului de consolidare, în special cu privire la restricțiile salariale prevăzute în sectorul public. În ceea ce privește aspectele pozitive, ponderea cheltuielilor în PIB a fost, în ultimii ani, în mod constant și semnificativ sub nivelul prevăzut în programele succesive. Mai mult, Malta a avut întotdeauna rezultate bune în ceea ce privește atingerea obiectivelor propuse în privința deficitului public, rezultatele obținute fiind, de regulă, mai bune decât cele prevăzute.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2010, astfel cum se prevede în program. Pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. Consolidarea prevăzută este în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, care prevede o îmbunătățire anuală a soldului structural de minimum 0,5 % din PIB, precum și un efort mai mare, cu condiția ca în Malta să se mențină în continuare conjunctura economică favorabilă. Cu toate acestea, avându-se în vedere riscurile descrise anterior, ritmul ajustărilor în vederea atingerii OTM prevăzute de program are nevoie să fie susținut de o serie de măsuri, în special pentru anii 2009 și 2010. În cele din urmă, ținând cont de riscurile asociate estimărilor privind datoriile, menționate anterior, ponderea datoriilor pare să se diminueze suficient, apropiindu-se de valoarea de referință pentru perioada de programare și ar urma să se situeze sub aceasta în 2009. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2010, astfel cum se prevede în program. Pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații macroeconomice normale. Consolidarea prevăzută este în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, care prevede o îmbunătățire anuală a soldului structural de minimum 0,5 % din PIB, precum și un efort mai mare, cu condiția ca în Malta să se mențină în continuare conjunctura economică favorabilă. Cu toate acestea, avându-se în vedere riscurile descrise anterior, ritmul ajustărilor în vederea atingerii OTM prevăzute de program are nevoie să fie susținut de o serie de măsuri, în special pentru anii 2009 și 2010. În cele din urmă, ținând cont de riscurile asociate estimărilor privind datoriile, menționate anterior, ponderea datoriilor pare să se diminueze suficient, apropiindu-se de valoarea de referință pentru perioada de programare și ar urma să se situeze sub aceasta în 2009.

| (8) | Malta pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este în mod semnificativ mai scăzut decât media pe Uniunea Europeană, iar ponderea în PIB a cheltuielilor în materie de pensii scade pe termen lung. Cu toate acestea, este posibil ca reforma pensiilor din 2006, care are în vedere atât creșterea vârstei de pensionare, cât și îmbunătățirea nivelului pensiilor, să implice cheltuieli mai mare pe termen lung. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei brute se situează în continuare peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Îmbunătățirea poziției bugetare, inclusiv creșterea eficienței și flexibilității cheltuielilor publice, precum în cazul cheltuielilor din sistemul de asistență medico-sanitare care au un ritm de creștere rapid, și care este, de asemenea, influențată de îmbătrânirea populației, ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Malta pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este în mod semnificativ mai scăzut decât media pe Uniunea Europeană, iar ponderea în PIB a cheltuielilor în materie de pensii scade pe termen lung. Cu toate acestea, este posibil ca reforma pensiilor din 2006, care are în vedere atât creșterea vârstei de pensionare, cât și îmbunătățirea nivelului pensiilor, să implice cheltuieli mai mare pe termen lung. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei brute se situează în continuare peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Îmbunătățirea poziției bugetare, inclusiv creșterea eficienței și flexibilității cheltuielilor publice, precum în cazul cheltuielilor din sistemul de asistență medico-sanitare care au un ritm de creștere rapid, și care este, de asemenea, influențată de îmbătrânirea populației, ar contribui la reducerea riscurilor pentru viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, în conformitate cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Îndeosebi, previziunile bugetare cuprinse în program iau în considerare implicațiile financiare ale măsurilor identificate în programul național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice, prevăzute în programul de stabilitate, par a fi conforme cu cele din programul național de reformă. În special, principala măsură de politici prezentată în programul de stabilitate, respectiv o nouă revizuire a sistemului de impozitare a veniturilor personale, este în conformitate cu programul național de reformă. Cu toate acestea, reforma sistemului de asistență medico-sanitară — zonă cheie în domeniul finanțelor publice, identificată ca atare în programul național de reformă — nu este abordată în programul de stabilitate. De asemenea, programul nu prezintă în mod clar care sunt cheltuielile care vor fi direcționate către măsurile de natură să stimuleze creșterea, în special în ultimii ani ai perioadei. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, în conformitate cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. Îndeosebi, previziunile bugetare cuprinse în program iau în considerare implicațiile financiare ale măsurilor identificate în programul național de reformă. Măsurile din domeniul finanțelor publice, prevăzute în programul de stabilitate, par a fi conforme cu cele din programul național de reformă. În special, principala măsură de politici prezentată în programul de stabilitate, respectiv o nouă revizuire a sistemului de impozitare a veniturilor personale, este în conformitate cu programul național de reformă. Cu toate acestea, reforma sistemului de asistență medico-sanitară — zonă cheie în domeniul finanțelor publice, identificată ca atare în programul național de reformă — nu este abordată în programul de stabilitate. De asemenea, programul nu prezintă în mod clar care sunt cheltuielile care vor fi direcționate către măsurile de natură să stimuleze creșterea, în special în ultimii ani ai perioadei.

| (10) | Strategia bugetară prezentată în program este parțial conformă cu recomandările specifice adresate țării în cadrul marilor orientări privind politicile economice incluse în orientările integrate, precum și cu orientările adresate statelor membre din zona euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. În special, programul nu are în vedere progrese semnificative în reforma sistemului de asistență medico-sanitară, astfel cum menționa recomandarea Consiliului. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară prezentată în program este parțial conformă cu recomandările specifice adresate țării în cadrul marilor orientări privind politicile economice incluse în orientările integrate, precum și cu orientările adresate statelor membre din zona euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. În special, programul nu are în vedere progrese semnificative în reforma sistemului de asistență medico-sanitară, astfel cum menționa recomandarea Consiliului.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia de ansamblu este că programul de stabilitate are în vedere continuarea progreselor în direcția atingerii OTM, care este prevăzută pentru 2010, prin intermediul limitării cheltuielilor într-un context de creștere economică susținută. Se prevede că reducerea datoriei publice brute se va desfășura într-un ritm satisfăcător și se așteaptă să scadă sub valoarea de referință de 60 % din PIB până în 2009. Cu toate acestea, există riscul nerealizării obiectivelor bugetare din cauza veniturilor volatile luate în calcul pentru 2008, a nivelului de limitare a cheltuielilor avut în vedere, a scenariului macroeconomic optimist pentru perioada de după 2008 și lipsa de informații cu privire la măsurile pe care se bazează, în special cu privire la limitarea în continuare a creșterilor salariale în sectorul public. Aceste elemente ar putea afecta atingerea OTM până în anul prevăzut, 2010. În afară de aceasta, competitivitatea Maltei în zona euro ar putea fi pusă sub semnul întrebării în eventualitatea unei îndepărtări de la obiectivul moderării creșterilor salariale în sectorul public, care ar putea să se răsfrângă și asupra sectorului privat. Sub raportul viabilității pe termen lung a finanțelor publice, Malta se află în condiții de risc mediu.

Ținând seama de evaluarea anterioară, Malta este invitată:

| (i) | să continue consolidarea fiscală, astfel cum este prevăzut în program, în vederea atingerii OTM până în anul 2010 și să se asigure că raportul datorie/PIB, prin detalierea măsurilor de susținere a consolidării prevăzute, în special în ceea ce privește aspectele legate de cheltuieli; |
| --- | --- |

(i)

să continue consolidarea fiscală, astfel cum este prevăzut în program, în vederea atingerii OTM până în anul 2010 și să se asigure că raportul datorie/PIB, prin detalierea măsurilor de susținere a consolidării prevăzute, în special în ceea ce privește aspectele legate de cheltuieli;

| (ii) | să consolideze eficiența și flexibilitatea cheltuielilor publice, inclusiv prin accelerarea definirii și punerii în aplicare a unei reforme complexe a sistemului de asistență medico-sanitară. |
| --- | --- |

(ii)

să consolideze eficiența și flexibilitatea cheltuielilor publice, inclusiv prin accelerarea definirii și punerii în aplicare a unei reforme complexe a sistemului de asistență medico-sanitară.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | SP nov. 2007 | 3,2 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 |
| COM nov. 2007 | 3,2 | 3,1 | 2,8 | 2,9 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | SP nov. 2007 | 2,6 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 |
| COM nov. 2007 | 2,6 | 0,8 | 2,5 | 2,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | SP nov. 2007 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 |
| COM nov. 2007 (6) | – 1,5 | – 0,6 | – 0,1 | 0,5 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | SP nov. 2007 | – 3,7 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,7 | – 0,9 | – 0,6 | 0,0 | n.a. |
| PC dec. 2006 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul bugetului administrației publice
  (% din PIB) | SP nov. 2007 | – 2,5 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,0 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | SP nov. 2007 | 1,0 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 |
| COM nov. 2007 | 1,0 | 1,5 | 1,6 | 2,1 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | SP nov. 2007 | – 1,8 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 |
| COM nov. 2007 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | SP nov. 2007 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 |
| COM nov. 2007 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | SP nov. 2007 | 64,7 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 |
| COM nov. 2007 | 64,7 | 63,1 | 61,3 | 59,2 | n.a. |
| PC dec. 2006 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

SP nov. 2007

3,2

3,5

3,1

3,2

3,4

COM nov. 2007

3,2

3,1

2,8

2,9

n.a.

PC dec. 2006

2,9

3,0

3,1

3,1

n.a.

Inflație IAPC

(%)

SP nov. 2007

2,6

0,9

2,5

2,3

2,1

COM nov. 2007

2,6

0,8

2,5

2,2

n.a.

PC dec. 2006

3,1

2,2

2,1

2,0

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

SP nov. 2007

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

COM nov. 2007 (6)

– 1,5

– 0,6

– 0,1

0,5

n.a.

PC dec. 2006

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

n.a.

Capacitatea/necesarul de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

SP nov. 2007

– 3,7

– 0,5

0,2

3,2

5,5

COM nov. 2007

– 3,7

– 0,9

– 0,6

0,0

n.a.

PC dec. 2006

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul bugetului administrației publice

(% din PIB)

SP nov. 2007

– 2,5

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

COM nov. 2007

– 2,5

– 1,8

– 1,6

– 1,0

n.a.

PC dec. 2006

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

SP nov. 2007

1,0

1,7

2,0

2,9

3,8

COM nov. 2007

1,0

1,5

1,6

2,1

n.a.

PC dec. 2006

1,1

1,1

2,5

3,2

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

SP nov. 2007

– 1,8

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

COM nov. 2007

– 2,0

– 1,6

– 1,5

– 1,2

n.a.

PC dec. 2006

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

SP nov. 2007

– 2,5

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

COM nov. 2007

– 2,7

– 2,3

– 1,7

– 1,2

n.a.

PC dec. 2006

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

SP nov. 2007

64,7

62,9

60,0

57,2

53,3

COM nov. 2007

64,7

63,1

61,3

59,2

n.a.

PC dec. 2006

68,3

66,7

63,2

59,4

n.a.

Programul de stabilitate (PS); programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face referire în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile de toamnă ale serviciilor Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a planului național de reformă.

(3)  JO C 72, 29.3.2007, p. 9.

(4)  Datele lipsă includ contribuția muncii, a capitalului și a factorului productivității totale la creșterea PIB-ului potențial, repartizarea ajustărilor stoc-flux pentru finanțele administrației publice și anumite elemente din previziunile privind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic din cadrul programelor, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,3 %, 2,2 %, 2,3 % și, respectiv, 2,3 % pentru perioada 2006-2009.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,7 % din PIB în 2006, 0,8 % în 2007, 0,2 % în 2008, 0,2 % în 2009 și 0,1 % în 2010; toate contribuind la reducerea deficitului în conformitate cu programul de stabilitate din 2007, și 0,7 % din PIB în 2006, 0,8 % în 2007, 0,2 % în 2008 și 0 % în 2009; contribuind la reducerea deficitului în conformitate cu previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/33

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 4 martie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Greciei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 74/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului Economic și Social,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Greciei pentru perioada 2007-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 4 martie 2008, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Greciei pentru perioada 2007-2010 (2).

| (2) | În ultimii ani, Grecia a înregistrat rate mari de creștere ca rezultat al consumului intern dinamic și al unei activități susținute de investiții, concomitent cu o accelerare semnificativă a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, persistă rate relativ mari ale inflației față de media zonei euro și, în pofida unei creșteri semnificative a productivității, acest lucru duce la pierderi ale competitivității.
  Dacă vor continua pe termen mediu, dezechilibrele externe accentuate și care se agravează, justificate parțial de una dintre cele mai ridicate rate a investițiilor din UE, ar putea afecta funcționarea economiei. În acest context, politica fiscală îndeplinește un rol crucial în ceea ce privește stabilizarea economiei, îmbunătățindu-i eficiența și diminuând riscurile aferente supraîncălzirii și agravării dezechilibrelor externe. Începând cu 2004, au avut loc progrese semnificative în vederea consolidării, într-o manieră viabilă, a finanțelor publice. Pe această bază, exercitarea controlului asupra cheltuielilor curente primare, prevenirea unei orientări pro-ciclice a politicii fiscale și sporirea eficienței cheltuielilor publice sunt elemente esențiale pentru asigurarea în continuare a disciplinei fiscale și pentru ameliorarea calității finanțelor publice. Având în vedere coeficientul de îndatorare publică încă ridicat, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice depinde în mare măsură de atingerea și de menținerea unor poziții bugetare solide, de continuarea reformelor actuale ale sistemului de sănătate, precum și de punerea în aplicare a reformei cuprinzătoare privind sistemul de pensii (3). |
| --- | --- |

(2)

În ultimii ani, Grecia a înregistrat rate mari de creștere ca rezultat al consumului intern dinamic și al unei activități susținute de investiții, concomitent cu o accelerare semnificativă a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, persistă rate relativ mari ale inflației față de media zonei euro și, în pofida unei creșteri semnificative a productivității, acest lucru duce la pierderi ale competitivității.

Dacă vor continua pe termen mediu, dezechilibrele externe accentuate și care se agravează, justificate parțial de una dintre cele mai ridicate rate a investițiilor din UE, ar putea afecta funcționarea economiei. În acest context, politica fiscală îndeplinește un rol crucial în ceea ce privește stabilizarea economiei, îmbunătățindu-i eficiența și diminuând riscurile aferente supraîncălzirii și agravării dezechilibrelor externe. Începând cu 2004, au avut loc progrese semnificative în vederea consolidării, într-o manieră viabilă, a finanțelor publice. Pe această bază, exercitarea controlului asupra cheltuielilor curente primare, prevenirea unei orientări pro-ciclice a politicii fiscale și sporirea eficienței cheltuielilor publice sunt elemente esențiale pentru asigurarea în continuare a disciplinei fiscale și pentru ameliorarea calității finanțelor publice. Având în vedere coeficientul de îndatorare publică încă ridicat, viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice depinde în mare măsură de atingerea și de menținerea unor poziții bugetare solide, de continuarea reformelor actuale ale sistemului de sănătate, precum și de punerea în aplicare a reformei cuprinzătoare privind sistemul de pensii (3).

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o creștere a PIB-ului real menținută în jurul procentului de aproximativ 4 % pe durata perioadei de programare. O evaluare în comparație cu informațiile disponibile în prezent (4) arată că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere favorabile, în special în ceea ce privește ultimii ani ai programului. În special, în programul de stabilitate, se preconizează continuarea creșterii consumului intern și a investițiilor, pe baza unei creșteri relativ mari a gradului de ocupare a forței de muncă și a unei evaluări optimiste a impactului anumitor măsuri puse în aplicare, cum ar fi a doua etapă a reformei sistemului de impozitare, inclusiv reducerea în continuare a ratelor impozitului privind persoanele fizice, reglementate în 2006, a legii privind stimularea investițiilor și accelerarea proiectelor PPP (parteneriate public-privat).
  Mai mult, evoluția costurilor forței de muncă poate duce la presiuni inflaționiste, în pofida limitării masei salariale în sectorul public, în timp ce competitivitatea s-ar putea deteriora mai mult decât s-a prevăzut în program. De asemenea, pe baza unor informații recente, previziunile privind inflația ar putea fi mai favorabile decât s-a prevăzut. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o creștere a PIB-ului real menținută în jurul procentului de aproximativ 4 % pe durata perioadei de programare. O evaluare în comparație cu informațiile disponibile în prezent (4) arată că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere favorabile, în special în ceea ce privește ultimii ani ai programului. În special, în programul de stabilitate, se preconizează continuarea creșterii consumului intern și a investițiilor, pe baza unei creșteri relativ mari a gradului de ocupare a forței de muncă și a unei evaluări optimiste a impactului anumitor măsuri puse în aplicare, cum ar fi a doua etapă a reformei sistemului de impozitare, inclusiv reducerea în continuare a ratelor impozitului privind persoanele fizice, reglementate în 2006, a legii privind stimularea investițiilor și accelerarea proiectelor PPP (parteneriate public-privat).

Mai mult, evoluția costurilor forței de muncă poate duce la presiuni inflaționiste, în pofida limitării masei salariale în sectorul public, în timp ce competitivitatea s-ar putea deteriora mai mult decât s-a prevăzut în program. De asemenea, pe baza unor informații recente, previziunile privind inflația ar putea fi mai favorabile decât s-a prevăzut.

| (4) | În conformitate cu programul, se estimează că deficitul public general pentru 2007 a crescut la 2,7 % din PIB în 2007 (de la 2,5 % în 2006), comparativ cu deficitul propus de 2,2 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă (5). Această deviație de 0,5 punct procentual din PIB reflectă, pe lângă un efect de bază negativ redus, o depășire a plafonului de cheltuieli cu aproximativ 0,25 punct procentual din PIB și un impact net al măsurilor cu caracter excepțional de creștere a deficitului cu 0,3 puncte procentuale din PIB (6). Deficitul estimat în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 este de 2,9 % din PIB, și anume cu 0,25 punct procentual mai mare decât se prevede în program, pe baza unei evaluări mai prudente a veniturilor obținute din impozite. Reducerea prevăzută pentru 2007 a deficitului public structural (adică, deficitul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare) cu aproximativ 0,5 punct procentual din PIB respectă parțial invitația din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate (7) de „a accentua ajustarea în vederea realizării OTM”. Consiliul ia notă de faptul că punerea în aplicare a bugetului pe 2007 nu respectă în totalitate orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogroup în aprilie 2007. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu programul, se estimează că deficitul public general pentru 2007 a crescut la 2,7 % din PIB în 2007 (de la 2,5 % în 2006), comparativ cu deficitul propus de 2,2 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă (5). Această deviație de 0,5 punct procentual din PIB reflectă, pe lângă un efect de bază negativ redus, o depășire a plafonului de cheltuieli cu aproximativ 0,25 punct procentual din PIB și un impact net al măsurilor cu caracter excepțional de creștere a deficitului cu 0,3 puncte procentuale din PIB (6). Deficitul estimat în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 este de 2,9 % din PIB, și anume cu 0,25 punct procentual mai mare decât se prevede în program, pe baza unei evaluări mai prudente a veniturilor obținute din impozite. Reducerea prevăzută pentru 2007 a deficitului public structural (adică, deficitul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare) cu aproximativ 0,5 punct procentual din PIB respectă parțial invitația din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate (7) de „a accentua ajustarea în vederea realizării OTM”. Consiliul ia notă de faptul că punerea în aplicare a bugetului pe 2007 nu respectă în totalitate orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogroup în aprilie 2007.

| (5) | Strategia bugetară prezentată în program vizează accelerarea consolidării fiscale în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) privind o poziție echilibrată din perspectivă structurală, prin reducerea deficitului structural cu mai mult de 0,5 punct procentual din PIB pe an, în conformitate cu invitația din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate de „a accentua ajustarea în vederea realizării OTM”. În special, se prevede atingerea OTM mai devreme decât anul limită prevăzut în actualizarea precedentă (2012), deși acest lucru va avea totuși loc după orizontul de programare (2010). Programul vizează atingerea unei poziții echilibrate în termeni nominali până în 2010, de la un deficit de 2,75 % din PIB în 2007. Se preconizează creșterea excedentului primar la 3,75 % din PIB în 2010, de la 1,25 % în 2007. Ajustarea planificată se bazează în principal pe venituri și rezultă, pe de o parte, din punerea în aplicare a măsurilor discreționare privind impozitele indirecte și impozitele funciare și, pe de altă parte, din îmbunătățirea sistemului de impozitare și intensificarea luptei împotriva evaziunii fiscale și a fraudei. În timp ce cheltuielile globale cunosc doar o scădere marginală din perspectiva PIB, se preconizează că structura acestora se va schimba, având în vedere creșterea plăților sociale cu 1 punct procentual din PIB, compensată global de scăderi ale consumului intermediar. Luând în considerare impactul mecanic al recentei revizuiri a PIB, obiectivul bugetar prevăzut în program este similar, în linii mari, cu cel din actualizarea precedentă pe 2008 și îmbunătățit pentru 2009, în contextul unui scenariu comparabil per ansamblu. Se preconizează ca datoria publică brută, estimată la 93,4 % din PIB în 2007, valoare aflată evident peste valoarea de referință de 60 % din PIB stabilită în tratat, să scadă cu mai multe de 10 puncte procentuale pe parcursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(5)

Strategia bugetară prezentată în program vizează accelerarea consolidării fiscale în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) privind o poziție echilibrată din perspectivă structurală, prin reducerea deficitului structural cu mai mult de 0,5 punct procentual din PIB pe an, în conformitate cu invitația din avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de stabilitate de „a accentua ajustarea în vederea realizării OTM”. În special, se prevede atingerea OTM mai devreme decât anul limită prevăzut în actualizarea precedentă (2012), deși acest lucru va avea totuși loc după orizontul de programare (2010). Programul vizează atingerea unei poziții echilibrate în termeni nominali până în 2010, de la un deficit de 2,75 % din PIB în 2007. Se preconizează creșterea excedentului primar la 3,75 % din PIB în 2010, de la 1,25 % în 2007. Ajustarea planificată se bazează în principal pe venituri și rezultă, pe de o parte, din punerea în aplicare a măsurilor discreționare privind impozitele indirecte și impozitele funciare și, pe de altă parte, din îmbunătățirea sistemului de impozitare și intensificarea luptei împotriva evaziunii fiscale și a fraudei. În timp ce cheltuielile globale cunosc doar o scădere marginală din perspectiva PIB, se preconizează că structura acestora se va schimba, având în vedere creșterea plăților sociale cu 1 punct procentual din PIB, compensată global de scăderi ale consumului intermediar. Luând în considerare impactul mecanic al recentei revizuiri a PIB, obiectivul bugetar prevăzut în program este similar, în linii mari, cu cel din actualizarea precedentă pe 2008 și îmbunătățit pentru 2009, în contextul unui scenariu comparabil per ansamblu. Se preconizează ca datoria publică brută, estimată la 93,4 % din PIB în 2007, valoare aflată evident peste valoarea de referință de 60 % din PIB stabilită în tratat, să scadă cu mai multe de 10 puncte procentuale pe parcursul perioadei de programare.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai proaste decât cele prevăzute în program. Creșterea veniturilor din impozite prevăzută pentru 2008 se bazează pe ipoteze ușor favorabile și reflectă o posibilă evaluare optimistă a eforturilor de evitare a evaziunii fiscale și a fraudei. Cu toate acestea, este de așteptat ca punerea efectivă în aplicare a măsurilor discreționare de creștere a veniturilor în 2008 și reformele prevăzute pentru ameliorarea structurii instituționale și a transparenței procesului bugetar axat pe randament/stabilirea bugetelor pentru programe pe o bază multianuală să genereze efecte pozitive asupra rezultatelor bugetare pe termen mediu, deși impactul bugetar exact rămâne incert. Pentru 2009 și 2010, programul nu completează obiectivele bugetare cu măsurile aferente, estimând totodată un scenariu macroeconomic favorabil. Având în vedere aceste riscuri pentru obiectivele bugetare, la care se adaugă incertitudini referitoare la viitoare ajustări semnificative stoc/flux, evoluția coeficientului de îndatorare ar putea fi mai puțin favorabil decât s-a prevăzut în program, în special după 2008. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai proaste decât cele prevăzute în program. Creșterea veniturilor din impozite prevăzută pentru 2008 se bazează pe ipoteze ușor favorabile și reflectă o posibilă evaluare optimistă a eforturilor de evitare a evaziunii fiscale și a fraudei. Cu toate acestea, este de așteptat ca punerea efectivă în aplicare a măsurilor discreționare de creștere a veniturilor în 2008 și reformele prevăzute pentru ameliorarea structurii instituționale și a transparenței procesului bugetar axat pe randament/stabilirea bugetelor pentru programe pe o bază multianuală să genereze efecte pozitive asupra rezultatelor bugetare pe termen mediu, deși impactul bugetar exact rămâne incert. Pentru 2009 și 2010, programul nu completează obiectivele bugetare cu măsurile aferente, estimând totodată un scenariu macroeconomic favorabil. Având în vedere aceste riscuri pentru obiectivele bugetare, la care se adaugă incertitudini referitoare la viitoare ajustări semnificative stoc/flux, evoluția coeficientului de îndatorare ar putea fi mai puțin favorabil decât s-a prevăzut în program, în special după 2008.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului imediat după sfârșitul perioadei de programare, astfel cum este prevăzut în program. În plus, se estimează faptul că o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura nedepășirea pragului de deficit reprezentând 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale, nu va fi posibilă înainte de 2010. În actualizare se prevede o ajustare pentru atingerea OTM de peste 0,5 puncte procentuale din PIB pe an, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, și mai mare decât în actualizarea precedentă. Cu toate acestea, începând cu 2009, ar trebui luate măsuri în sprijinul ajustării, având în vedere riscurile identificate mai sus. Consiliul ia notă de faptul că întrucât ajustarea planificată pentru 2008 este mai mare decât s-a prevăzut în actualizarea precedentă, previziunile pentru 2008 sunt în conformitate cu orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogroup în aprilie 2007. Cu toate acestea, riscurile identificate mai sus ar trebui abordate. În sfârșit, ținând seama de aceste riscuri, se pare că ponderea datoriei se reduce suficient către valoarea de referință în cursul perioadei programului. Cu toate acestea, pe durata orizontului actualizării, coeficientul de îndatorare rămâne mult superior valorii de referință de 60 %. Mai mult, traiectoria de ajustare a cunoscut o încetinire, fiind determinată de obiective ambițioase privind deficitul. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura atingerea OTM-ului imediat după sfârșitul perioadei de programare, astfel cum este prevăzut în program. În plus, se estimează faptul că o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura nedepășirea pragului de deficit reprezentând 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale, nu va fi posibilă înainte de 2010. În actualizare se prevede o ajustare pentru atingerea OTM de peste 0,5 puncte procentuale din PIB pe an, în conformitate cu Pactul de stabilitate și creștere, și mai mare decât în actualizarea precedentă. Cu toate acestea, începând cu 2009, ar trebui luate măsuri în sprijinul ajustării, având în vedere riscurile identificate mai sus. Consiliul ia notă de faptul că întrucât ajustarea planificată pentru 2008 este mai mare decât s-a prevăzut în actualizarea precedentă, previziunile pentru 2008 sunt în conformitate cu orientările privind politicile bugetare adoptate de Eurogroup în aprilie 2007. Cu toate acestea, riscurile identificate mai sus ar trebui abordate. În sfârșit, ținând seama de aceste riscuri, se pare că ponderea datoriei se reduce suficient către valoarea de referință în cursul perioadei programului. Cu toate acestea, pe durata orizontului actualizării, coeficientul de îndatorare rămâne mult superior valorii de referință de 60 %. Mai mult, traiectoria de ajustare a cunoscut o încetinire, fiind determinată de obiective ambițioase privind deficitul.

| (8) | Grecia pare a se confrunta cu un risc ridicat în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației nu poate fi estimat în mod corespunzător, deoarece previziunile pe termen lung referitoare la cheltuielile cu sistemul de pensii nu sunt disponibile. Cu toate acestea, este foarte probabil ca acestea să se situeze cu mult peste media UE. Conform celor mai recente date disponibile din cadrul programului de stabilitate actualizat pentru 2002, se preconizează o creștere semnificativă, pe termen lung, a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB. Previziunile programului privind poziția bugetară în 2007, care este similară cu poziția inițială din programul precedent, constituie un risc la adresa viabilității finanțelor publice, chiar înainte de luarea în considerare a consecințelor bugetare pe termen lung ale îmbătrânirii populației. Mai mult, nivelul actual al datoriei publice brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat. Reducerea acesteia necesită atingerea unor surplusuri primare ridicate pe o perioadă îndelungată. Consolidarea finanțelor publice, astfel cum este prevăzută, precum și continuarea reformei actuale a sistemului de sănătate și reformarea sistemului de pensii care vizează limitarea posibilei creșteri semnificative a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor privind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Grecia pare a se confrunta cu un risc ridicat în ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației nu poate fi estimat în mod corespunzător, deoarece previziunile pe termen lung referitoare la cheltuielile cu sistemul de pensii nu sunt disponibile. Cu toate acestea, este foarte probabil ca acestea să se situeze cu mult peste media UE. Conform celor mai recente date disponibile din cadrul programului de stabilitate actualizat pentru 2002, se preconizează o creștere semnificativă, pe termen lung, a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB. Previziunile programului privind poziția bugetară în 2007, care este similară cu poziția inițială din programul precedent, constituie un risc la adresa viabilității finanțelor publice, chiar înainte de luarea în considerare a consecințelor bugetare pe termen lung ale îmbătrânirii populației. Mai mult, nivelul actual al datoriei publice brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat. Reducerea acesteia necesită atingerea unor surplusuri primare ridicate pe o perioadă îndelungată. Consolidarea finanțelor publice, astfel cum este prevăzută, precum și continuarea reformei actuale a sistemului de sănătate și reformarea sistemului de pensii care vizează limitarea posibilei creșteri semnificative a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor privind viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate este, într-o anumită măsură, conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă (PNR). În timp ce măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate sunt conforme cu cele prevăzute în PNR, programul de stabilitate conține doar o evaluare calitativă parțială a impactului global al PNR asupra strategiei fiscale pe termen mediu. În conformitate cu programul, majoritatea măsurilor și acțiunilor planificate pentru 2008, incluse în raportul de punere în aplicare al PNR, precum și dispozițiile bugetare relevante au fost incluse în legea bugetului din 2008. Cu toate acestea, nu sunt furnizate informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia, cu excepția celor pentru 2008, nu iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor definite în raportul de punere în aplicare al PNR. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate este, într-o anumită măsură, conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă (PNR). În timp ce măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate sunt conforme cu cele prevăzute în PNR, programul de stabilitate conține doar o evaluare calitativă parțială a impactului global al PNR asupra strategiei fiscale pe termen mediu. În conformitate cu programul, majoritatea măsurilor și acțiunilor planificate pentru 2008, incluse în raportul de punere în aplicare al PNR, precum și dispozițiile bugetare relevante au fost incluse în legea bugetului din 2008. Cu toate acestea, nu sunt furnizate informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia, cu excepția celor pentru 2008, nu iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor definite în raportul de punere în aplicare al PNR.

| (10) | Strategia bugetară prezentată în program este în general conformă cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări sau cu orientările adresate statelor membre ale zonei euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară prezentată în program este în general conformă cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări sau cu orientările adresate statelor membre ale zonei euro în materie de politică bugetară în cadrul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (8). Cu toate acestea, programul se abate în anumite puncte importante de la modelul structural specific menționat în codul de conduită (9). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (8). Cu toate acestea, programul se abate în anumite puncte importante de la modelul structural specific menționat în codul de conduită (9).

Concluzia generală este aceea că programul prevede accelerarea reducerii deficitului bugetar, în contextul unei creșteri solide, în vederea atingerii echilibrului bugetar nominal în 2010, deși nu se prevede atingerea OTM în termeni structurali în cadrul perioadei de programare. Această consolidare, care se bazează pe o punere promptă în aplicare a bugetului pentru 2008 și pe o creștere semnificativă a veniturilor din impozite pe parcursul orizontului de programare, este supusă riscurilor, având în vedere faptul că scenariul macroeconomic de bază este favorabil, iar măsurile privind creșterea veniturilor nu sunt încă definite în totalitate pentru perioada de după 2008. Mai mult, există incertitudini cu privire la ajustările semnificative stoc/flux prevăzute. De asemenea, consolidarea depinde într-o măsură semnificativă de rezultatele luptei împotriva evaziunii fiscale, fiind doar parțial sprijinită de reformele privind colectarea impozitelor. Mai mult, reducerile prevăzute ale unor cheltuieli (ca și procentaj din PIB) nu sunt justificate de măsuri specifice, fiind parțial compensate de planurile privind creșterea plăților sociale. Asigurarea unei traiectorii riguroase a consolidării fiscale ar veni în sprijinul corectării dezechilibrelor din economia Greciei, în special al inflației susținute, al pierderilor pe plan concurențial și al deficitului extern ridicat. Coeficientul de îndatorare, care este încă unul dintre cele mai mari din zona euro, coroborat cu creșterea prevăzută a cheltuielilor cu sistemul de pensii, va afecta negativ viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care se confruntă în continuare cu riscuri mari.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Grecia este invitată:

| (i) | să realizeze ajustarea prevăzută privind atingerea OTM, să reducă în consecință raportul datorie/PIB și să utilizeze orice mijloc de depășire a performanței bugetare pentru a accelera procesul de consolidare, în vederea atingerii OTM în cursul perioadei de programare; |
| --- | --- |

(i)

să realizeze ajustarea prevăzută privind atingerea OTM, să reducă în consecință raportul datorie/PIB și să utilizeze orice mijloc de depășire a performanței bugetare pentru a accelera procesul de consolidare, în vederea atingerii OTM în cursul perioadei de programare;

| (ii) | să continue reformele privind administrația fiscală, precum și ameliorarea procedurii bugetare prin creșterea în continuare a transparenței acesteia, prin definirea cadrului bugetar pe termen mediu și prin punerea în aplicare eficientă a unor mecanisme de monitorizare, control și ameliorare a cheltuielilor primare; |
| --- | --- |

(ii)

să continue reformele privind administrația fiscală, precum și ameliorarea procedurii bugetare prin creșterea în continuare a transparenței acesteia, prin definirea cadrului bugetar pe termen mediu și prin punerea în aplicare eficientă a unor mecanisme de monitorizare, control și ameliorare a cheltuielilor primare;

| (iii) | având în vedere coeficientul de îndatorare și creșterea prevăzută a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea OTM, continuarea reformelor actuale ale sistemului de sănătate și ale sistemului de pensii; ar trebui elaborate, cât de curând, previziuni pe termen lung privind cheltuielile generate de îmbătrânirea populației. |
| --- | --- |

(iii)

având în vedere coeficientul de îndatorare și creșterea prevăzută a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea OTM, continuarea reformelor actuale ale sistemului de sănătate și ale sistemului de pensii; ar trebui elaborate, cât de curând, previziuni pe termen lung privind cheltuielile generate de îmbătrânirea populației.

Consiliul ia notă, de asemenea, de faptul că astfel de acțiuni strategice ar fi conforme cu orientările privind politicile fiscale adoptate de Eurogroup în aprilie 2007.

De asemenea, Grecia este invitată să își îmbunătățească performanța privind respectarea termenului limită de prezentare a programelor de stabilitate și de convergență menționate în codul de conduită.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare (10)

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS dec. 2007 | 4,2 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| COM nov. 2007 | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 3,7 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS dec. 2007 | 3,3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| COM nov. 2007 | 3,3 | 2,8 | 3,1 | 3,1 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | n.a. |
| Deviația PIB (11)

  (% din PIB potențial) | PS dec. 2007 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | 1,1 |
| COM nov. 2007 (12) | 1,1 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 12,3 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 |
| COM nov. 2007 | – 9,6 | – 9,4 | – 9,5 | – 9,4 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 8,9 | – 7,9 | – 7,6 | – 7,3 | n.a. |
| Soldul general al administrației publice
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 2,5 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 |
| COM nov. 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,8 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 | n.a. |
| PS dec. 2006 adj. | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 1,1 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 1,6 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 |
| COM nov. 2007 | 1,6 | 1,0 | 2,1 | 2,0 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (11)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 2,8 | – 3,1 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. |
| Sold structural (13)

  (% din PIB) | PS dec. 2007 | – 3,2 | – 2,8 | – 2,0 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM nov. 2007 | – 3,5 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | n.a. |
| PS dec. 2006 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS dec. 2007 | 95,3 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 |
| COM nov. 2007 | 95,3 | 93,7 | 91,1 | 88,8 | n.a. |
| PS dec. 2006 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | n.a. |
| PS dec. 2006 adj. | 95,0 | 91,3 | 87,5 | 83,3 | n.a. |
| Program de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PS dec. 2007

4,2

4,1

4,0

4,0

4,0

COM nov. 2007

4,3

4,1

3,8

3,7

n.a.

PS dec. 2006

4,0

3,9

4,0

4,1

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS dec. 2007

3,3

2,9

2,8

2,7

2,6

COM nov. 2007

3,3

2,8

3,1

3,1

n.a.

PS dec. 2006

3,3

3,3

2,8

2,6

n.a.

Deviația PIB (11)

(% din PIB potențial)

PS dec. 2007

0,8

0,8

0,8

0,9

1,1

COM nov. 2007 (12)

1,1

1,3

1,2

1,2

n.a.

PS dec. 2006

1,0

0,9

1,1

1,5

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 12,3

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

COM nov. 2007

– 9,6

– 9,4

– 9,5

– 9,4

n.a.

PS dec. 2006

– 8,9

– 7,9

– 7,6

– 7,3

n.a.

Soldul general al administrației publice

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 2,5

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

COM nov. 2007

– 2,5

– 2,9

– 1,8

– 1,8

n.a.

PS dec. 2006

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

n.a.

PS dec. 2006 adj.

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 1,1

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PS dec. 2007

1,6

1,2

2,4

3,1

3,8

COM nov. 2007

1,6

1,0

2,1

2,0

n.a.

PS dec. 2006

2,0

2,0

2,4

2,9

n.a.

Sold ajustat ciclic (11)

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 2,8

– 3,1

– 1,9

– 1,2

– 0,5

COM nov. 2007

– 3,0

– 3,4

– 2,4

– 2,3

n.a.

PS dec. 2006

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

n.a.

Sold structural (13)

(% din PIB)

PS dec. 2007

– 3,2

– 2,8

– 2,0

– 1,2

– 0,5

COM nov. 2007

– 3,5

– 3,1

– 2,4

– 2,3

n.a.

PS dec. 2006

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS dec. 2007

95,3

93,4

91,0

87,3

82,9

COM nov. 2007

95,3

93,7

91,1

88,8

n.a.

PS dec. 2006

104,1

100,1

95,9

91,3

n.a.

PS dec. 2006 adj.

95,0

91,3

87,5

83,3

n.a.

Program de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în textul de față sunt disponibile la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Actualizarea a fost transmisă la 3 săptămâni după termenul-limită de 1 decembrie stabilit în codul de conduită.

(3)  La 15 februarie 2008, Primul ministru al Greciei a prezentat Adunării Generale a Parlamentului principalii piloni ai reformei prevăzute a sistemului de pensii.

(4)  Evaluarea ține cont, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 și de evaluarea Comisiei privind raportul de punere în aplicare a programului național de reformă din octombrie 2007.

(5)  Având în vedere revizia ascendentă a seriilor PIB ale Greciei cu 9,6 % începând cu anul 2000, obiectivele din cadrul actualizării nu sunt direct comparabile cu cele din actualizarea precedentă. Pentru o comparație sugestivă, cifrele din actualizarea precedentă citate aici au fost recalculate luându-se totodată în considerare efectul de numitor introdus de revizuirea PIB.

(6)  Acest impact net al măsurilor cu caracter excepțional este rezultatul combinației dintre măsurile cu caracter excepțional de creștere a deficitului cu 0,7 puncte procentuale (majoritatea referitoare la arieratele la bugetul UE ca urmare a reviziei PIB, dar și la cheltuielile aferente incendiilor forestiere din vară) și măsurile de reducere a deficitului cu 0,4 puncte procentuale din PIB (plățile ulterioare efectuate de către bănci pentru fondurile de pensii).

(7)  JO C 70, 27.3.2007, p. 11.

(8)  În special, nu sunt furnizate cheltuielile generale din perspectiva funcției, a viabilității pe termen lung a finanțelor publice și nici informațiile privind evoluția datoriilor (diferențele dintre lichidități și obligații financiare neonorate, acumularea netă a activelor financiare, efecte ale evaluării și altele, active financiare lichide, datorie financiară netă).

(9)  În special, secțiunea 6 („Viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice”) oferă un număr limitat de informații privind pensiile și face referire la previziuni incluse în actualizarea din decembrie 2002 a programului de stabilitate.

(10)  Actualizarea din dec. 2007 utilizează revizuirea oficială a PIB (revizuire în sus cu 9,6 %), în conformitate cu comunicatul de presă al Eurostat din 22 octombrie 2007 și, în consecință, previziunile nu sunt comparabile în mod direct cu cifrele aferente actualizării din decembrie 2006. Pentru a permite comparații viabile, rândurile intitulate „PS dec. 2006 adj.” arată obiectivele aferente actualizării din decembrie 2006, recalculată pentru a lua în considerare efectul de numitor al PIB-ului revizuit. Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 au la bază o estimare a componentelor PIB-ului revizuit, din cauza lipsei de date statistice oficiale privind conturile naționale până la data limită a previziunilor.

(11)  Deviație PIB și solduri ajustate ciclic în conformitate cu programele, potrivit recalculărilor efectuate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor incluse în programe.

(12)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,9 %, 3,8 %, și, respectiv, 3,7 %, în perioada 2007-2009.

(13)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Masurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,4 % din PIB în 2006, 0,3 % din PIB în 2007 și 0,1 % din PIB în 2008, conducând la o reducere a deficitului în 2006 și 2008 și la o creștere a deficitului în 2007, în conformitate cu cel mai recent program, și 0,4 % din PIB în 2006 și 0,3 % în 2007, conducând la o reducere a deficitului în 2006 și o creștere a deficitului în 2007 în conformitate cu previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Program de stabilitate (PS); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2007 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/38

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.4687 — SACYR VALLEHERMOSO/Eiffage)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 74/09)

La data 21 februarie 2008, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M4687. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M4687. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/38

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5034 — Montagu/GIP/Biffa)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 74/10)

La data 11 martie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5034. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5034. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/39

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

19 martie 2008

(2008/C 74/11)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,5692 |
| JPY | yen japonez | 156,16 |
| DKK | coroana daneză | 7,4593 |
| GBP | lira sterlină | 0,7859 |
| SEK | coroana suedeză | 9,4241 |
| CHF | franc elvețian | 1,5662 |
| ISK | coroana islandeză | 125,06 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0448 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,463 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 256,86 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6965 |
| PLN | zlot polonez | 3,5305 |
| RON | leu românesc nou | 3,725 |
| SKK | coroana slovacă | 32,524 |
| TRY | lira turcească | 1,9274 |
| AUD | dolar australian | 1,6841 |
| CAD | dolar canadian | 1,5635 |
| HKD | dolar Hong Kong | 12,1986 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9268 |
| SGD | dolar Singapore | 2,1646 |
| KRW | won sud-coreean | 1 585,83 |
| ZAR | rand sud-african | 12,576 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 11,0833 |
| HRK | kuna croată | 7,2565 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 413,1 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9869 |
| PHP | peso Filipine | 65,122 |
| RUB | rubla rusească | 36,989 |
| THB | baht thailandez | 48,881 |
| BRL | real brazilian | 2,6414 |
| MXN | peso mexican | 16,7379 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,5692

JPY

yen japonez

156,16

DKK

coroana daneză

7,4593

GBP

lira sterlină

0,7859

SEK

coroana suedeză

9,4241

CHF

franc elvețian

1,5662

ISK

coroana islandeză

125,06

NOK

coroana norvegiană

8,0448

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,463

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

256,86

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6965

PLN

zlot polonez

3,5305

RON

leu românesc nou

3,725

SKK

coroana slovacă

32,524

TRY

lira turcească

1,9274

AUD

dolar australian

1,6841

CAD

dolar canadian

1,5635

HKD

dolar Hong Kong

12,1986

NZD

dolar neozeelandez

1,9268

SGD

dolar Singapore

2,1646

KRW

won sud-coreean

1 585,83

ZAR

rand sud-african

12,576

CNY

yuan renminbi chinezesc

11,0833

HRK

kuna croată

7,2565

IDR

rupia indoneziană

14 413,1

MYR

ringgit Malaiezia

4,9869

PHP

peso Filipine

65,122

RUB

rubla rusească

36,989

THB

baht thailandez

48,881

BRL

real brazilian

2,6414

MXN

peso mexican

16,7379

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/40

---

Informații în temeiul Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (1)

(2008/C 74/12)

Prezenta publicare se bazează pe informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 5 din regulament la data de 5 februarie 2008
   (2).

În afară de informațiile publicate în Jurnalul Oficial, o actualizare periodică este disponibilă pe pagina internet a Direcției Generale Justiție, Libertate și Securitate
   (3).

1.   Exonerarea de obligația de a deține viză în temeiul articolului 4 alineatul (1)

1.1.   Sunt exonerate de obligația de a deține viză următoarele categorii de persoane originare din țările indicate în coloana din partea stângă

| D | = | titularii de pașapoarte diplomatice (4) |
| --- | --- | --- |
| S | = | titularii de pașapoarte de serviciu/oficiale |
| SP | = | titularii de pașapoarte speciale |

D

=

titularii de pașapoarte diplomatice (4)

S

=

titularii de pașapoarte de serviciu/oficiale

SP

=

titularii de pașapoarte speciale

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AFGANISTAN

AFRICA DE SUD

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

ALBANIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

ALGERIA

D

DS

D

DS

D

DS

D

DS

ANGOLA

D

DS

ANTIGUA ȘI BARBUDA

DS

ARABIA SAUDITĂ

D

ARMENIA

D

DS

DS

D

DS

D

DS

DS

AZERBAIDJEAN

DS

DS

D

DS

DS

BAHAMAS

DS

BAHRAIN

BANGLADESH

BARBADOS

DS

DS

BELARUS

DS

D

D (6)

DS (6)

DS

BELIZE

D

D

BENIN

DS

DS

BHUTAN

BOLIVIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S (6)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

BOTSWANA

DS

BURKINA FASO

DS

BURUNDI

CAMBODGIA

DS

DS + SP

CAMERUN

CAPUL VERDE

DS

CHINA (REPUBLICA POPULARĂ)

DS (6)

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

CIAD

D

DS

COLUMBIA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

COMORE

CONGO

DS

CONGO (REPUBLICA DEMOCRATICĂ)

COREEA DE NORD

DS

CÔTE D'IVOIRE

DS

CUBA

DS

DS

D

DS

DJIBOUTI

DOMINICA

DS

ECUADOR

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS + SP

DS + SP

D

EGIPT

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

EMIRATELE ARABE UNITE

D + SP

D + SP

DS

D + SP

D

ERITREEA

ETIOPIA

FIJI

FILIPINE

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

DS

GABON

D

GAMBIA

DS

D

GEORGIA

D

D

DS

D

DS

DS

GHANA

DS

D

DS

GRENADA

GUINEEA

D

DS

GUINEEA ECUATORIALĂ

GUINEEA-BISSAU

GUYANA

DS

D

HAITI

INDIA

DS

D

DS

D

D

INDONEZIA

DS

D

INSULELE MARSHALL

D

INSULELE SOLOMON

IORDANIA

D

D

DS

IRAK

IRAN

DS (6)

DS

D

D

D (6)

D

JAMAICA

DS

D

D

DS

D

KÂRGÂZSTAN

DS

D

DS

KAZAHSTAN

DS

D

D

DS

KENYA

D

D

KIRIBATI

KUWEIT

DS

D

LAOS

DS

DS

DS

DS + SP

LESOTHO

DS

D

LIBAN

D

LIBERIA

LIBIA

DS

MADAGASCAR

MALAWI

DS

D

MALDIVE

D

DS

D

MALI

D

MARIANELE DE NORD

MAROC

DS

DS

DS

DS

D

DS

D

D

DS

D

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

DS + SP

MAURITANIA

DS

D

DS

MAURITIUS

MICRONEZIA

MOLDOVA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

MONGOLIA

DS (6)

DS

DS

D

DS

DS

MOZAMBIC

DS

MUNTENEGRU

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

MYANMAR

NAMIBIA

D

D

NAURU

NEPAL

D

NIGER

DS

NIGERIA

D

OMAN

D

PAKISTAN

D

DS

DS

D

D

D

DS

DS (6)

DS

DS

DS

DS

PALAU

PAPUA-NOUA GUINEE

PERU

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

D + SP

DS

D

DS

DS

D + SP

DS

DS + SP

DS

QATAR

D

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

DS

REPUBLICA DOMINICANĂ

RUSIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (8)

RWANDA

SAINT KITTS ȘI NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

SAMOA

D

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

DS

DS

SENEGAL

D

D

D

DS

SERBIA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

SEYCHELLES

DS

DS

D

D

SIERRA LEONE

D

DS

SIRIA

D

SOMALIA

SRI LANKA

D

SUDAN

D

SURINAME

SWAZILAND

DS

D

D

TADJIKISTAN

DS

DS

TANZANIA

DS

THAILANDA

DS

DS

DS

DS

DS

DS

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

TIMORUL DE EST

D

TOGO

DS

TONGA

TRINIDAD-TOBAGO

DS

TUNISIA

DS

DS

D

D

DS

D

D

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS

DS + SP

D

D

D

TURCIA

DS

DS (6)

DS

DS + SP

DS + SP

D

DS

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS

D

DS

DS

D

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

DS + SP

TURKMENISTAN

DS

D

DS

DS

TUVALU

UCRAINA

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)S

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)S

D (7)

D (7)

UGANDA

DS

D

UZBEKISTAN

D

D

D

DS

VANUATU

D

VIETNAM

DS

D

D

DS

D

D

YEMEN

DS

D

D

DS + SP

ZAMBIA

D

DS

ZIMBABWE

DS

ENTITĂȚI ȘI AUTORITĂȚI TERITORIALE NERECUNOSCUTE CA STATE DE CEL PUȚIN UN STAT MEMBRU

BNL (5)

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AUTORITATEA PALESTINIANĂ

D

TAIWAN

1.2.   Exonerări de viză pentru alte categorii menționate la articolul 4 alineatul (1)

| — | Membrii personalului aviației civile:


  Membrii echipajelor aviației civile sunt, în principiu, exonerați de obligația de a deține viză pentru statele membre în cazul în care dețin licențe și certificate în sensul anexelor 1-9 la Convenția de la Chicago privind aviația civilă internațională.
  Cu toate acestea, obligația de a deține viză este menținută:






  — | de către Franța pentru membrii echipajelor care sunt resortisanți ai țărilor care nu au semnat Convenția de la Chicago. |
| --- | --- | --- |

—

Membrii personalului aviației civile:

Membrii echipajelor aviației civile sunt, în principiu, exonerați de obligația de a deține viză pentru statele membre în cazul în care dețin licențe și certificate în sensul anexelor 1-9 la Convenția de la Chicago privind aviația civilă internațională.

Cu toate acestea, obligația de a deține viză este menținută:

—

de către Franța pentru membrii echipajelor care sunt resortisanți ai țărilor care nu au semnat Convenția de la Chicago.

| — | Membrii echipajelor marinei civile:


  Membrii echipajelor marinei civile pot fi exonerați de obligația de a deține viză pentru statele membre în cazul în care dețin legitimații de navigator în conformitate cu convențiile Organizației Internaționale a Muncii (nr. 108 din 1958 și nr. 185 din 2003) sau cu Convenția Organizației Maritime Internaționale (FAL) privind facilitarea traficului maritim internațional (Londra, 9 aprilie 1965).
  În practică:






  — | în cazul de permis de coborâre la uscat: exonerarea se aplică membrilor echipajelor, cu excepția Suediei și Germaniei, |
| --- | --- | --- |

—

Membrii echipajelor marinei civile:

Membrii echipajelor marinei civile pot fi exonerați de obligația de a deține viză pentru statele membre în cazul în care dețin legitimații de navigator în conformitate cu convențiile Organizației Internaționale a Muncii (nr. 108 din 1958 și nr. 185 din 2003) sau cu Convenția Organizației Maritime Internaționale (FAL) privind facilitarea traficului maritim internațional (Londra, 9 aprilie 1965).

În practică:

—

în cazul de permis de coborâre la uscat: exonerarea se aplică membrilor echipajelor, cu excepția Suediei și Germaniei,

| — | în caz de tranzit: toate statele, cu excepția Norvegiei, mențin obligația de a deține viză pentru membrii echipajelor. |
| --- | --- |

—

în caz de tranzit: toate statele, cu excepția Norvegiei, mențin obligația de a deține viză pentru membrii echipajelor.

Observații prezentate de Norvegia: Sunt exonerați de obligația de a deține viză titularii unui număr de înregistrare în registrul filipinez de identificare a navigatorilor și/sau titularii unui pașaport național eliberat de autoritățile din Filipine (a se vedea acordul de navigație din octombrie 1999 dintre Filipine și Norvegia). Titularul trebuie să furnizeze confirmare scrisă din partea armatorului sau a reprezentantului acestuia a faptului că titularul va ocupa un post pe un vas aflat într-un port norvegian.

| — | Membrii echipajelor vaselor civile (transport fluvial internațional):








  — | Rin:
  Belgia, Germania, Franța, Luxemburg și Țările de Jos exonerează membrii echipajelor vaselor civile care navighează pe Rin de obligația de a deține viză, cu condiția ca aceștia să dețină un document de călătorie care conține un timbru sau o mențiune trilingve, care să îi identifice drept marinari pe Rin, în conformitate cu rezoluțiile Comisiei Centrale pentru Navigația pe Rin. |
| --- | --- | --- |

—

Membrii echipajelor vaselor civile (transport fluvial internațional):

—

Rin:

Belgia, Germania, Franța, Luxemburg și Țările de Jos exonerează membrii echipajelor vaselor civile care navighează pe Rin de obligația de a deține viză, cu condiția ca aceștia să dețină un document de călătorie care conține un timbru sau o mențiune trilingve, care să îi identifice drept marinari pe Rin, în conformitate cu rezoluțiile Comisiei Centrale pentru Navigația pe Rin.

| — | Dunăre:
  Germania și Austria exonerează membrii echipajelor vaselor civile care navighează pe Dunăre de obligația de a deține viză, cu condiția ca aceștia să dețină un document care să îi identifice drept marinari pe Dunăre și să figureze pe lista membrilor echipajului.
  În cazul Austriei, exonerarea de obligația de a deține viză este valabilă numai pe durata tranzitului, cu condiția ca societatea care deține vasul să fie stabilită în străinătate și ca echipajul vasului să nu părăsească vasul sau portul. |
| --- | --- |

—

Dunăre:

Germania și Austria exonerează membrii echipajelor vaselor civile care navighează pe Dunăre de obligația de a deține viză, cu condiția ca aceștia să dețină un document care să îi identifice drept marinari pe Dunăre și să figureze pe lista membrilor echipajului.

În cazul Austriei, exonerarea de obligația de a deține viză este valabilă numai pe durata tranzitului, cu condiția ca societatea care deține vasul să fie stabilită în străinătate și ca echipajul vasului să nu părăsească vasul sau portul.

| — | Echipajul și însoțitorii de bord din zborurile de urgență sau salvare și alte persoane care furnizează ajutor, în caz de dezastru sau accident:


  Ungaria exonerează persoanele din această categorie de obligația de a deține viză. |
| --- | --- |

—

Echipajul și însoțitorii de bord din zborurile de urgență sau salvare și alte persoane care furnizează ajutor, în caz de dezastru sau accident:

Ungaria exonerează persoanele din această categorie de obligația de a deține viză.

| — | Laissez-passer eliberate de organismele internaționale pentru funcționarii lor:



  Observații generale:

  Portugalia: titularii unor astfel de laissez-passer nu sunt exonerați de obligația de a deține viză.
  Austria: beneficiarii de privilegii și imunități cărora li s-a eliberat un document de identitate special sunt exonerați de obligația de a deține viză.

  Observații referitoare la anumite organizații:







  — | Exonerarea de obligația de a deține viză pentru funcționarii anumitor organizații:





































  Y | = | Da |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | = | Nu |

—

Laissez-passer eliberate de organismele internaționale pentru funcționarii lor:

Observații generale:

Portugalia: titularii unor astfel de laissez-passer nu sunt exonerați de obligația de a deține viză.

Austria: beneficiarii de privilegii și imunități cărora li s-a eliberat un document de identitate special sunt exonerați de obligația de a deține viză.

Observații referitoare la anumite organizații:

—

Exonerarea de obligația de a deține viză pentru funcționarii anumitor organizații:

Y

=

Da

N

=

Nu

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO (9)

Consiliul de Cooperare Vamală

Y

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Consiliul Europei

Y (12)

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

Organizația Națiunilor Unite

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

N

Y

Y (11)

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

Y

Y (10)

Y

Y

Organizația Tratatului Atlanticului de Nord

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

Y

Y

Y

Y

N

Y

Y

2.   Exonerarea de obligația de a deține viză în temeiul articolului 4 alineatul (2)

2.1.   Exonerare de obligația de a deține viză acordată elevilor resortisanți ai unei țări terțe care figurează în coloana din partea stângă, cu reședința într-o țară terță enumerată în anexa II la regulament, în Elveția sau în Liechtenstein și care călătoresc în cadrul unei excursii școlare ca membri ai unui grup de elevi însoțiți de un profesor al școlii respective

| S | = | elevi |
| --- | --- | --- |

S

=

elevi

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY (13)

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE (14)

IS

NO

CH

LI

AFGANISTAN

S

S

S

S

AFRICA DE SUD

S

S

S

S

ALBANIA

S

S

S

S

ALGERIA

S

S

S

S

ANGOLA

S

S

S

S

ANTIGUA ȘI BARBUDA

S

S

S

S

ARABIA SAUDITĂ

S

S

S

S

ARMENIA

S

S

S

S

AZERBAIDJEAN

S

S

S

S

BAHAMAS

S

S

S

S

BAHRAIN

S

S

S

S

BANGLADESH

S

S

S

S

BARBADOS

S

S

S

S

BELARUS

S

S

S

S

BELIZE

S

S

S

S

BENIN

S

S

S

S

BHUTAN

S

S

S

S

BOLIVIA

S

S

S

S

BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

S

S

S

S

BOTSWANA

S

S

S

S

BURKINA FASO

S

S

S

S

BURUNDI

S

S

S

S

CAMBODGIA

S

S

S

S

CAMERUN

S

S

S

S

CAPUL VERDE

S

S

S

S

CHINA (REPUBLICA POPULARĂ)

S

S

S

S

CIAD

S

S

S

S

COLUMBIA

S

S

S

S

COMORE

S

S

S

S

CONGO

S

S

S

S

CONGO (REPUBLICA DEMOCRATICĂ)

S

S

S

S

COREEA DE NORD

S

S

S

S

CÔTE D'IVOIRE

S

S

S

S

CUBA

S

S

S

S

DJIBOUTI

S

S

S

S

DOMINICA

S

S

S

S

ECUADOR

S

S

S

S

EGIPT

S

S

S

S

EMIRATELE ARABE UNITE

S

S

S

S

ERITREEA

S

S

S

S

ETIOPIA

S

S

S

S

FIJI

S

S

S

S

FILIPINE

S

S

S

S

FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI

S

S

S

S

GABON

S

S

S

S

GAMBIA

S

S

S

S

GEORGIA

S

S

S

S

GHANA

S

S

S

S

GRENADA

S

S

S

S

GUINEEA

S

S

S

S

GUINEEA ECUATORIALĂ

S

S

S

S

GUINEEA-BISSAU

S

S

S

S

GUYANA

S

S

S

S

HAITI

S

S

S

S

INDIA

S

S

S

S

INDONEZIA

S

S

S

S

INSULELE MARSHALL

S

S

S

S

INSULELE SOLOMON

S

S

S

S

IORDANIA

S

S

S

S

IRAK

S

S

S

S

IRAN

S

S

S

S

JAMAICA

S

S

S

S

KÂRGÂZSTAN

S

S

S

S

KAZAHSTAN

S

S

S

S

KENYA

S

S

S

S

KIRIBATI

S

S

S

S

KUWEIT

S

S

S

S

LAOS

S

S

S

S

LESOTHO

S

S

S

S

LIBAN

S

S

S

S

LIBERIA

S

S

S

S

LIBIA

S

S

S

S

MADAGASCAR

S

S

S

S

MALAWI

S

S

S

S

MALDIVE

S

S

S

S

MALI

S

S

S

S

MARIANELE DE NORD

S

S

S

S

MAROC

S

S

S

S

MAURITANIA

S

S

S

S

MAURITIUS

S

S

S

S

MICRONEZIA

S

S

S

S

MOLDOVA

S

S

S

S

MONGOLIA

S

S

S

S

MOZAMBIC

S

S

S

S

MUNTENEGRU

S

S

S

S

MYANMAR

S

S

S

S

NAMIBIA

S

S

S

S

NAURU

S

S

S

S

NEPAL

S

S

S

S

NIGER

S

S

S

S

NIGERIA

S

S

S

S

OMAN

S

S

S

S

PAKISTAN

S

S

S

S

PALAU

S

S

S

S

PAPUA-NOUA GUINEE

S

S

S

S

PERU

S

S

S

S

QATAR

S

S

S

S

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

S

S

S

S

REPUBLICA DOMINICANĂ

S

S

S

S

RUSIA

S

S

S

S

RWANDA

S

S

S

S

SAINT KITTS ȘI NEVIS

S

S

S

S

SAINT LUCIA

S

S

S

S

SAINT VINCENT ȘI GRENADINE

S

S

S

S

SAMOA

S

S

S

S

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

S

S

S

S

SENEGAL

S

S

S

S

SERBIA

S

S

S

S

SEYCHELLES

S

S

S

S

SIERRA LEONE

S

S

S

S

SIRIA

S

S

S

S

SOMALIA

S

S

S

S

SRI LANKA

S

S

S

S

SUDAN

S

S

S

S

SURINAME

S

S

S

S

SWAZILAND

S

S

S

S

TADJIKISTAN

S

S

S

S

TANZANIA

S

S

S

S

THAILANDA

S

S

S

S

TIMORUL DE EST

S

S

S

S

TOGO

S

S

S

S

TONGA

S

S

S

S

TRINIDAD-TOBAGO

S

S

S

S

TUNISIA

S

S

S

S

TURCIA

S

S

S

S

TURKMENISTAN

S

S

S

S

TUVALU

S

S

S

S

UCRAINA

S

S

S

S

UGANDA

S

S

S

S

UZBEKISTAN

S

S

S

S

VANUATU

S

S

S

S

VIETNAM

S

S

S

S

YEMEN

S

S

S

S

ZAMBIA

S

S

S

S

ZIMBABWE

S

S

S

S

2.2.   Exonerare de obligația de a deține viză pentru refugiați și apatrizi care sunt rezidenți legali într-una dintre țările indicate în coloana din partea stângă și care dețin un document de călătorie eliberat de autoritățile competente ale țării respective

| R | = | refugiați exonerați de obligația de a deține viză |
| --- | --- | --- |
| A | = | apatrizi exonerați de obligația de a deține viză |

R

=

refugiați exonerați de obligația de a deține viză

A

=

apatrizi exonerați de obligația de a deține viză

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

ANDORRA

R (16)A (16)

RA

RA

R

ARGENTINA

RA

RA

R

AUSTRALIA

RA

RA

R

BRAZILIA

RA

RA

R

BRUNEI DARUSSALAAM

R (16)A (16)

RA

R

CANADA

RA (16)

RA

R

CHILE

RA (16)

RA

R

COREEA DE SUD

RA

RA

R

COSTA RICA

RA

RA

R

CROAȚIA

RA

RA

R

EL SALVADOR

RA (16)

RA

R

GUATEMALA

RA

RA

R

HONDURAS

RA (16)

RA

R

ISRAEL

RA

RA

R

JAPONIA

RA (16)

RA

R

MALAEZIA

R (16)A (16)

RA

R

MEXIC

RA

RA

R

MONACO

RA (16)

RA

RA

R

NICARAGUA

RA (16)

RA

R

NOUA ZEELANDĂ

RA (16)

RA

R

PANAMA

RA (16)

RA

R

PARAGUAY

RA (16)

RA

R

SAN MARINO

R (16)A (16)

RA

R

SFÂNTUL SCAUN

—

—

RA (16)

—

—

—

—

RA

—

—

R

—

—

—

—

SINGAPORE

R (16)A (16)

RA

R

STATELE UNITE ALE AMERICII (SUA)

RA (16)

RA

R

URUGUAY

RA (16)

RA

R

VENEZUELA

R (16)A (16)

RA

R

REGIUNI ADMINISTRATIVE SPECIALE ALE REPUBLICII POPULARE CHINEZE

BNL

BG

CZ

DK

DE (15)

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

R.A.S. HONG KONG

R (16)A

RA

R.A.S. MACAO

R (16)A

RA

2.3.   Exonerare de obligația de a deține viză acordată de statele membre membrilor forțelor armate care se deplasează în cadrul NATO sau al Parteneriatului pentru Pace sau titularilor de legitimații și de ordine de misiune prevăzute de Acordul din 19 iunie 1951 dintre părțile Tratatului Atlanticului de Nord privind statutul forțelor acestora

| X | = | exonerare de obligația de a deține viză |
| --- | --- | --- |

X

=

exonerare de obligația de a deține viză

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

Membrii forțelor armate aflați în deplasare în cadrul NATO sau al Parteneriatului pentru Pace și titularii de legitimații și ordine de misiune prevăzute de Acordul din 19 iunie 1951

X (17)

X

X

X

X

X

X

X (18)

3.   Excepțiile de la exonerarea de obligația de a deține viză în temeiul articolului 4 alineatul (1)

Sunt supuse obligației de a deține viză următoarele categorii de persoane originare din țările indicate în coloana din partea stângă

| D | = | titularii de pașapoarte diplomatice |
| --- | --- | --- |
| A | = | echipajele aviației civile |
| S | = | titularii de pașapoarte de serviciu/oficiale |
| C | = | echipajele marinei civile |

D

=

titularii de pașapoarte diplomatice

A

=

echipajele aviației civile

S

=

titularii de pașapoarte de serviciu/oficiale

C

=

echipajele marinei civile

BNL

BG

CZ

DK

DE

EE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

HU

MT

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

IS

NO

AUSTRALIA

DS

DSAC

DS (24)

ISRAEL

SA (19)C (20)
   (23)

DSAC

MEXIC

DSAC

DS

STATELE UNITE ALE AMERICII (SUA)

DS

DS

DS (21)
   (23)

DS (22)A (19)C (20)
   (23)

DSAC

DS (25)

DS (22)

4.   Excepțiile de la exonerarea de obligația de a deține viză în temeiul articolului 4 alineatul (3)

Persoanele originare din țările indicate în coloana din partea stângă sunt supuse obligației de a deține viză atunci când desfășoară o activitate remunerată pe durata șederii lor

| E | = | activitate remunerată |
| --- | --- | --- |

E

=

activitate remunerată

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

ANDORRA

E

E

E

E

E (26)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ARGENTINA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

AUSTRALIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRAZILIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

BRUNEI DARUSSALAAM

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CANADA

E

E

E

E

E (27)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CHILE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

COREEA DE SUD

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

COSTA RICA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

CROAȚIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

EL SALVADOR

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

GUATEMALA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

HONDURAS

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

ISRAEL

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

JAPONIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MALAEZIA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MEXIC

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

MONACO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NICARAGUA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

NOUA ZEELANDĂ

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PANAMA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

PARAGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SAN MARINO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SFÂNTUL SCAUN

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

SINGAPORE

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

STATELE UNITE ALE AMERICII (SUA)

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

URUGUAY

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

VENEZUELA

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

REGIUNI ADMINISTRATIVE SPECIALE ALE REPUBLICII POPULARE CHINEZE

BNL

BG (30)

CZ

DK

DE (29)

EE  (28)

EL

ES

FR

IT

CY (33)

LV

LT (31)

HU

MT (34)

AT (35)

PL

PT

RO

SI

SK

FI (32)

SE

IS

NO

R.A.S. HONG KONG

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

R.A.S. MACAO

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

E

---

(1)  JO L 81, 21.3.2001, p. 1.

(2)  În conformitate cu articolul 1 din protocolul privind poziția Regatului Unit și Irlandei, anexat Tratatului privind Uniunea Europeană și Tratatului privind Comunitatea Europeană, și fără a aduce atingere articolului 4 din respectivul protocol, Regatul Unit și Irlanda nu aplică dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului.

(3)  http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/freetravel/visa/doc_freetravel_visa_en.htm

(4)  Exonerarea de obligația de a deține viză pentru titularii de pașapoarte diplomatice, astfel cum se indică în tabel, se referă la diplomații care se află în misiune oficială pentru o ședere de scurtă durată, fără a aduce prejudiciu normelor care se aplică diplomaților care călătoresc în statele membre în care sunt sau urmează să fie acreditați.

(5)  Benelux: În aplicarea Convenției din 11 aprilie 1960, în special a articolului 3, țările Benelux aplică o politică armonizată în materie de vize de scurtă ședere pentru țările terțe.

(6)  Pentru o ședere de maxim 30 de zile.

(7)  În conformitate cu acordurile privind facilitarea eliberării vizelor dintre Comunitatea Europeană și următoarele țări:

| — | Federația Rusă (JO L 129, 17.5.2007, p. 27). Acordul a intrat în vigoare la 1 iunie 2007. |
| --- | --- |

—

Federația Rusă (JO L 129, 17.5.2007, p. 27). Acordul a intrat în vigoare la 1 iunie 2007.

| — | Republica Albania (JO L 334, 19.12.2007, p. 85). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

Republica Albania (JO L 334, 19.12.2007, p. 85). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008.

| — | Bosnia și Herțegovina (JO L 334, 19.12.2007, p. 97). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

Bosnia și Herțegovina (JO L 334, 19.12.2007, p. 97). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008.

| — | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (JO L 334, 19.12.2007, p. 125). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (JO L 334, 19.12.2007, p. 125). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008.

| — | Republica Muntenegru (JO L 334, 19.12.2007, p. 109). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

Republica Muntenegru (JO L 334, 19.12.2007, p. 109). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008.

| — | Republica Serbia (JO L 334, 19.12.2007, p. 137). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

Republica Serbia (JO L 334, 19.12.2007, p. 137). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008.

| — | Republica Moldova (JO L 334, 19.12.2007, p. 169). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

Republica Moldova (JO L 334, 19.12.2007, p. 169). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008.

| — | Ucraina (JO L 332, 18.12.2007, p. 68). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

—

Ucraina (JO L 332, 18.12.2007, p. 68). Acordul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008.

(8)  Ambasadorul acreditat și familia acestuia sunt exonerați de obligația de a deține viză.

| — | Sfântul Scaun (Statul Cetății Vaticanului)
  Titularii de pașapoarte eliberate de Vatican, indiferent de naționalitate, sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Germania, Suedia, Republica Cehă, Letonia, Danemarca, Slovacia, Polonia, Franța, Bulgaria, Slovenia și Finlanda.
  Titularii de cărți de identitate valide eliberate de autoritățile Statului Cetății Vaticanului sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Danemarca și Slovacia.
  Titularii de pașapoarte obișnuite, diplomatice sau de serviciu eliberate de autoritățile competente ale Statului Cetății Vaticanului pot intra pe teritoriul țărilor Benelux fără viză.
  Titularii de pașapoarte diplomatice și de serviciu eliberate de Statul Cetății Vaticanului sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Austria. |
| --- | --- |

—

Sfântul Scaun (Statul Cetății Vaticanului)

Titularii de pașapoarte eliberate de Vatican, indiferent de naționalitate, sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Germania, Suedia, Republica Cehă, Letonia, Danemarca, Slovacia, Polonia, Franța, Bulgaria, Slovenia și Finlanda.

Titularii de cărți de identitate valide eliberate de autoritățile Statului Cetății Vaticanului sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Danemarca și Slovacia.

Titularii de pașapoarte obișnuite, diplomatice sau de serviciu eliberate de autoritățile competente ale Statului Cetății Vaticanului pot intra pe teritoriul țărilor Benelux fără viză.

Titularii de pașapoarte diplomatice și de serviciu eliberate de Statul Cetății Vaticanului sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Austria.

| — | Ordinul Militar Suveran de Malta
  Titularii de pașapoarte diplomatice și de serviciu eliberate de Ordinul Militar Suveran de Malta sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Polonia.
  Titularii de pașapoarte diplomatice eliberate de Ordinul Militar Suveran de Malta sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Austria.
  Titularii de pașapoarte eliberate de Ordinul Militar Suveran de Malta sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Slovenia. |
| --- | --- |

—

Ordinul Militar Suveran de Malta

Titularii de pașapoarte diplomatice și de serviciu eliberate de Ordinul Militar Suveran de Malta sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Polonia.

Titularii de pașapoarte diplomatice eliberate de Ordinul Militar Suveran de Malta sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Austria.

Titularii de pașapoarte eliberate de Ordinul Militar Suveran de Malta sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Slovenia.

(9)  Norvegia: Norvegia renunță la obligația de a deține viză pentru următoarele categorii de persoane și soțul(soția)/partenerul(partenera) și copiii aflați în întreținerea acestora:

| (a) | reprezentanți pe lângă ONU; |
| --- | --- |

(a)

reprezentanți pe lângă ONU;

| (b) | funcționari cu post permanent care lucrează în cadrul ONU sau al unei organizații speciale a ONU; |
| --- | --- |

(b)

funcționari cu post permanent care lucrează în cadrul ONU sau al unei organizații speciale a ONU;

| (c) | judecători la Curtea Internațională de Justiție sau funcționari la secretariatul Curții; |
| --- | --- |

(c)

judecători la Curtea Internațională de Justiție sau funcționari la secretariatul Curții;

| (d) | alte persoane care reprezintă o organizație specială a ONU sau a Curții; |
| --- | --- |

(d)

alte persoane care reprezintă o organizație specială a ONU sau a Curții;

| (e) | străini care dețin un laissez-passer ONU (eliberat în conformitate cu acordul special ONU). |
| --- | --- |

(e)

străini care dețin un laissez-passer ONU (eliberat în conformitate cu acordul special ONU).

Organizația Națiunilor Unite: Exonerarea de obligația de a deține viză, indicată în tabel de către statele membre, se aplică titularilor de laissez-passer ONU.

(10)  Suedia: Exonerarea de obligația de a deține viză pentru Națiunile Unite se aplică angajaților ONU care sunt în exercitarea atribuțiilor și care dețin un certificat eliberat de ONU care atestă acest lucru.

(11)  Titularii de laissez-passer ONU de culoare albastră sau roșie nu sunt obligați să dețină viză pentru Republica Cipru. În schimb, titularii de laissez-passer de culoare albă (refugiații) trebuie să dețină viză.

În plus, titularii SHIRBRIG, Planning Element Official legitimație eliberată de Șeful statului major din Danemarca sunt exonerați de obligația de a deține viză pentru Danemarca.

Consiliul de Cooperare Vamală: Exonerarea de obligația de a deține viză pentru Benelux, indicată în tabel, se aplică titularilor de laissez-passer eliberate de Secretarul General al Consiliului de Cooperare Vamală.

(12)  Consiliul Europei: Exonerarea de obligația de a deține viză pentru Benelux, indicată în tabel, se aplică titularilor de laissez-passer eliberate de Secretarul General al Consiliului Europei.

(13)  Cipru: este necesară o viză colectivă națională.

(14)  Suedia: elevi cu vârsta mai mică de 18 ani.

(15)  Cerința generală este ca persoana să dețină un document de călătorie valid eliberat în conformitate cu normele prevăzute în Acordul din 15 octombrie 1946 privind eliberarea documentelor de călătorie pentru refugiați, Convenția privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951 sau Convenția privind statutul apatrizilor din 28 septembrie 1954. Documentul de călătorie trebuie să conțină o autorizație de întoarcere cu o perioadă de valabilitate suficient de lungă.

(16)  Pentru Germania: se aplică în fiecare caz de la data intrării în vigoare a acordurilor și convențiilor menționate în nota de subsol (1), referitoare la eliberarea documentelor de călătorie pentru refugiați sau apatrizi.

(17)  Observație prezentată de Bulgaria: exonerarea de obligația de a deține viză pentru Organizația Tratatului Atlanticului de Nord se aplică titularilor unui document de călătorie valabil sau ai unui ordin de misiune eliberat de sediul NATO, atunci când aceștia se află în vizite de serviciu de maxim nouăzeci (90) de zile într-un semestru.

(18)  Observație prezentată de Norvegia: Norvegia renunță la obligația de a deține viză pentru personalul militar al unui stat membru NATO și pentru personalul militar atașat unui sediu aliat aflat în misiune oficială care deține un ordin de călătorie emis de autoritatea relevantă a statului de origine sau din cadrul NATO. De notat că, pentru aceste categorii, Norvegia exonerează, de asemenea, membrii familiei [soțul(soția)/partenerul(partenera) și copiii aflați în întreținerea acestor persoane].

Norvegia renunță la obligația de a deține viză, de asemenea, pentru membrii trupelor americane, canadiene sau britanice staționate în Europa și pentru personalul militar care va staționa sau va participa la exerciții pe teritoriul norvegian în conformitate cu programul de cooperare „Parteneriat pentru Pace”. Exonerarea de obligația de a deține viză pentru aceste categorii nu include soțul/soția și copiii.

(19)  Franța: cu toate că Statele Unite ale Americii și Israel sunt părți semnatare ale Convenției de la Chicago, obligația de a deține viză este totuși menținută pentru membrii echipajelor care sunt resortisanți ai acestor două țări.

(20)  Franța: cu toate că Statele Unite ale Americii și Israel sunt părți semnatare ale Convenției de la Londra din 1965, obligația de a deține viză este totuși menținută pentru membrii echipajelor care sunt resortisanți ai acestor două țări.

(21)  Spania: în ceea ce privește Statele Unite ale Americii, titularii de pașapoarte diplomatice sau de serviciu/oficiale care se află în misiuni sau vizite oficiale sunt supuși obligației de a deține viză. Atunci când intrarea pe teritoriul SUA se face în aplicarea Convenției hispano-nord-americane din 1 mai 1988 viza nu este necesară.

(22)  Franța și Portugalia: numai atunci când titularii de pașapoarte diplomatice sau de serviciu sunt în misiune.

(23)  În cazul unei deplasări în interes de serviciu.

(24)  Polonia: pentru titularii de pașapoarte diplomatice/de serviciu care sunt în misiune.

(25)  Polonia: pentru titularii de pașapoarte diplomatice/de serviciu care sunt în misiune (vize valabile pentru maxim 4 ani).

(26)  Observație prezentată de Spania: resortisanții din Andorra sunt exonerați de obligația de a deține viză atunci când desfășoară o activitate economică pe durata șederii lor, cu excepția cazului în care exersează o profesie independentă.

(27)  Observație prezentată de Franța: în ceea ce privește Canada, obligația de a deține viză se aplică numai tinerilor canadieni care vin în Franța în conformitate cu acordul din 3 octombrie 2003 dintre guvernul canadian și guvernul Republicii Franceze privind schimburile de tineri.

(28)  Observație prezentată de Estonia: pentru a putea munci în Estonia, străinii trebuie să dețină un permis de muncă/ședere pentru angajare. Estonia impune înregistrarea angajărilor cu durată scurtă ale străinilor care sosesc/locuiesc în Estonia în baza unei vize (tip D) sau fără viză (cu excepția cazului în care există dispoziții contrare într-un acord internațional), iar acestea nu pot depăși o perioadă de șase luni pe an.

(29)  Observație prezentată de Germania: se consideră că următoarele categorii de angajați nu desfășoară o activitate remunerată și, prin urmare, acestea sunt exonerate de obligația de a deține viză în condițiile prezentate mai jos:

| — | marinarii titulari ai unui carnet german de marinar („Seefahrtbuch”) și ai unui pașaport național eliberat de autoritățile enumerate în anexa II, numai în cazul în care aceștia sunt membri ai echipajului unui vas care este autorizat să arboreze pavilionul german sau să rămână pe teritoriul german, |
| --- | --- |

—

marinarii titulari ai unui carnet german de marinar („Seefahrtbuch”) și ai unui pașaport național eliberat de autoritățile enumerate în anexa II, numai în cazul în care aceștia sunt membri ai echipajului unui vas care este autorizat să arboreze pavilionul german sau să rămână pe teritoriul german,

| — | piloți de navigație maritimă sau de coastă aflați în exercițiul profesiei, |
| --- | --- |

—

piloți de navigație maritimă sau de coastă aflați în exercițiul profesiei,

| — | în navigația pe Rin și Dunăre, inclusiv pe canalul Main-Dunăre, pentru intrarea în scopul transportului de persoane sau mărfuri: resortisanții din țările terțe care lucrează pe un vas înregistrat într-o altă țară, angajați de o întreprindere care are sediul într-o altă țară, titulari ai unui pașaport recunoscut sau, în locul acestuia, ai unui pașaport care să dovedească faptul că aceștia sunt navigatori pe Rin sau titulari ai unui pașaport special recunoscut ca echivalent (precum „Donauschifferausweis” sau carnet de marinar „Seefahrtbuch”) și care figurează pe lista membrilor echipajului. Șederea acestora trebuie să fie legată direct de obiectivele profesiei de navigator. |
| --- | --- |

—

în navigația pe Rin și Dunăre, inclusiv pe canalul Main-Dunăre, pentru intrarea în scopul transportului de persoane sau mărfuri: resortisanții din țările terțe care lucrează pe un vas înregistrat într-o altă țară, angajați de o întreprindere care are sediul într-o altă țară, titulari ai unui pașaport recunoscut sau, în locul acestuia, ai unui pașaport care să dovedească faptul că aceștia sunt navigatori pe Rin sau titulari ai unui pașaport special recunoscut ca echivalent (precum „Donauschifferausweis” sau carnet de marinar „Seefahrtbuch”) și care figurează pe lista membrilor echipajului. Șederea acestora trebuie să fie legată direct de obiectivele profesiei de navigator.

Activitățile independente sunt, de asemenea, considerate activități remunerate. Anumite activități speciale nu sunt considerate activități remunerate [articolul 17 alineatul (2) din ordonanța privind permisele de ședere coroborat cu articolul 16 din ordonanța privind ocuparea forței de muncă; de exemplu, șoferii de autovehicule speciale]. Aceste persoane pot intra fără viză în condițiile stabilite în mod special.

(30)  Observație prezentată de Bulgaria: pentru a putea munci în Bulgaria, străinii trebuie să dețină permis de muncă și viză de ședere de lungă durată pentru prima intrare. Autoritățile competente în domeniul imigrației din Bulgaria eliberează un permis de ședere pentru străinii care au intrat pe teritoriul acestei țări, care îi autorizează să rămână, să părăsească sau să revină pe teritoriul Bulgariei fără nicio altă viză.

(31)  Observație prezentată de Lituania: pentru a putea munci în Lituania, străinii trebuie să dețină permis de muncă (cu excepțiile prevăzute în Ordinul nr. A1-179 al Ministerului Securității Sociale și Muncii din 16 iulie 2004) și permis de ședere, care poate fi obținut pe teritoriul Lituaniei.

(32)  Observație prezentată de Finlanda: angajații trebuie să dețină permis de ședere pentru a putea munci.

(33)  Observație prezentată de Cipru: pentru a putea munci în Cipru, străinii trebuie să dețină permis de muncă și permis de ședere, în conformitate cu Legea privind străinii și imigrația (capitolul 105) și Regulamentul nr. 242/72 relevant.

(34)  Observație prezentată de Malta: pentru a putea munci în Malta, străinii trebuie să dețină un permis de muncă/ședere pentru angajare.

(35)  Observație prezentată de Austria: în Austria se aplică următoarele prevederi speciale în cazul eliberării vizelor pentru activități lucrative:

Lucrătorii sezonieri care nu sunt supuși obligației de a deține viză pot intra pe teritoriul Austriei fără viză „D + C” și pot obține permis de muncă după ce autoritatea de poliție competentă în materie de străini le-a eliberat un certificat de liber acces.

Pentru alte tipuri de activități, doar temporare, independente sau dependente, străinii care sunt exonerați de obligația de a deține viză își pot începe activitatea numai după ce li s-a eliberat o viză de ședere și de călătorie („D + C”).

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/62

---

Cerere de propuneri privind acțiuni indirecte în cadrul programului comunitar multianual pentru un conținut digital european mai accesibil, mai ușor de utilizat și de exploatat (Programul eContentplus)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 74/13)

1.   Obiective și descriere

Comisia Europeană a adoptat un program de lucru și o cerere de propuneri pentru anul 2008 în vederea punerii în aplicare a programului eContentplus
   (1).

Prezenta cerere de propuneri este deschisă pentru acțiuni indirecte în următoarele domenii și activități:

| — | Informații geografice







  3.1. | Rețele de cele mai bune practici în domeniul informațiilor geografice |
| --- | --- | --- |

—

Informații geografice

3.1.

Rețele de cele mai bune practici în domeniul informațiilor geografice

| — | Conținut educativ







  4.1. | Rețele de cele mai bune practici în domeniul conținutului educativ |
| --- | --- | --- |

—

Conținut educativ

4.1.

Rețele de cele mai bune practici în domeniul conținutului educativ

| 4.2. | Proiecte cu ținte specifice în domeniul conținutului educativ |
| --- | --- |

4.2.

Proiecte cu ținte specifice în domeniul conținutului educativ

| — | Biblioteci digitale







  5.1. | Rețele de cele mai bune practici pentru interoperabilitatea bibliotecilor digitale |
| --- | --- | --- |

—

Biblioteci digitale

5.1.

Rețele de cele mai bune practici pentru interoperabilitatea bibliotecilor digitale

| 5.2. | Rețele de cele mai bune practici pentru utilizarea serviciilor bibliotecii digitale europene |
| --- | --- |

5.2.

Rețele de cele mai bune practici pentru utilizarea serviciilor bibliotecii digitale europene

| 5.3. | Proiecte cu ținte specifice în domeniul conținutului cultural |
| --- | --- |

5.3.

Proiecte cu ținte specifice în domeniul conținutului cultural

| 5.4. | Proiecte cu ținte specifice în domeniul conținutului științific/academic |
| --- | --- |

5.4.

Proiecte cu ținte specifice în domeniul conținutului științific/academic

| 5.5. | O rețea tematică pentru coordonarea și susținerea bibliotecii digitale europene. |
| --- | --- |

5.5.

O rețea tematică pentru coordonarea și susținerea bibliotecii digitale europene.

2.   Candidați eligibili

Participarea la programul eContentplus este deschisă persoanelor juridice stabilite în statele membre ale UE.

Participarea la program este deschisă, de asemenea, persoanelor juridice stabilite în statele membre AELS care sunt părți contractante la acordul SEE (Islanda, Liechtenstein, Norvegia), în conformitate cu dispozițiile acordului respectiv (2).

Persoanele juridice stabilite în Croația, Turcia și în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei pot participa la o propunere, dar vor beneficia de finanțare numai în cazul în care a fost încheiat un acord bilateral în acest sens cu țara respectivă.

Participarea persoanelor juridice stabilite în țări terțe și a organizațiilor internaționale la program este posibilă, dar fără ajutor financiar din partea Comunității.

3.   Buget

Bugetul total alocat cofinanțării acțiunilor indirecte este de 42,5 milioane EUR.

4.   Termen limită

Termenul limită de primire a propunerilor de către Comisie este 12 iunie 2008, ora 17:00 (ora Luxemburgului). Propunerile care nu au fost primite până la această dată nu vor fi luate în considerare.

5.   Informații suplimentare

Textul integral al cererii de propuneri și formularele de candidatură sunt disponibile pe următorul site web:

http://ec.europa.eu/econtentplus

Toate propunerile trebuie să respecte specificațiile și condițiile descrise în textul integral al cererii de propuneri, în programul de lucru și în Ghidul ofertantului, documente disponibile în limba engleză pe site-ul internet al Comisiei menționat anterior. Aceste documente includ informații referitoare la modul de pregătire și de prezentare a propunerilor.

Evaluarea propunerilor se va baza pe principiile transparenței și egalității de tratament. Evaluarea va fi efectuată de Comisie cu sprijinul experților externi. Fiecare propunere prezentată va fi analizată pe baza criteriilor de evaluare definite de programul de lucru eContentplus.

Toate propunerile primite de Comisia Europeană vor fi tratate în condiții de strictă confidențialitate.

---

(1)  Decizia nr. 456/2005/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2005 de stabilire a unui program comunitar multianual pentru a face conținutul digital european mai accesibil, mai ușor de utilizat și de exploatat (JO L 79, 24.3.2005, p. 1).

(2)  Informații actualizate privind țările participante la program sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. O listă actualizată este disponibilă și pe site-ul internet al programului, la adresa: http://ec.europa.eu/econtentplus

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/64

---

Cereri de oferte conform programelor de lucru din cadrul celui de al Șaptelea Program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație

(2008/C 74/14)

Prin prezenta comunicare se lansează cereri de oferte conform programelor de lucru din cadrul celui de-al Șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație (2007-2013).

Se solicită propuneri pentru următoarele invitații. Termenele limită și bugetul invitațiilor sunt indicate în textele de invitație, publicate pe situl CORDIS.

Programul specific „Persoane”:

| Codurile invitațiilor: | FP7-PEOPLE-IEF-2008 | „Burse intraeuropene” |
| --- | --- | --- |
| FP7-PEOPLE-IOF-2008 | „Burse internaționale ieșite” |
| FP7-PEOPLE-IIF-2008 | „Burse internaționale intrate” |

Codurile invitațiilor:

FP7-PEOPLE-IEF-2008

„Burse intraeuropene”

FP7-PEOPLE-IOF-2008

„Burse internaționale ieșite”

FP7-PEOPLE-IIF-2008

„Burse internaționale intrate”

Aceste cereri de oferte se referă la programul de lucru adoptat prin Decizia C(2007) 5740 a Comisiei, din 28 noiembrie 2007.

Pentru mai multe informații privind cererile, programele de lucru și instrucțiunile pentru candidați referitoare la modalitățile de prezentare a ofertelor, accesați site-ul: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Spațiul Economic European Curtea de Justiție a AELS

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/65

---

Cerere înaintată de Oslo tingrett la 26 noiembrie 2007 pentru un aviz consultativ al Curții AELS în cauza L'Oréal Norge AS c. Smart Club Norge AS

(Cauza E-10/07)

(2008/C 74/15)

Prin scrisoarea din 26 noiembrie 2007, s-a înaintat o cerere către Curtea AELS din partea Oslo tingrett (instanța districtului Oslo), care a fost primită la grefa instanței la data de 29 noiembrie 2007, pentru un aviz consultativ în cauza L'Oréal Norge AS c. Smart Club Norge AS, cu privire la următoarele întrebări:

| 1. | Prin articolul 7 alineatul (1) din Directiva 89/104/CEE a Consiliului se înțelege că titularul unei mărci comerciale are dreptul de a împiedica importurile din țări terțe aflate în afara SEE, atunci când astfel de importuri au loc fără consimțământul titularului mărcii comerciale? |
| --- | --- |

1.

Prin articolul 7 alineatul (1) din Directiva 89/104/CEE a Consiliului se înțelege că titularul unei mărci comerciale are dreptul de a împiedica importurile din țări terțe aflate în afara SEE, atunci când astfel de importuri au loc fără consimțământul titularului mărcii comerciale?

| 2. | Prin articolul 7 alineatul (1) din Directiva 89/104/CEE se înțelege că este permisă epuizarea internațională? |
| --- | --- |

2.

Prin articolul 7 alineatul (1) din Directiva 89/104/CEE se înțelege că este permisă epuizarea internațională?

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/66

---

Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile la importurile de anumite piese turnate originare din Republica Populară Chineză

(2008/C 74/16)

Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”). Reexaminarea este limitată la analizarea domeniului de aplicare a produsului, clarificându-se dacă anumite tipuri de produs fac obiectul domeniului de aplicare a măsurilor privind anumite piese turnate.

Cererea a fost depusă de Eurofonte („solicitantul”).

1.   Produsul

Produsele examinate sunt piese turnate din fontă nemaleabilă, de tipul celei utilizate pentru a acoperi sau a permite accesul la sisteme la sol sau subterane, cât și părți ale acestora, prelucrate sau nu, acoperite sau vopsite sau combinate cu alte materiale, cu excepția hidranților de incendiu, originare din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”), clasificate în prezent la codurile NC 7325 10 50, 7325 10 92 și ex 7325 10 99. Aceste coduri NC sunt menționate doar cu titlu informativ.

2.   Măsurile existente

Măsura actuală în vigoare este o taxă antidumping definitivă instituită de Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului (2) privind importurile de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 268/2006 (3). Un angajament a fost acceptat prin Decizia 2006/109/CE a Comisiei (4).

3.   Motivele reexaminării

Produsul care face obiectul măsurilor precizate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 se referă la piese turnate din fontă nemaleabilă. În partea descriptivă a aceluiași regulament (considerentele 18-23) se face trimitere la piese turnate din fontă cenușie ductilă. Solicitantul susține că nu se precizează cu suficientă claritate domeniul de aplicare a măsurii, astfel cum a fost stabilită în regulamentul menționat mai sus. În aceste circumstanțe, solicitantul susține că ar trebui clarificată definiția produsului în ceea ce privește piesele turnate din fontă ductilă și, în special, în ce măsură aceste tipuri de piese turnate se încadrează în definiția produsului în cauză.

În consecință, s-a considerat adecvată reexaminarea dosarului cu privire la definiția produsului în cauză. Orice regulament care poate rezulta în urma acestei reexaminări ar putea avea un efect retroactiv, începând cu data instituirii măsurilor de rigoare, sau începând cu o dată ulterioară, de exemplu cu data care urmează publicării prezentului aviz. Toți operatorii, și în special importatorii, sunt invitați să își facă cunoscute punctele de vedere în privința acestui subiect și să transmită orice dovezi în sprijinul acestora.

4.   Procedura

Întrucât a constatat, după consultarea comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia inițiază o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, care se limitează la examinarea domeniului de aplicare a produsului.

(a)   Chestionare

În vederea obținerii informațiilor pe care le consideră necesare pentru ancheta acesteia, Comisia va trimite chestionare sectorului industrial comunitar, altor producători cunoscuți în Comunitate, importatorilor cunoscuți, utilizatorilor cunoscuți, producătorilor-exportatori cunoscuți în Republica Populară Chineză și autorităților țării menționate mai înainte. Aceste informații, precum și elementele de probă trebuie să fie comunicate Comisiei în termenul prevăzut la punctul 5 litera (a).

(b)   Colectarea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă răspunsurile date în chestionar și să aducă elemente de probă pentru susținerea lor. Aceste informații, precum și elementele de probă trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 5 litera (a).

De asemenea, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să prezinte o solicitare din care să reiasă că au motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Solicitarea trebuie făcută în termenul prevăzut la punctul 5 litera (b).

5.   Termenele limită

(a)   Pentru ca părțile să se prezinte și să răspundă la chestionar și să furnizeze orice alte informații

Pentru ca demersurile părților interesate să fie luate în considerare în timpul anchetei, acestea trebuie să se prezinte luând legătura cu Comisia, să își prezinte punctul de vedere în scris și să depună răspunsurile la chestionar sau orice altă informație în termen de 40 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în lipsa unor dispoziții contrare. Trebuie reținut faptul că majoritatea drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază pot fi exercitate numai dacă părțile s-au prezentat în termenul menționat anterior.

(b)   Audieri

De asemenea, toate părțile interesate pot să solicite audierea de către Comisie în același termen de 40 de zile.

6.   Observațiile scrise, răspunsurile la chestionar și corespondența

Toate observațiile și cererile părților interesate trebuie prezentate în scris (nu în format electronic, dacă nu se prevede altfel) și trebuie menționate numele, adresa poștală, adresa de e-mail, numerele de telefon, de fax și/sau de telex ale părții interesate. Toate observațiile comunicate în scris, inclusiv informațiile solicitate prin prezentul aviz, răspunsurile la chestionar și corespondența furnizate de părțile interesate cu titlu confidențial poartă mențiunea „ACCES LIMITAT” (5) și, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să fie însoțite de o versiune neconfidențială, care poartă mențiunea „VERSIUNE DESTINATĂ CONSULTĂRII DE CĂTRE PĂRȚILE INTERESATE”.

Adresa Comisiei pentru corespondență:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 65 05

7.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată refuză accesul la informațiile necesare sau nu le furnizează în termenul prevăzut, sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili, pe baza probelor disponibile, concluzii provizorii sau definitive, pozitive sau negative, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că partea interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile nu sunt luate în considerare și se pot utiliza probele disponibile. Dacă o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, concluziile sunt stabilite în baza probelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil acelei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

8.   Programul anchetei

În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta trebuie încheiată în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

9.   Alte reexaminări intermediare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază

Domeniul de aplicare al actualei reexaminări este stabilit la punctul 4 de mai sus. Oricare dintre părți care dorește să solicite o reexaminare pe baza altor motive, o poate face în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

10.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal culese pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (6).

11.   Consilierul audiator

De asemenea, se menționează faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că au întâlnit dificultăți în exercitarea dreptului la apărare, acestea pot solicita intervenția unui consilier audiator din cadrul DG Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei oferind, acolo unde este necesar, mediere în cazul problemelor de procedură care aduc atingere intereselor acestora din cadrul acestei proceduri, în special cu privire la probleme legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și tratamentul opiniilor exprimate în scris sau oral. Pentru mai multe informații și detalii cu privire la persoanele de contact, părțile interesate sunt rugate să consulte paginile web privind consilierul audiator de pe site-ul internet al DG Comerț (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

(2)  JO L 199, 29.7.2005, p. 1.

(3)  JO L 47, 17. 2.2006, p. 3.

(4)  JO L 47, 17.2.2006, p. 59.

(5)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv uzului intern. Este protejat în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului și Consiliului (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Este un document confidențial, în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 și cu articolul 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI al GATT 1994 (Acordul antidumping).

(6)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/68

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 74/17)

| 1. | La 12 martie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile MBDA SAS („MBDA”, Franța) și SNPE Matériaux Énergétiques S.A. („SME”, Franța), filială a grupului public francez SNPE, acționând prin intermediul asociației în participațiune din care fac parte, Roxel SAS („Roxel”, Franța) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Protac (Franța) prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La 12 martie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile MBDA SAS („MBDA”, Franța) și SNPE Matériaux Énergétiques S.A. („SME”, Franța), filială a grupului public francez SNPE, acționând prin intermediul asociației în participațiune din care fac parte, Roxel SAS („Roxel”, Franța) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Protac (Franța) prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii MBDA: fabricarea și comercializarea de arme teleghidate și de sisteme de arme teleghidate, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii MBDA: fabricarea și comercializarea de arme teleghidate și de sisteme de arme teleghidate,

| — | în cazul întreprinderii SME: fabricarea de încărcături propulsive și de echipamente energetice, în primul rând pentru industria aerospațială, industria de apărare și industria de automobile, precum și propulsoare și explozive pentru aplicații militare, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii SME: fabricarea de încărcături propulsive și de echipamente energetice, în primul rând pentru industria aerospațială, industria de apărare și industria de automobile, precum și propulsoare și explozive pentru aplicații militare,

| — | în cazul întreprinderii Protac: proiectarea, fabricarea și comercializarea de sisteme de propulsie pentru arme teleghidate tactice. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Protac: proiectarea, fabricarea și comercializarea de sisteme de propulsie pentru arme teleghidate tactice.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5032 — Roxel/Protac, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5032 — Roxel/Protac, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/69

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

[Cazul COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet)]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 74/18)

| 1. | La data de 14 martie 2008, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea StatoilHydro ASA („StatoilHydro”, Norvegia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra tuturor celor trei întreprinderi („Jet Scandinavia”) constând din ConocoPhillips Danmark ApS (Danemarca), ConocoPhillips Nordic AB (Suedia) și ConocoPhillips JET AS (Norvegia) prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 14 martie 2008, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea StatoilHydro ASA („StatoilHydro”, Norvegia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra tuturor celor trei întreprinderi („Jet Scandinavia”) constând din ConocoPhillips Danmark ApS (Danemarca), ConocoPhillips Nordic AB (Suedia) și ConocoPhillips JET AS (Norvegia) prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii StatoilHydro: întreprindere integrată de petrol și gaze, activă în exploatarea, dezvoltarea, producția și vânzarea de petrol și gaze în amonte, precum și în operarea stațiilor de distribuție a carburanților auto în aval, în special în Danemarca, Norvegia și Suedia, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii StatoilHydro: întreprindere integrată de petrol și gaze, activă în exploatarea, dezvoltarea, producția și vânzarea de petrol și gaze în amonte, precum și în operarea stațiilor de distribuție a carburanților auto în aval, în special în Danemarca, Norvegia și Suedia,

| — | în cazul întreprinderii Jet Scandinavia: operarea, sub marca Jet, a stațiilor de distribuție a carburanților auto în Danemarca, Norvegia și Suedia, precum și a terminalelor de stocare în Suedia. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Jet Scandinavia: operarea, sub marca Jet, a stațiilor de distribuție a carburanților auto în Danemarca, Norvegia și Suedia, precum și a terminalelor de stocare în Suedia.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr.139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr.139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet), la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4919 — StatoilHydro/ConocoPhillips (Jet), la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/70

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 74/19)

| 1. | La data de 14 martie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Altor Fund II („Altor”, Suedia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul integral asupra Papyrus AB și societățile conexe (denumite împreună „Papyrus”, Suedia), prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 14 martie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Altor Fund II („Altor”, Suedia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul integral asupra Papyrus AB și societățile conexe (denumite împreună „Papyrus”, Suedia), prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul Altor: investiții de capital privat, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul Altor: investiții de capital privat,

| — | în cazul Papyrus: distribuție de hârtie fină de calitate superioară, material de ambalare, consumabile și furnituri de birou. |
| --- | --- |

—

în cazul Papyrus: distribuție de hârtie fină de calitate superioară, material de ambalare, consumabile și furnituri de birou.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5104 — Altor Fund II/Papyrus, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/71

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 74/20)

| 1. | La 14 martie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Colony Investors VII, L.P. și Colyzeo Investors, L.P. (ambele înregistrate în Regatul Unit), controlate de grupul Colony Capital („Colony Capital”, SUA), precum și Morgan Stanley & Co. International plc, care aparține grupului Morgan Stanley („Morgan Stanley”, SUA), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Colfilm SAS („Colfilm”, Franța) prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La 14 martie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Colony Investors VII, L.P. și Colyzeo Investors, L.P. (ambele înregistrate în Regatul Unit), controlate de grupul Colony Capital („Colony Capital”, SUA), precum și Morgan Stanley & Co. International plc, care aparține grupului Morgan Stanley („Morgan Stanley”, SUA), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Colfilm SAS („Colfilm”, Franța) prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul Colony Capital: societate de investiții private, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul Colony Capital: societate de investiții private,

| — | în cazul Morgan Stanley: servicii financiare globale, |
| --- | --- |

—

în cazul Morgan Stanley: servicii financiare globale,

| — | în cazul Colfilm: societate holding a Paris Saint-Germain Football SA și activități (sporturi) conexe. |
| --- | --- |

—

în cazul Colfilm: societate holding a Paris Saint-Germain Football SA și activități (sporturi) conexe.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

ALTE ACTE

Comisie

| 20.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 74/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 74/72

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2008/C 74/21)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„KAINUUN RÖNTTÖNEN”

NR. CE: FI/PGI/005/0099/23.06.1999

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Maa- ja metsätalousministeriö |
| --- | --- |
| Adresă: | PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon | (358-9) 1605 42 78 |
| Fax | (358-9) 1605 34 00 |
| E-mail: | maija.heinonen@mmm.fi |

Denumire:

Maa- ja metsätalousministeriö

Adresă:

PL 30, FI-00023 Valtioneuvosto

Telefon

(358-9) 1605 42 78

Fax

(358-9) 1605 34 00

E-mail:

maija.heinonen@mmm.fi

2.   Grup:

| Denumire: | Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry |
| --- | --- |
| Adresă: | Kainuuntie 126 |
| FI-88900 Kuhmo |

Denumire:

Kainuun Leipomoliikkeen harjoittajat ry

Adresă:

Kainuuntie 126

FI-88900 Kuhmo

Telefon

(358-020) 833 53 35

Fax

(358-8) 655 12 74

E-mail:

kaesa@kaesankotileipomo.fi

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tipul produsului:

Clasa 2.4: Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire: „Kainuun rönttönen”

4.2.   Descriere: Kainuun rönttönen este o tartă mică și rotundă, cu blat crocant din făină de secară, umplută cu piure de cartofi, făină de secară și merișoare. Umplutura este un amestec roșu-maroniu de piure de cartofi și merișoare, cu gust dulce, glasat cu unt topit. Kainuun rönttönen se prepară în trei etape: întâi se prepară umplutura, apoi blatul crocant și, în final, cele două se combină.

4.3.   Aria geografică: Regiunea Kainuu, situată în Provincia Oulu, este formată din opt comune și două orașe. Kainuu are o populație de 86 000 de locuitori și o densitate a populației de 4 locuitori pe kilometru pătrat. Suprafața totală a regiunii Kainuu este de 24 451 km2; 12 % din această suprafață este acoperită de apă. Regiunea are peste 2 milioane de hectare de păduri, iar peisajul se caracterizează în principal prin dealuri, păduri, râuri și lacuri, precum și prin ținuturi mlăștinoase.

4.4.   Dovada originii: Produsele se prepară în conformitate cu legislația în vigoare, iar procesul de fabricare respectă sistemul HACCP de control al calității. Conformitatea cu caietul de sarcini este verificată de către autoritatea națională finlandeză pentru siguranța alimentelor.

Trasabilitatea produsului se asigură prin indicarea numelui producătorului pe ambalaj sau pe eticheta produsului, care trebuie să fie aplicată pe ambalaj. Locul de producție trebuie să se situeze în aria geografică delimitată de către producător pentru fabricarea Kainuun rönttönen.

4.5.   Metoda de obținere: Tarta Kainuun rönttönen se prepară în trei etape: întâi se prepară umplutura, apoi blatul crocant și, în final, cele două se combină. Kainuun rönttönen se fabrică sută la sută manual, începând cu măsurarea ingredientelor. Sunt folosite mașini doar pentru a ajuta la frământarea și rularea aluatului, precum și la decojirea cartofilor.

Ingrediente:

Blat crocant:

| — | 0,500 kg apă rece, |
| --- | --- |

—

0,500 kg apă rece,

| — | 0,007 kg sare, |
| --- | --- |

—

0,007 kg sare,

| — | 0,300 kg făină de grâu, |
| --- | --- |

—

0,300 kg făină de grâu,

| — | 0,800 kg făină de secară, |
| --- | --- |

—

0,800 kg făină de secară,

| — | 0,050 kg ulei de rapiță. |
| --- | --- |

—

0,050 kg ulei de rapiță.

Umplutură:

| — | 2,000 kg cartofi, |
| --- | --- |

—

2,000 kg cartofi,

| — | 0,300 kg făină de secară, |
| --- | --- |

—

0,300 kg făină de secară,

| — | 0,400 kg merișoare zdrobite, |
| --- | --- |

—

0,400 kg merișoare zdrobite,

| — | 0,100 kg zahăr, |
| --- | --- |

—

0,100 kg zahăr,

| — | 0,007 kg sare. |
| --- | --- |

—

0,007 kg sare.

Prepararea umpluturii:

Se curăță cartofii de coajă și se fierb bine în apă. Apoi se strecoară și se zdrobesc.

Piureul de cartofi obținut se lasă puțin la răcit, apoi se adaugă făina de secară și se amestecă.

Amestecul se lasă două-trei ore la temperatura camerei pentru a căpăta un gust dulce. Din când în când se amestecă.

După ce amestecul s-a răcit și s-a îndulcit, se adaugă merișoarele zdrobite și îndulcite și sarea.

Prepararea blatului crocant:

Se dizolvă sarea în apă rece. Se adaugă treptat făina de secară, apoi făina de grâu și puțină dospeală. Se frământă până când se obține un aluat. În final se adaugă uleiul de rapiță și se omogenizează.

Se rulează aluatul până când se obține o foaie de 2 mm grosime. Cu ajutorul unui instrument de tăiat se decupează discuri de aluat (cu diametrul de 50-130 mm). Pe fiecare blat se întinde un strat gros de umplutură, lăsându-se 1 cm distanță de margine. Raportul dintre umplutură și blat trebuie să fie de 1:1.

Împăturirea, ondularea marginilor și coacerea tartelor Kainuun rönttönen:

Marginile blatului se întorc peste umplutură, lăsând mijlocul tartei neacoperit, și se ondulează presând aluatul la intervale regulate pentru a forma cute rotunjite și uniforme. Tartele se așază pe o tavă de copt.

Se coc într-un cuptor încins până când devin crocante, iar marginile prind o culoare maro-aurie. Se scot din cuptor, iar marginile se ung cu unt topit.

Depozitarea tartelor Kainuun rönttönen:

Tartele crocante Kainuun rönttönen sunt cel mai delicioase atunci când se servesc ușor reci.

La temperatura camerei, ele pot fi păstrate timp de o zi sau două, acoperite cu un material textil sau ținute într-o pungă de hârtie. În frigider, pot fi păstrate timp de o săptămână. Este suficient să fie reîncălzite înainte de a fi consumate.

Pentru le a prelungi durata de depozitare, tartele se pot congela fie înainte, fie după coacere. Tartele congelate crude se pot coace în cantitățile cerute, în funcție de necesități.

4.6.   Legătură: Produsele de panificație și de patiserie ocupă un loc important în bucătăria regiunii Kainuu. Götha și Reima Rannikko scriau, în cartea intitulată Kainuun leipä (Pâinea din Kainuu): „Dacă în întreaga regiune Kainuu se găsesc aceleași tipuri principale de pâine, în diferite părți ale regiunii există zeci de specialități locale. După cinci ani de muncă, am reușit să identificăm în Kainuu aproximativ o sută de tipuri principale de produse de panificație și patiserie. Acest număr este și mai mare dacă ținem cont de toate varietățile și diferențele existente. Diversitatea de produse de panificație și patiserie se datorează, cel puțin parțial, poziționării geografice a regiunii Kainuu, la răscrucea dintre influențele culturale din Ostrobotnia de Nord, Savonia și Karelia rusească”.

Legenda spune că, demult, când mâncarea era pe terminate la sfârșitul iernii, iar bărbații erau nevoiți să plece în pădure la tăiat de lemne, femeile adunau ultimele resturi de merișoare de pe fundul vasului, luau ce mai rămăsese în lada cu cartofi și coceau amestecul într-un aluat de făină de secară. Rezultatul se numea rönttönen, o tartă mare și hrănitoare. În zilele noastre rönttönen se prepară și la dimensiuni mai mici.

Ființele umane pot distinge patru gusturi de bază: sărat, dulce, acru și amar. Pe vremuri, când zahărul era o raritate sau lipsea cu desăvârșire, Kainuun rönttönen satisfăcea pofta de dulce a oamenilor, dulceața sa obținându-se prin lăsarea cartofilor la îndulcit. Crusta subțire și savoarea se datorează procesului de fermentare. Rönttönen coapte în cuptor sunt produse de patiserie crocante, cu totul unice.

Tarta rönttönen este recunoscută ca fiind un produs unic, specific în exclusivitate regiunii Kainuu. Ea este o specialitate locală din Kuhmo. În manualele școlare și în cărțile de bucate, tartele rönttönen sunt asociate automat cu regiunea Kainuu. De exemplu, rețeta de rönttönen publicată în cartea intitulată Baker's à la carte (de Manne Stenros) a fost luată de la unul dintre producătorii din Kainuu, care face parte din grupul semnatar al prezentei cereri de înregistrare.

În regiunea Kainuu se produc mai multe tipuri de tarte, însă doar tarta preparată conform rețetei de mai sus poartă numele de rönttönen. Legătura cu regiunea Kainuu este demonstrată, de exemplu, în cartea de bucate: „Suomalaisia leipäerikoisuuksia” („Specialități de panificație finlandeze”) (Leipätoimikunta 1988). Istoria comună a regiunii și a produsului este cel mai bine descrisă în cartea „Kainuun leipä” („Pâinea din Kainuu”), scrisă de Götha și Reima Rannikko (Otava 1978). În cartea scrisă de maestrul bucătar Jaakko Kolmonen, „Suomen maakuntaleivät” („Tipuri de pâine din regiunile Finlandei”), care conține rețete pentru circa 80 de tipuri diferite de pâine finlandeză, Kainuun rönttönen este citată ca exemplu de produs de brutărie tipic regiunii Kainuu. Operele literare care reflectă viața din regiunea Kainuu, precum „Muina miehinä” de Veikko Huovinen, descriu foarte clar Kainuun rönttönen drept un produs local. Tartele Kainuun rönttönen sunt un element esențial al manifestărilor culturale din Kainuu, precum tradiționalul festival anual de muzică de cameră din Kuhmo, care reunește oameni din întreaga lume, dându-le ocazia să deguste specialitățile locale. Kainuun rönttönen au fost prezentate la Festivalul de cultură culinară finlandeză din Helsinki în 1998, în târgurile din Helsinki în 1994 și la Târgul de produse de cofetărie și panificație din Stuttgart în 1996. De asemenea, au ocupat un loc central în standul regiunii Kainuu de la Târgul anual de turism din Helsinki.

Pe vremuri, Kainuun rönttönen se consuma cu supă, această tradiție păstrându-se și în prezent. Poate fi o gustare delicioasă și hrănitoare, atât pentru copii, cât și pentru adulți, și nu necesită decât adăugarea unei cantități mici de unt, după gust. Merge foarte bine cu cafea și este ideală în excursii.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Adresă: | PL 28, FI-00581 Helsinki |
| Telefon | (358-020) 772 003 |
| Fax | (358-020) 772 43 50 |
| E-mail: | kirjaamo@evira.fi |

Denumire:

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Adresă:

PL 28, FI-00581 Helsinki

Telefon

(358-020) 772 003

Fax

(358-020) 772 43 50

E-mail:

kirjaamo@evira.fi

4.8.   Etichetare: —

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---