# Euroopan unionin C 49/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 49 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta22. helmikuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 49

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta22. helmikuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2008/C 049/01 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 1 |
| 2008/C 049/02 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011 | 5 |
| 2008/C 049/03 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 8 |
| 2008/C 049/04 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011 | 12 |
| 2008/C 049/05 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007-2010 | 16 |
| 2008/C 049/06 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2011 | 20 |
| 2008/C 049/07 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007/2008–2012/2013 | 25 |
| 2008/C 049/08 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011 | 29 |
| 2008/C 049/09 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2012 | 34 |
| 2008/C 049/10 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Romanian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 39 |
| 2008/C 049/11 | Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010 | 44 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2008/C 049/01

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

1

2008/C 049/02

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

5

2008/C 049/03

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

8

2008/C 049/04

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

12

2008/C 049/05

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007-2010

16

2008/C 049/06

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2011

20

2008/C 049/07

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007/2008–2012/2013

25

2008/C 049/08

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

29

2008/C 049/09

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2012

34

2008/C 049/10

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Romanian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

39

2008/C 049/11

Neuvoston lausunto, annettu 12 päivänä helmikuuta 2008, Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

44

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2008/C 049/12 | Euron kurssi | 48 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2008/C 049/12

Euron kurssi

48

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 49/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Vuosien 2001, 2002 ja 2003 hitaan kasvun jälkeen Luxemburgissa on meneillään uusi vahva kasvukausi. Kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 5,25 prosenttia ja kotimaan työllisyys yli 3 prosenttia vuodessa vuosina 2004–2007. Näissä olosuhteissa Luxemburg on pystynyt palauttamaan julkisen taloutensa ylijäämäiseksi. Kasvu pysynee vahvana kyseessä olevalla kaudella, vaikka sen ennustetaan hidastuvan hieman tulevina vuosina. Nykyisestä talouden ja erityisesti julkisen talouden hyvästä tilanteesta huolimatta väestön ikääntymisestä aiheutuva ongelma tulee olemaan Luxemburgissa erityisen vaikea, minkä vuoksi pitkän aikavälin kestävyys on sille suuri haaste. |
| --- | --- |

(2)

Vuosien 2001, 2002 ja 2003 hitaan kasvun jälkeen Luxemburgissa on meneillään uusi vahva kasvukausi. Kokonaistuotanto kasvoi keskimäärin 5,25 prosenttia ja kotimaan työllisyys yli 3 prosenttia vuodessa vuosina 2004–2007. Näissä olosuhteissa Luxemburg on pystynyt palauttamaan julkisen taloutensa ylijäämäiseksi. Kasvu pysynee vahvana kyseessä olevalla kaudella, vaikka sen ennustetaan hidastuvan hieman tulevina vuosina. Nykyisestä talouden ja erityisesti julkisen talouden hyvästä tilanteesta huolimatta väestön ikääntymisestä aiheutuva ongelma tulee olemaan Luxemburgissa erityisen vaikea, minkä vuoksi pitkän aikavälin kestävyys on sille suuri haaste.

| (3) | Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: keskiskenaario ja muunnelma. Keskiskenaario esitetään ohjelmassa viiteskenaariona, johon julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella se näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Siinä ennustetaan kokonaistuotannon kasvun supistuvan 6 prosentista vuonna 2007 keskimäärin 4,5 prosenttiin kaudella 2008–2010. Ohjelman inflaatioennusteet näyttävät olevan vuonna 2008 melko alhaisia, kun otetaan huomioon kuluttajahintojen kasvu vuoden 2007 lopussa ja energiahintojen viimeaikainen nousu. Työvoimakustannusten kasvu on Luxemburgissa ylittänyt merkittävästi EU:n keskiarvon 2000-luvun alusta, ja ohjelmassa työvoimakustannusten ennustetaan pysyvän melko korkeina kyseessä olevalla kaudella, mikä saattaa vähitellen heikentää maan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: keskiskenaario ja muunnelma. Keskiskenaario esitetään ohjelmassa viiteskenaariona, johon julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella se näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Siinä ennustetaan kokonaistuotannon kasvun supistuvan 6 prosentista vuonna 2007 keskimäärin 4,5 prosenttiin kaudella 2008–2010. Ohjelman inflaatioennusteet näyttävät olevan vuonna 2008 melko alhaisia, kun otetaan huomioon kuluttajahintojen kasvu vuoden 2007 lopussa ja energiahintojen viimeaikainen nousu. Työvoimakustannusten kasvu on Luxemburgissa ylittänyt merkittävästi EU:n keskiarvon 2000-luvun alusta, ja ohjelmassa työvoimakustannusten ennustetaan pysyvän melko korkeina kyseessä olevalla kaudella, mikä saattaa vähitellen heikentää maan kilpailukykyä.

| (4) | Julkisen talouden ylijäämän arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa olevan vuonna 2007 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuoden 2007 tarkistetussa vakausohjelmassa 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas edellisessä tarkistuksessa alijäämäksi arvioitiin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suurin syy tähän suureen poikkeamaan tavoitteesta on se, että julkista taloutta koskevia tietoja on tarkistettu huomattavasti viime vuosina. Se on aiheuttanut vuodesta 2005 alkaen julkisen talouden rahoitusasemien huomattavaa kohenemista. Koheneminen merkitsee sitä, että Luxemburgin julkisen talouden asetelma on viime vuosina vastannut tasaisesti keskipitkän aikavälin tavoitetta, jossa rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden alijäämän ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan olevan 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on huomattavasti parempi toteutuma kuin vuoden 2006 tarkistuksessa keskipitkän aikavälin saavuttamiseksi vuodesta 2007 eteenpäin oli suunniteltu. Vaikka julkisen talouden rahoitusaseman parannus vuonna 2007 oli puolet siitä mitä vuoden 2006 tarkistuksessa suunniteltiin ja odotettua parempi toteutuma johtuu lähes kokonaan julkisen talouden tietojen laajamittaisesta tarkistuksesta, talousarvion toteutuksessa on vuonna 2007 näin ollen saavutettu tavoitteet, jotka neuvosto hyväksyi 27 päivänä helmikuuta 2007 vuoden 2006 tarkistuksesta antamassaan lausunnossa (3). Neuvosto panee merkille, että se on myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(4)

Julkisen talouden ylijäämän arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa olevan vuonna 2007 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuoden 2007 tarkistetussa vakausohjelmassa 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas edellisessä tarkistuksessa alijäämäksi arvioitiin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suurin syy tähän suureen poikkeamaan tavoitteesta on se, että julkista taloutta koskevia tietoja on tarkistettu huomattavasti viime vuosina. Se on aiheuttanut vuodesta 2005 alkaen julkisen talouden rahoitusasemien huomattavaa kohenemista. Koheneminen merkitsee sitä, että Luxemburgin julkisen talouden asetelma on viime vuosina vastannut tasaisesti keskipitkän aikavälin tavoitetta, jossa rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden alijäämän ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan olevan 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on huomattavasti parempi toteutuma kuin vuoden 2006 tarkistuksessa keskipitkän aikavälin saavuttamiseksi vuodesta 2007 eteenpäin oli suunniteltu. Vaikka julkisen talouden rahoitusaseman parannus vuonna 2007 oli puolet siitä mitä vuoden 2006 tarkistuksessa suunniteltiin ja odotettua parempi toteutuma johtuu lähes kokonaan julkisen talouden tietojen laajamittaisesta tarkistuksesta, talousarvion toteutuksessa on vuonna 2007 näin ollen saavutettu tavoitteet, jotka neuvosto hyväksyi 27 päivänä helmikuuta 2007 vuoden 2006 tarkistuksesta antamassaan lausunnossa (3). Neuvosto panee merkille, että se on myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen.

| (5) | Nykyisessä ohjelmassa ei näiden tarkistettujen tietojen perusteella enää ennakoida julkisen talouden vakauttamista kuten edellisessä ohjelmassa. Ohjelman keskipitkän aikavälin päätavoite on nyt säilyttää keskimäärin noin 1 prosentin nimellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen ja jatkaa keskipitkän aikavälin tavoitteen noudattamista reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Ylijäämän ennustetaan supistuvan 1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,8 prosenttiin vuonna 2008 henkilötuloverojen leikkausten vuoksi ennen kuin se alkaa myöhemmin vähitellen kasvaa. Perusylijäämä kehittynee vastaavalla tavalla. Ylijäämän kasvu vuodesta 2007 vuoteen 2010 ennakoidaan saavutettavan menosuhteen supistumisella 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kompensoisi tulosuhteen laskua 0,7 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Nämä luvut edustavat ennusteita, joissa oletetaan, että politiikka säilyy ennallaan, eivätkä niinkään toimenpiteiden täytäntöönpanoa kuvastavia tavoitteita, paitsi vuonna 2008, jolloin luvuissa heijastuvat talousarvioon sisältyvät toimenpiteet. |
| --- | --- |

(5)

Nykyisessä ohjelmassa ei näiden tarkistettujen tietojen perusteella enää ennakoida julkisen talouden vakauttamista kuten edellisessä ohjelmassa. Ohjelman keskipitkän aikavälin päätavoite on nyt säilyttää keskimäärin noin 1 prosentin nimellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen ja jatkaa keskipitkän aikavälin tavoitteen noudattamista reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Ylijäämän ennustetaan supistuvan 1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,8 prosenttiin vuonna 2008 henkilötuloverojen leikkausten vuoksi ennen kuin se alkaa myöhemmin vähitellen kasvaa. Perusylijäämä kehittynee vastaavalla tavalla. Ylijäämän kasvu vuodesta 2007 vuoteen 2010 ennakoidaan saavutettavan menosuhteen supistumisella 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kompensoisi tulosuhteen laskua 0,7 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Nämä luvut edustavat ennusteita, joissa oletetaan, että politiikka säilyy ennallaan, eivätkä niinkään toimenpiteiden täytäntöönpanoa kuvastavia tavoitteita, paitsi vuonna 2008, jolloin luvuissa heijastuvat talousarvioon sisältyvät toimenpiteet.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Ennusteet perustuvat realistiseen makrotalouden skenaarioon ja näyttävät olevan saavutettavissa. Toteutumat saattavat olla jopa hieman ohjelmassa ennustettuja parempia erityisesti varovaisten tuloennusteiden ansiosta ja koska maan julkisen talouden kehitys on aiemmin ollut suotuisaa. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Ennusteet perustuvat realistiseen makrotalouden skenaarioon ja näyttävät olevan saavutettavissa. Toteutumat saattavat olla jopa hieman ohjelmassa ennustettuja parempia erityisesti varovaisten tuloennusteiden ansiosta ja koska maan julkisen talouden kehitys on aiemmin ollut suotuisaa.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti huomattavalla marginaalilla koko kauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta koko kauden ajan. Neuvosto panee merkille, että se on myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti huomattavalla marginaalilla koko kauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta koko kauden ajan. Neuvosto panee merkille, että se on myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien suuntaviivojen mukainen.

| (8) | Luxemburgin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Luxemburgissa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa se, että eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa parempi, alhainen velkasuhde, sosiaaliturvaan kertyneet suuret varat ja rakenteellinen ylijäämä lieventävät osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan riitä kattamaan ikääntymiseen liittyvien menojen merkittävää kasvua. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja kuten viranomaiset ovat todenneet, ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Luxemburgin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Luxemburgissa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa se, että eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa parempi, alhainen velkasuhde, sosiaaliturvaan kertyneet suuret varat ja rakenteellinen ylijäämä lieventävät osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan riitä kattamaan ikääntymiseen liittyvien menojen merkittävää kasvua. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja kuten viranomaiset ovat todenneet, ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Erityisesti vakausohjelman toimenpiteet ovat vuoden 2005 kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanosta vuoden 2007 lokakuussa esitetyn kertomuksen mukaisia. Tästä ovat esimerkkeinä T&K-menojen ennustettu kasvu ja tie- ja rautatieinfrastruktuureita koskevat uudet investointihankkeet. Kansallisten uudistusohjelmien uudistusten, joilla on välittömiä vaikutuksia talousarvioon, vaikutukset julkiseen talouteen ilmenevät vakausohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Erityisesti vakausohjelman toimenpiteet ovat vuoden 2005 kansallisen uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanosta vuoden 2007 lokakuussa esitetyn kertomuksen mukaisia. Tästä ovat esimerkkeinä T&K-menojen ennustettu kasvu ja tie- ja rautatieinfrastruktuureita koskevat uudet investointihankkeet. Kansallisten uudistusohjelmien uudistusten, joilla on välittömiä vaikutuksia talousarvioon, vaikutukset julkiseen talouteen ilmenevät vakausohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Tähän mennessä ei ole käynnistetty varsinkaan eläkejärjestelmän uudistusta julkisen talouden kestävyyden edistämiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Tähän mennessä ei ole käynnistetty varsinkaan eläkejärjestelmän uudistusta julkisen talouden kestävyyden edistämiseksi.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että julkinen talous on palautunut ylijäämäiseksi vahvan BKT:n ja työllisyyden kasvun vallitessa. Hiljattain julkistetut tarkistetut tiedot viittaavat siihen, että julkisen talouden heikentyminen on ollut huomattavasti vähäisempää kuin aiemmin oli arvioitu. Sen vuoksi Luxemburg on tasaisesti saavuttanut keskipitkän aikavälin tavoitteensa, ja julkisen talouden rahoitusaseman taso on ohjelmassa vuosittain vähintään 1 prosenttia suhteessa BKT:hen parempi kuin edellisessä tarkistuksessa. Vaikka veroleikkaukset supistavat ylijäämää hieman vuonna 2008, ohjelmassa pyritään säilyttämään keskimäärin 1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen koko kauden ajan. Ohjelmassa esitetyt makrotalouden skenaario ja julkisen talouden tavoitteet näyttävät realistisilta, ja julkisen talouden toteutumat saattavat olla jopa hieman suunniteltua parempia. Luxemburg joutuu kuitenkin kantamaan tulevina vuosikymmeninä erityisen raskasta väestön ikääntymisestä johtuvaa taakkaa, eikä tähän mennessä ole toteutettu sitä koskevia korjaustoimenpiteitä. Tämä selittää sen, että maalla katsotaan olevan keskisuuri riski sen julkisen talouden kestävyyden osalta pitkällä aikavälillä huolimatta siitä, että sen nykyinen julkisen talouden rahoitusasema on terve.

Ottaen huomioon edellä esitetty arvio ja ikääntymiseen liittyvien menojen erittäin voimakas kasvuennuste Luxemburgia kehotetaan parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla rakenneuudistustoimenpiteitä (erityisesti eläkkeiden alalla).

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,1 | 5,2 | 4,7 | 4,5 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2007 | 3,0 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,0 | 2,5 | 2,8 | 2,3 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,6 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/
  -otto verrattuna muuhun maailmaan (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| KOM marraskuu 2007 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,7 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,7 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,9 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,9 | 1,3 | 1,2 | 1,5 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,9 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,8 | 1,2 | 1,2 | 1,7 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 6,6 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,6 | 6,6 | 6,0 | 5,4 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

6,1

6,0

4,5

5,0

4,0

KOM marraskuu 2007

6,1

5,2

4,7

4,5

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

5,5

4,0

5,0

4,0

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2007

3,0

2,3

2,0

2,1

2,1

KOM marraskuu 2007

3,0

2,5

2,8

2,3

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

2,9

1,4

2,0

2,0

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 0,4

0,5

0,1

0,2

– 0,8

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,2

0,0

– 0,2

– 0,6

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/

-otto verrattuna muuhun maailmaan (% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

KOM marraskuu 2007

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,7

1,0

0,8

1,0

1,2

KOM marraskuu 2007

0,7

1,2

1,0

1,4

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,9

1,2

1,1

1,2

1,5

KOM marraskuu 2007

0,9

1,3

1,2

1,5

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,9

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM marraskuu 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,6

0,7

0,8

0,9

1,6

KOM marraskuu 2007

0,8

1,2

1,2

1,7

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

6,6

6,9

7,1

7,2

7,0

KOM marraskuu 2007

6,6

6,6

6,0

5,4

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

7,5

8,2

8,5

8,5

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 70, 27.3.2007, s. 24.

(4)  Erityisesti sektorikohtaisia rahoitusasemia koskevat tiedot puuttuvat, julkisen talouden tietoja lukuun ottamatta.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,8 % vuonna 2006, 5,0 % vuosina 2007 ja 2008 sekä 4,9 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Viimeisimpään ohjelmaan eikä komission yksiköiden syksyn talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä kaudelle 2007–2010.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/5

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 49/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Suomen tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Suomen tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011.

| (2) | Makrotalouden kehitys on ollut Suomessa vahvaa ja tasapainoista viime vuosina ja kasvu on ollut huomattavasti aiempia odotuksia nopeampaa. Taloudellisen toiminnan nykyistä noususuhdannetta on hyödynnetty asianmukaisesti, sillä julkisen talouden ylijäämää on kartutettu ja varauduttu väestön ikääntymiseen, mikä vähentää huomattavasti julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Väestörakenteen muutos on jo kuitenkin näköpiirissä, ja sen ennakoidaan hidastavan talouskasvua jo ohjelmakauden lopulla ja johtavan julkisen talouden ylijäämän pienenemiseen, mikä taas edellyttää julkisten menojen jatkuvaa valvontaa. |
| --- | --- |

(2)

Makrotalouden kehitys on ollut Suomessa vahvaa ja tasapainoista viime vuosina ja kasvu on ollut huomattavasti aiempia odotuksia nopeampaa. Taloudellisen toiminnan nykyistä noususuhdannetta on hyödynnetty asianmukaisesti, sillä julkisen talouden ylijäämää on kartutettu ja varauduttu väestön ikääntymiseen, mikä vähentää huomattavasti julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Väestörakenteen muutos on jo kuitenkin näköpiirissä, ja sen ennakoidaan hidastavan talouskasvua jo ohjelmakauden lopulla ja johtavan julkisen talouden ylijäämän pienenemiseen, mikä taas edellyttää julkisten menojen jatkuvaa valvontaa.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kohtuullistuu ohjelmakaudella pysytellen yli 3 prosentissa vuosina 2008–2009 mutta hidastuen sen jälkeen hieman yli 2 prosenttiin viimeistään vuonna 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät realistisilta ja vuosien 2010 ja 2011 osalta varovaisemmilta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kohtuullistuu ohjelmakaudella pysytellen yli 3 prosentissa vuosina 2008–2009 mutta hidastuen sen jälkeen hieman yli 2 prosenttiin viimeistään vuonna 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät realistisilta ja vuosien 2010 ja 2011 osalta varovaisemmilta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (4) | Uuden tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mikä vastaa pääpiirteissään komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteetta, kun taas edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Syynä tähän ovat vuoden 2006 odotettua paremman toteutuman kerrannaisvaikutukset ja vuoden 2007 yllättävän nopea kasvu, joka lisäsi valtion tuloja. Menot ovat puolestaan pysyneet pääosin aiempien suunnitelmien mukaisina. Vuoden 2007 talousarvion toteutus oli pitkälti neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämän lausunnon (3) mukaista. Neuvosto panee lisäksi merkille, että vuoden 2007 talousarvio on yleisesti ottaen euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(4)

Uuden tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mikä vastaa pääpiirteissään komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteetta, kun taas edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Syynä tähän ovat vuoden 2006 odotettua paremman toteutuman kerrannaisvaikutukset ja vuoden 2007 yllättävän nopea kasvu, joka lisäsi valtion tuloja. Menot ovat puolestaan pysyneet pääosin aiempien suunnitelmien mukaisina. Vuoden 2007 talousarvion toteutus oli pitkälti neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämän lausunnon (3) mukaista. Neuvosto panee lisäksi merkille, että vuoden 2007 talousarvio on yleisesti ottaen euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen.

| (5) | Ohjelman keskeisenä tavoitteena on varmistaa julkisen talouden kestävyys väestön ikääntyessä. Edellisen ohjelman tavoin Suomen julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi määritellään julkisen talouden 2 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Kokonaistasapaino ja perusjäämä heikkenevät joka vuosi, joskin vuoden 2007 taso oli korkea. Ohjelmassa suunnitellaan rakenteellisen ylijäämän säilyttämistä keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella koko ohjelmakauden ajan. Uudessa tarkistetussa ohjelmassa yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän ennakoidaan vuonna 2007 olevan 1,5 prosenttiyksikköä suurempi kuin edellisessä tarkistuksessa ennakoitiin, mutta molemmissa ohjelmissa ennakoidaan samaa rakenteellista rahoitusasemaa viimeistään vuonna 2010. Uusimman tarkistetun ohjelman mukainen ylijäämän jyrkempi supistuminen selittyy sillä, että menosuhde alenee vain hieman kun taas tulosuhde alenee enemmän. Tulosuhteen alenemisessa näkyy ilmoitettujen veroleikkausten asteittainen käyttöönotto ja BKT:n kasvua heijastavat varovaiset tuloarviot. Menosuhteen vähäisemmässä alenemisessa edelliseen ohjelmaan verrattuna näkyy keskushallinnon monivuotisten talousarvion enimmäismäärien askelkorotus menolisäysten tapahtuessa etupainotteisesti vuonna 2008, jolloin uusi hallituskausi alkaa. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman keskeisenä tavoitteena on varmistaa julkisen talouden kestävyys väestön ikääntyessä. Edellisen ohjelman tavoin Suomen julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi määritellään julkisen talouden 2 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Kokonaistasapaino ja perusjäämä heikkenevät joka vuosi, joskin vuoden 2007 taso oli korkea. Ohjelmassa suunnitellaan rakenteellisen ylijäämän säilyttämistä keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella koko ohjelmakauden ajan. Uudessa tarkistetussa ohjelmassa yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän ennakoidaan vuonna 2007 olevan 1,5 prosenttiyksikköä suurempi kuin edellisessä tarkistuksessa ennakoitiin, mutta molemmissa ohjelmissa ennakoidaan samaa rakenteellista rahoitusasemaa viimeistään vuonna 2010. Uusimman tarkistetun ohjelman mukainen ylijäämän jyrkempi supistuminen selittyy sillä, että menosuhde alenee vain hieman kun taas tulosuhde alenee enemmän. Tulosuhteen alenemisessa näkyy ilmoitettujen veroleikkausten asteittainen käyttöönotto ja BKT:n kasvua heijastavat varovaiset tuloarviot. Menosuhteen vähäisemmässä alenemisessa edelliseen ohjelmaan verrattuna näkyy keskushallinnon monivuotisten talousarvion enimmäismäärien askelkorotus menolisäysten tapahtuessa etupainotteisesti vuonna 2008, jolloin uusi hallituskausi alkaa.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden toteutuma voi olla vuonna 2008 ohjelmassa ennakoitua parempi, kun otetaan huomioon kyseisen vuoden osalta esitetyt erityisen varovaiset verotuloarviot. Joitakin riskejä voi aiheutua julkisen sektorin nopeasta palkkakehityksestä, joka kasvattaa menopaineita. Toisaalta ohjelmakauden loppuvuosien varovaiset kasvuennusteet yhdistettynä varovaisiin tuloarvioihin tasapainottavat negatiivisia riskejä. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden toteutuma voi olla vuonna 2008 ohjelmassa ennakoitua parempi, kun otetaan huomioon kyseisen vuoden osalta esitetyt erityisen varovaiset verotuloarviot. Joitakin riskejä voi aiheutua julkisen sektorin nopeasta palkkakehityksestä, joka kasvattaa menopaineita. Toisaalta ohjelmakauden loppuvuosien varovaiset kasvuennusteet yhdistettynä varovaisiin tuloarvioihin tasapainottavat negatiivisia riskejä.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka riittäisi varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Tämä on vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Julkinen talous näyttää kuitenkin laajenevan vuonna 2008, mistä on osoituksena rakenteellisen ylijäämän supistuminen. Supistumista tapahtuu komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja ohjelman mukaan 1 prosenttiyksikkö. Vaikka taloudellisen tilanteen odotetaan muuttuvan hyvästä neutraaliksi vuonna 2008, ei ole poissuljettua, että edellisvuosien suotuisa taloudellinen tilanne jatkuu myös vuonna 2008. Sen vuoksi on olemassa riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys voi muuttua myötäsykliseksi vuonna 2008. Talouteen kohdistuva mahdollinen myötäsyklinen vaikutus olisi kuitenkin todennäköisesti rajallinen, ja finanssipolitiikan viritys muuttuisi pitkälti neutraaliksi jo seuraavana vuonna. Julkisessa taloudessa säilyisi kuitenkin huomattava ylijäämä. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka riittäisi varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Tämä on vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Julkinen talous näyttää kuitenkin laajenevan vuonna 2008, mistä on osoituksena rakenteellisen ylijäämän supistuminen. Supistumista tapahtuu komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja ohjelman mukaan 1 prosenttiyksikkö. Vaikka taloudellisen tilanteen odotetaan muuttuvan hyvästä neutraaliksi vuonna 2008, ei ole poissuljettua, että edellisvuosien suotuisa taloudellinen tilanne jatkuu myös vuonna 2008. Sen vuoksi on olemassa riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys voi muuttua myötäsykliseksi vuonna 2008. Talouteen kohdistuva mahdollinen myötäsyklinen vaikutus olisi kuitenkin todennäköisesti rajallinen, ja finanssipolitiikan viritys muuttuisi pitkälti neutraaliksi jo seuraavana vuonna. Julkisessa taloudessa säilyisi kuitenkin huomattava ylijäämä.

| (8) | Suomen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Vaikka väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuva pitkän aikavälin vaikutus onkin suurempi kuin EU:ssa keskimäärin, tehdyt eläkeuudistukset ovat auttaneet hillitsemän eläkemenojen ennustettua kasvua seuraavina vuosikymmeninä. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema eli huomattava rakenteellinen ylijäämä lieventää omalta osaltaan huomattavasti vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, ja julkisiin eläkejärjestelmiin kertyneet merkittävät varat auttavat rahoittamaan osan eläkemenojen kasvusta. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien rajoittamista. |
| --- | --- |

(8)

Suomen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Vaikka väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuva pitkän aikavälin vaikutus onkin suurempi kuin EU:ssa keskimäärin, tehdyt eläkeuudistukset ovat auttaneet hillitsemän eläkemenojen ennustettua kasvua seuraavina vuosikymmeninä. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema eli huomattava rakenteellinen ylijäämä lieventää omalta osaltaan huomattavasti vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, ja julkisiin eläkejärjestelmiin kertyneet merkittävät varat auttavat rahoittamaan osan eläkemenojen kasvusta. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien rajoittamista.

| (9) | Vakausohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta annetussa kertomuksessa väestön ikääntymiseen liittyvien riskien hallitsemiseksi esitetyt toimenpiteet ovat olennainen osa vakausohjelman strategiaa. Tarkoituksena on menopaineiden hillitsemiseksi säilyttää vahva sitoumus toimenpiteisiin, joilla parannetaan tuottavuutta julkisissa palveluissa. Vakausohjelman ennusteiden perustana olevat keskushallinnon monivuotiset menokatot rajoittavat samalla tiukasti kansallisen uudistusohjelman toimenpiteiden kustannuksia. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta annetussa kertomuksessa väestön ikääntymiseen liittyvien riskien hallitsemiseksi esitetyt toimenpiteet ovat olennainen osa vakausohjelman strategiaa. Tarkoituksena on menopaineiden hillitsemiseksi säilyttää vahva sitoumus toimenpiteisiin, joilla parannetaan tuottavuutta julkisissa palveluissa. Vakausohjelman ennusteiden perustana olevat keskushallinnon monivuotiset menokatot rajoittavat samalla tiukasti kansallisen uudistusohjelman toimenpiteiden kustannuksia.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenmaille annettuja finanssipolitiikan suosituksia. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenmaille annettuja finanssipolitiikan suosituksia.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa pyritään edelleen huomattavaan ylijäämään, joka toisin supistuu ohjelmakaudella. Vaikka julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ovat kaiken kaikkiaan tasapainossa, julkiseen talouteen liittyvät vuoden 2008 ennusteet vaikuttavat ohjelmassa hieman varovaisilta. Julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä on terve, ja sen pitäisi rajoittaa pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Menojen kurissa pitäminen jatkossakin on ensiarvoisen tärkeää, jotta vältetään myötäsyklisen finanssipolitiikan virityksen riski vuonna 2008. Lisäksi se auttaa sopeutumaan hiljaisempaan kasvu-uraan ja ohjelmassa esitettyyn verotulojen hitaampaan kasvuun ohjelmakaudella.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 5,0 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 5,0 | 4,3 | 3,4 | 2,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio (8)

  (%) | VO marraskuu 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,3 | 1,5 | 2,4 | 2,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 0,3 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | 0,1 | – 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 4,8 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 5,9 | 5,3 | 5,2 | 5,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 5,4 | 4,8 | 4,6 | 4,4 | 4,1 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 3,8 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,8 | 4,6 | 4,2 | 4,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 5,3 | 6,0 | 5,6 | 5,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 4,0 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,1 | 4,4 | 3,9 | 4,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 39,2 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 39,2 | 35,7 | 32,4 | 29,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

5,0

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

KOM marraskuu 2007

5,0

4,3

3,4

2,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio (8)

(%)

VO marraskuu 2007

1,6

2,4

2,4

2,2

2,0

2,0

KOM marraskuu 2007

1,3

1,5

2,4

2,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 0,3

0,6

0,7

0,5

0,1

– 0,7

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,4

0,4

0,5

0,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

4,8

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

KOM marraskuu 2007

5,9

5,3

5,2

5,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

5,4

4,8

4,6

4,4

4,1

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

3,8

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

KOM marraskuu 2007

3,8

4,6

4,2

4,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

5,3

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

KOM marraskuu 2007

5,3

6,0

5,6

5,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM marraskuu 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

4,0

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

KOM marraskuu 2007

4,1

4,4

3,9

4,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

39,2

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

KOM marraskuu 2007

39,2

35,7

32,4

29,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 71, 28.3.2007, s. 1.

(4)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti ohjelmakauden loppuvuosien ulkoiset oletukset, ja inflaatioennusteet perustuvat kansalliseen eivätkä yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin. Tietoja kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä ei myöskään esitetä taulukoissa (eikä missään muuallakaan tekstiä).

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,4 % vuosina 2006 ja 2007 sekä 3,2 % vuosina 2008 ja 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimmassa ohjelmassa tai komission yksiköiden syksyn talousennusteessa ei tuoda esille kertaluonteisia eriä.

(8)  Uusimmassa ohjelmassa inflaatioennusteet perustuvat kansalliseen kuluttajahintaindeksiin eivätkä yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin. KHI-inflaatio oli vuonna 2007 huomattavasti nopeampaa kuin YKHI-inflaatio. Suomen viranomaisten mukaan vastaavat YKHI-inflaatioennusteet ovat 1,3 % vuonna 2006, 1,6 % vuonna 2007 ja 2,3 % vuonna 2008 eikä sarjojen välillä ole eroja loppuvuosina.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/8

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 49/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Alankomaiden tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Alankomaiden tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Alankomaiden BKT:n kasvu on vuodesta 2006 alkaen ollut jälleen huomattavasti potentiaalista kasvua voimakkaampaa. Tämänhetkistä nousukautta pidetään yleisesti syklisenä noususuhdanteena eikä sitä yleensä erehdytä luulemaan voimakkaammaksi potentiaaliseksi kasvuksi, kuten kävi 1990-luvun lopun melko pitkän nousukauden aikana. Se myös pohjautuu laajemmin sekä kotimaisiin että ulkoisiin kasvutekijöihin. Kun lähtöasetelma kuitenkin on näin hyvä, työmarkkinoiden kireys voi luoda palkkojen ja hintojen nostopaineita suhteellisen varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(2)

Alankomaiden BKT:n kasvu on vuodesta 2006 alkaen ollut jälleen huomattavasti potentiaalista kasvua voimakkaampaa. Tämänhetkistä nousukautta pidetään yleisesti syklisenä noususuhdanteena eikä sitä yleensä erehdytä luulemaan voimakkaammaksi potentiaaliseksi kasvuksi, kuten kävi 1990-luvun lopun melko pitkän nousukauden aikana. Se myös pohjautuu laajemmin sekä kotimaisiin että ulkoisiin kasvutekijöihin. Kun lähtöasetelma kuitenkin on näin hyvä, työmarkkinoiden kireys voi luoda palkkojen ja hintojen nostopaineita suhteellisen varhaisessa vaiheessa.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 2,75 prosentista 2,75 prosenttiin vuonna 2008 ja 1,75 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuoteen 2008 asti realistisilta ja seuraavien vuosien osalta varovaisilta. Ohjelman inflaatioennuste, joka on 2 prosenttia vuodesta 2009 eteenpäin, vaikuttaa varsin alhaiselta, kun otetaan huomioon, että Alankomaiden työmarkkinoilla on jo ylikuumenemisen merkkejä ja niillä odotetaan ilmenevän palkkojen korotuspaineita. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 2,75 prosentista 2,75 prosenttiin vuonna 2008 ja 1,75 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuoteen 2008 asti realistisilta ja seuraavien vuosien osalta varovaisilta. Ohjelman inflaatioennuste, joka on 2 prosenttia vuodesta 2009 eteenpäin, vaikuttaa varsin alhaiselta, kun otetaan huomioon, että Alankomaiden työmarkkinoilla on jo ylikuumenemisen merkkejä ja niillä odotetaan ilmenevän palkkojen korotuspaineita.

| (4) | Julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa ja ohjelmassa 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (ohjelmassa tosin mainitaan myös viimeisin virallinen arvio, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja toteutuma voi viimeisten tietojen mukaan osoittautua vielä paremmaksi). Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu ylijäämä, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilannetta heikensivät ennen kaikkea menojen ylitykset (erityisesti terveydenhuollon alalla) ja pienemmät kaasutulot, kun taas verotulot olivat odotettua suuremmat. Vaikka finanssipolitiikassa pysyteltiin vuonna 2007 edelleen keskipitkän aikavälin tavoitteessa, se ei vastannut neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta antamaa lausuntoa (3), jossa Alankomaita kehotettiin säilyttämään vahva rakenteellinen rahoitusasema vuonna 2007 (ja sen jälkeen) ja välttämään näin myötäsyklistä finanssipolitiikkaa taloudellisesti hyvinä aikoina. Neuvosto panee merkille, ettei vuoden 2007 finanssipolitiikka myöskään ollut euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista, sillä menojen ylityksiä ei onnistuttu välttämään ja vain osa odottamattomista lisätuloista käytettiin valtion alijäämän ja velan vähentämiseen. |
| --- | --- |

(4)

Julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa ja ohjelmassa 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (ohjelmassa tosin mainitaan myös viimeisin virallinen arvio, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja toteutuma voi viimeisten tietojen mukaan osoittautua vielä paremmaksi). Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu ylijäämä, joka on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilannetta heikensivät ennen kaikkea menojen ylitykset (erityisesti terveydenhuollon alalla) ja pienemmät kaasutulot, kun taas verotulot olivat odotettua suuremmat. Vaikka finanssipolitiikassa pysyteltiin vuonna 2007 edelleen keskipitkän aikavälin tavoitteessa, se ei vastannut neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta antamaa lausuntoa (3), jossa Alankomaita kehotettiin säilyttämään vahva rakenteellinen rahoitusasema vuonna 2007 (ja sen jälkeen) ja välttämään näin myötäsyklistä finanssipolitiikkaa taloudellisesti hyvinä aikoina. Neuvosto panee merkille, ettei vuoden 2007 finanssipolitiikka myöskään ollut euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista, sillä menojen ylityksiä ei onnistuttu välttämään ja vain osa odottamattomista lisätuloista käytettiin valtion alijäämän ja velan vähentämiseen.

| (5) | Ohjelman julkisen talouden strategian päätavoitteena on luoda kaavaillun hallituskauden loppuun eli vuoteen 2011 mennessä rakenteellinen ylijäämä (suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus), joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Alankomaat aikoo näin ollen noudattaa koko ohjelmakauden ajan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitettaan, joka on 0,5–1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Tilanteen heikennyttyä huomattavasti vuonna 2007 ohjelmassa ennustetaan nyt pienten, enimmäkseen vakaiden ylijäämien paluuta. Perusjäämän kehitys on vastaavanlainen: sen odotetaan vuosina 2008–2010 vakiintuvan 2,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa kasvun odotettiin hidastuvan vuonna 2008 eikä vuonna 2009. Lisäksi siinä asetettiin tavoitteeksi jotakuinkin tasapainoinen julkinen talous vuoteen 2008 asti ja lähes 1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Nyt tarkasteltavana olevassa tarkistetussa ohjelmassa koko ohjelmakaudelle jakautuva sopeutus on täysin tuloperusteinen ja ajoittuu alkuun eli vuoteen 2008. Se perustuu etupäässä kaasutulojen kasvuun, sosiaaliturvamaksujen harkinnanvaraisiin korotuksiin ja suotuisiin talouskasvunäkymiin. Julkisia menoja aiotaan ohjata reaalimääräisillä menokatoilla, jotka on määritelty vuoden 2008 talousarvioesityksessä koko hallituskaudeksi. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman julkisen talouden strategian päätavoitteena on luoda kaavaillun hallituskauden loppuun eli vuoteen 2011 mennessä rakenteellinen ylijäämä (suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus), joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Alankomaat aikoo näin ollen noudattaa koko ohjelmakauden ajan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitettaan, joka on 0,5–1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Tilanteen heikennyttyä huomattavasti vuonna 2007 ohjelmassa ennustetaan nyt pienten, enimmäkseen vakaiden ylijäämien paluuta. Perusjäämän kehitys on vastaavanlainen: sen odotetaan vuosina 2008–2010 vakiintuvan 2,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa kasvun odotettiin hidastuvan vuonna 2008 eikä vuonna 2009. Lisäksi siinä asetettiin tavoitteeksi jotakuinkin tasapainoinen julkinen talous vuoteen 2008 asti ja lähes 1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Nyt tarkasteltavana olevassa tarkistetussa ohjelmassa koko ohjelmakaudelle jakautuva sopeutus on täysin tuloperusteinen ja ajoittuu alkuun eli vuoteen 2008. Se perustuu etupäässä kaasutulojen kasvuun, sosiaaliturvamaksujen harkinnanvaraisiin korotuksiin ja suotuisiin talouskasvunäkymiin. Julkisia menoja aiotaan ohjata reaalimääräisillä menokatoilla, jotka on määritelty vuoden 2008 talousarvioesityksessä koko hallituskaudeksi.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2008, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla vuodesta 2009 alkaen ohjelmassa ennakoitua parempi, sillä talouskasvu voi olla ohjelmassa ennustettua voimakkaampaa. Toisaalta on otettava huomioon, että kaavailtujen toimenpiteiden yksityiskohtia on kuitenkin vielä täsmennettävä. Jos talouskasvu osoittautuu ohjelmassa ennakoitua paremmaksi, tämän pitäisi näkyä parempana julkisen talouden toteutumana vuodesta 2009 alkaen, jotta vältettäisiin myötäsyklinen finanssipolitiikan viritys. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2008, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla vuodesta 2009 alkaen ohjelmassa ennakoitua parempi, sillä talouskasvu voi olla ohjelmassa ennustettua voimakkaampaa. Toisaalta on otettava huomioon, että kaavailtujen toimenpiteiden yksityiskohtia on kuitenkin vielä täsmennettävä. Jos talouskasvu osoittautuu ohjelmassa ennakoitua paremmaksi, tämän pitäisi näkyä parempana julkisen talouden toteutumana vuodesta 2009 alkaen, jotta vältettäisiin myötäsyklinen finanssipolitiikan viritys.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti huomattavalla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta koko kauden ajan. Neuvosto panee myös merkille, että vuoden 2008 talousarvio on euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti huomattavalla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta koko kauden ajan. Neuvosto panee myös merkille, että vuoden 2008 talousarvio on euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukainen.

| (8) | Alankomaiden julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti talousarvioon vaikuttaa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Verotulojen ennakoidaan kuitenkin kasvavan tulevaisuudessa suhteessa BKT:hen yksityisten eläkkeiden verotuksen lykkäämisen vuoksi, mikä osittain kompensoisi julkisten menojen kasvua pitkällä aikavälillä. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa heikompi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, muttei riitä kattamaan väestön ikääntymisen aiheuttamaa huomattavaa menolisäystä, etenkään kun otetaan huomioon rakenteellisen perusjäämän heikentyminen vuonna 2007 vuoteen 2006 verrattuna. Suurempien perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa jo esitetyn mukaisesti ja/tai ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden toteuttaminen auttaisi omalta osaltaan pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Alankomaiden julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti talousarvioon vaikuttaa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Verotulojen ennakoidaan kuitenkin kasvavan tulevaisuudessa suhteessa BKT:hen yksityisten eläkkeiden verotuksen lykkäämisen vuoksi, mikä osittain kompensoisi julkisten menojen kasvua pitkällä aikavälillä. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa heikompi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, muttei riitä kattamaan väestön ikääntymisen aiheuttamaa huomattavaa menolisäystä, etenkään kun otetaan huomioon rakenteellisen perusjäämän heikentyminen vuonna 2007 vuoteen 2006 verrattuna. Suurempien perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa jo esitetyn mukaisesti ja/tai ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden toteuttaminen auttaisi omalta osaltaan pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Vakausohjelma ja kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetty kertomus vaikuttavat yhdenmukaisilta. Molemmissa asiakirjoissa käsitellään erityisesti julkista taloutta nykyisellä hallituskaudella ohjaavaan hallituksen ”kuuden pilarin strategiaan” sisältyvien toimenpiteiden asiaankuuluvia osakokonaisuuksia, vaikkakaan ohjelmassa ei esitetä laadullista kokonaisarviota kansallisen uudistusohjelman vaikutuksista. Molemmissa asiakirjoissa mainitaan toimenpiteenä, jolla on välitön vaikutus talousarvioon, yleisen verohyvityksen siirrettävyyden lakkauttaminen asteittain 15 vuoden aikana vuodesta 2009 alkaen. Vakausohjelmassa viitataan myös suunnitelmiin alentaa työntekijöiden ja työnantajien työttömyysturvamaksuja vuonna 2009. Tämä rahoitetaan korottamalla alv-kantaa samana vuonna. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma ja kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetty kertomus vaikuttavat yhdenmukaisilta. Molemmissa asiakirjoissa käsitellään erityisesti julkista taloutta nykyisellä hallituskaudella ohjaavaan hallituksen ”kuuden pilarin strategiaan” sisältyvien toimenpiteiden asiaankuuluvia osakokonaisuuksia, vaikkakaan ohjelmassa ei esitetä laadullista kokonaisarviota kansallisen uudistusohjelman vaikutuksista. Molemmissa asiakirjoissa mainitaan toimenpiteenä, jolla on välitön vaikutus talousarvioon, yleisen verohyvityksen siirrettävyyden lakkauttaminen asteittain 15 vuoden aikana vuodesta 2009 alkaen. Vakausohjelmassa viitataan myös suunnitelmiin alentaa työntekijöiden ja työnantajien työttömyysturvamaksuja vuonna 2009. Tämä rahoitetaan korottamalla alv-kantaa samana vuonna.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenmaille annettuja finanssipolitiikan suosituksia. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenmaille annettuja finanssipolitiikan suosituksia.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista. |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista.

Yleisenä johtopäätöksenä voidaan todeta, että ohjelman tavoitteena on saavuttaa jokseenkin vakaa ylijäämä ja pysyä siinä ja tällä tavoin varmistaa terve julkisen talouden rahoitusasema kauden aikana. Vaikka finanssipolitiikka oli myötäsyklistä vuoden 2007 hyvässä taloudellisessa tilanteessa, ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys on vuodesta 2008 alkaen sopimuksen mukainen. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit ovat pääosin tasapainossa vuonna 2008. Jos talouskasvu osoittautuu ohjelmassa esitettyä varovaista talousskenaariota paremmaksi, tämän pitäisi vuodesta 2009 alkaen näkyä suunniteltua parempana julkisen talouden toteutumana. Alankomaiden julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvä riski on keskisuuri.

Edellä esitetyn arvion perusteella ja kun otetaan huomioon ennakoitu väestön ikääntymisestä johtuva menojen lisäys ja rakenteellisen rahoitusaseman viimeaikainen heikentyminen, Alankomaita kehotetaan parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä varmistamalla julkisen talouden vakauttaminen ohjelmassa esitetyllä tavalla.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 3,0 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2,5 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 3,25 | 3 | 1,75 | 1,75 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2007 | 1,7 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,7 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (4)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 0,6 | 0,0 | 0,4 | 0,1 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2007 (5) | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 | 0,3 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 7,7 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 7,3 | 6,6 | 7,2 | 7,9 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 6,9 | 6,7 | 7,1 | 7,5 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,6 | – 0,4 | 0,5 | 1,3 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,8 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,5 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 1,0 | – 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,1 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 47,9 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 47,9 | 46,8 | 44,8 | 41,7 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

3,0

2,75

2,5

1,75

1,75

KOM marraskuu 2007

3,0

2,7

2,6

2,5

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

3,25

3

1,75

1,75

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2007

1,7

1,5

2,25

2

2

KOM marraskuu 2007

1,7

1,6

2,3

2,7

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

1,5

1,75

1,75

1,75

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (4)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 0,6

0,0

0,4

0,1

– 0,4

KOM marraskuu 2007 (5)

– 1,0

– 0,4

0,0

0,3

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 0,5

0,6

0,6

0,3

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

7,7

6,6

6,5

7,2

7,5

KOM marraskuu 2007

7,3

6,6

7,2

7,9

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

6,9

6,7

7,1

7,5

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,6

– 0,4

0,5

0,6

0,7

KOM marraskuu 2007

0,6

– 0,4

0,5

1,3

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

0,1

0,2

0,3

0,9

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

2,8

1,8

2,7

2,7

2,7

KOM marraskuu 2007

2,8

1,8

2,7

3,3

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

2,4

2,4

2,4

2,9

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,5

0,9

KOM marraskuu 2007

1,1

– 0,2

0,5

1,1

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,7

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

1,0

– 0,4

0,3

0,2

0,9

KOM marraskuu 2007

1,1

– 0,2

0,5

0,7

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

0,4

– 0,1

0,0

0,4

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

47,9

46,8

45

43

41,2

KOM marraskuu 2007

47,9

46,8

44,8

41,7

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

50,2

47,9

46,3

44,2

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 70, 27.3.2007, s. 21.

(4)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(5)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,1 % vuonna 2006 ja 2,2 % vuosina 2007–2009.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (alijäämiä supistavia).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/12

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 49/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Saksan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Saksan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011.

| (2) | Saksan talouskasvu oli vuosikymmenen alkupuoleen verrattuna huomattavasti vahvempaa vuosina 2006 ja 2007. Palkkakurin jatkaminen ja rakenteelliset uudistukset auttoivat kilpailukyvyn löytämistä ja lisäsivät talouskasvua. Työmarkkinoiden selkeä parantuminen tukee tasaisesti elpyvää kotimaista kysyntää, joka auttaa tasapainottamaan tilannetta, kun ulkoisen nettokysynnän kasvun oletetaan olevan pienempi.
  Julkisen talouden vakauttaminen on ollut huomattavan nopeaa. Julkisen talouden 3,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2005 on päästy pieneen ylijäämään vuonna 2007. Rakenteellinen alijäämä pieneni vastaavasti 2,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuodesta 2005 vuoteen 2007. Vakauttamisessa keskeistä oli se, että valtion menot pidettiin kurissa: vuonna 2007 ne olivat alle 44 prosenttia suhteessa BKT:hen kun ne vuonna 2005 olivat lähes 47 prosenttia. Tästä voidaan kiittää paitsi vuonna 2005 käyttöön otettuja vakauttamistoimenpiteitä myös sitä, ettei odottamattoman suuria verotuloja käytetty muuhun kuin alijäämän supistamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Saksan talouskasvu oli vuosikymmenen alkupuoleen verrattuna huomattavasti vahvempaa vuosina 2006 ja 2007. Palkkakurin jatkaminen ja rakenteelliset uudistukset auttoivat kilpailukyvyn löytämistä ja lisäsivät talouskasvua. Työmarkkinoiden selkeä parantuminen tukee tasaisesti elpyvää kotimaista kysyntää, joka auttaa tasapainottamaan tilannetta, kun ulkoisen nettokysynnän kasvun oletetaan olevan pienempi.

Julkisen talouden vakauttaminen on ollut huomattavan nopeaa. Julkisen talouden 3,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2005 on päästy pieneen ylijäämään vuonna 2007. Rakenteellinen alijäämä pieneni vastaavasti 2,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuodesta 2005 vuoteen 2007. Vakauttamisessa keskeistä oli se, että valtion menot pidettiin kurissa: vuonna 2007 ne olivat alle 44 prosenttia suhteessa BKT:hen kun ne vuonna 2005 olivat lähes 47 prosenttia. Tästä voidaan kiittää paitsi vuonna 2005 käyttöön otettuja vakauttamistoimenpiteitä myös sitä, ettei odottamattoman suuria verotuloja käytetty muuhun kuin alijäämän supistamiseen.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 2,4 prosentista 2 prosenttiin vuonna 2008 ja keskimäärin 1,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen mukaan (2) skenaarion kasvuoletukset ovat realistisia vuoteen 2008 asti ja seuraavien vuosien osalta varovaisia. BKT:n kasvu jäänee potentiaalista alhaisemmaksi vuosina 2009–2011, vaikka työllisyyden arvellaan lisääntyvän jatkuvasti. Palkankorotusten oletetaan jäävän kohtuullisiksi, eivätkä ne siksi aiheuta inflaatiopaineita. Hintojen kilpailukyvyssä viimeisten kymmenen vuoden aikana todetun parantumisen sen sijaan uskotaan päättyvän. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 2,4 prosentista 2 prosenttiin vuonna 2008 ja keskimäärin 1,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen mukaan (2) skenaarion kasvuoletukset ovat realistisia vuoteen 2008 asti ja seuraavien vuosien osalta varovaisia. BKT:n kasvu jäänee potentiaalista alhaisemmaksi vuosina 2009–2011, vaikka työllisyyden arvellaan lisääntyvän jatkuvasti. Palkankorotusten oletetaan jäävän kohtuullisiksi, eivätkä ne siksi aiheuta inflaatiopaineita. Hintojen kilpailukyvyssä viimeisten kymmenen vuoden aikana todetun parantumisen sen sijaan uskotaan päättyvän.

| (4) | Tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2007 talousarvio nähdään tasapainoisena. Tämä vastaa yleisesti komission yksiköiden syksyn 2007 talousennustetta, jossa BKT:n arvioidaan olevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ylijäämäinen, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu alijäämä, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvion parantuminen selkeästi tavoitetta enemmän selittyy vuoden 2006 oletettua pienemmän alijäämän perusvaikutuksella, voimakkaammalla suhdannevaikutuksella ja tiukemmalla finanssipoliittisella virityksellä. Talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa (3) annettuja neuvoja. Neuvosto toteaa, että koska odottamattomat verotulot käytettiin kokonaan alijäämän supistamiseen, talousarvion toteutus oli myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista. |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2007 talousarvio nähdään tasapainoisena. Tämä vastaa yleisesti komission yksiköiden syksyn 2007 talousennustetta, jossa BKT:n arvioidaan olevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ylijäämäinen, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu alijäämä, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvion parantuminen selkeästi tavoitetta enemmän selittyy vuoden 2006 oletettua pienemmän alijäämän perusvaikutuksella, voimakkaammalla suhdannevaikutuksella ja tiukemmalla finanssipoliittisella virityksellä. Talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 vakausohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa (3) annettuja neuvoja. Neuvosto toteaa, että koska odottamattomat verotulot käytettiin kokonaan alijäämän supistamiseen, talousarvion toteutus oli myös euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaista.

| (5) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden vakauttamisen jatkamista sekä kasvun ja työllisyyden edellytysten parantamista. Vuonna 2007 saavutettiin pääosin keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman ennusteiden mukaan rakenteellinen tasapaino heikkenee hieman vuonna 2008, minkä jälkeen se paranee ja saavuttaa taas keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2010. Vuoteen 2011 mennessä odotetaan rakenteellista ylijäämää (yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettuna). Edellisessä ohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoitetta ei uskottu saavutettavan ohjelmakaudella. Myös taloudellisen tilanteen uskotaan tukevan julkisen talouden pientä ylijäämää. Perusjäämä kohenee saman mallin mukaisesti, ja perusylijäämä noussee 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 mennessä. Suunniteltu vakautus on kokonaan menoperusteinen. Pääasiassa yritysverouudistuksesta ja työttömyysvakuutusosuuksien leikkauksista johtuva tulojen vähentyminen vuonna 2008 kompensoituu tällä hyvinkin. Menosuhteen ennakoidaan supistuvan 2,5 prosenttiyksikköä, jolloin se olisi vuoteen 2011 mennessä 41,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelmien mukaan tähän päästään ennen kaikkea sosiaalimenoja hillitsemällä. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan laskevan 65 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli jäävän edelleen yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän vielä 7,5 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden vakauttamisen jatkamista sekä kasvun ja työllisyyden edellytysten parantamista. Vuonna 2007 saavutettiin pääosin keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman ennusteiden mukaan rakenteellinen tasapaino heikkenee hieman vuonna 2008, minkä jälkeen se paranee ja saavuttaa taas keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2010. Vuoteen 2011 mennessä odotetaan rakenteellista ylijäämää (yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettuna). Edellisessä ohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoitetta ei uskottu saavutettavan ohjelmakaudella. Myös taloudellisen tilanteen uskotaan tukevan julkisen talouden pientä ylijäämää. Perusjäämä kohenee saman mallin mukaisesti, ja perusylijäämä noussee 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 mennessä. Suunniteltu vakautus on kokonaan menoperusteinen. Pääasiassa yritysverouudistuksesta ja työttömyysvakuutusosuuksien leikkauksista johtuva tulojen vähentyminen vuonna 2008 kompensoituu tällä hyvinkin. Menosuhteen ennakoidaan supistuvan 2,5 prosenttiyksikköä, jolloin se olisi vuoteen 2011 mennessä 41,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelmien mukaan tähän päästään ennen kaikkea sosiaalimenoja hillitsemällä. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan laskevan 65 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli jäävän edelleen yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän vielä 7,5 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan tasapainossa. Makrotalouden näkymät ovat realistisia vuonna 2008 ja sen jälkeen varovaisia. Kahtena viime vuonna julkisen talouden todellinen tila osoittautui tavoiteltua paremmaksi. Ohjelmassa näytetään oletettavan, että työmarkkinauudistuksilla saadut rakenteelliset parannukset jatkuvat ohjelmakaudella. Koska muita uudistuksia ei ole suunnitteilla, toivottuun talouden toteutumaan pääseminen edellyttää jatkuvaa sitoutumista tiukkaan menojen valvontaan. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat myös olevan tasapainossa. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan tasapainossa. Makrotalouden näkymät ovat realistisia vuonna 2008 ja sen jälkeen varovaisia. Kahtena viime vuonna julkisen talouden todellinen tila osoittautui tavoiteltua paremmaksi. Ohjelmassa näytetään oletettavan, että työmarkkinauudistuksilla saadut rakenteelliset parannukset jatkuvat ohjelmakaudella. Koska muita uudistuksia ei ole suunnitteilla, toivottuun talouden toteutumaan pääseminen edellyttää jatkuvaa sitoutumista tiukkaan menojen valvontaan. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat myös olevan tasapainossa.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan taas vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa suunniteltu finanssipolitiikan keventäminen noin 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen merkitsee kuitenkin myös poikkeamista keskipitkän aikavälin tavoitteesta pelkästään vuonna 2008. Tämän vuoksi ohjelmasta ilmenevä finanssipoliittinen viritys ei ehkä ole täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Neuvosto toteaa, että vuoden 2008 talousarviosuunnitelmat ovat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaiset. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella supistuvan riittävää vauhtia kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan taas vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Riittävä varmuusmarginaali säilyy sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa suunniteltu finanssipolitiikan keventäminen noin 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen merkitsee kuitenkin myös poikkeamista keskipitkän aikavälin tavoitteesta pelkästään vuonna 2008. Tämän vuoksi ohjelmasta ilmenevä finanssipoliittinen viritys ei ehkä ole täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Neuvosto toteaa, että vuoden 2008 talousarviosuunnitelmat ovat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaiset. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella supistuvan riittävää vauhtia kohti viitearvoa.

| (8) | Saksan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat lähellä EU:n keskiarvoa, vaikka jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenot kasvavat hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa. Hiljattain tehty eläkeuudistus (2007) nostaa vaiheittain lakisääteisen eläkeiän 67 vuoteen vuodesta 2012 alkaen, mikä osaltaan hillitsee ikääntymisestä aiheutuvien menojen odotettua kasvua. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan kokonaan riitä kattamaan tulevia menopaineita. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja velkasuhteen saaminen perustamissopimuksen mukaisen viitearvon alapuolelle edesauttaisivat julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä. |
| --- | --- |

(8)

Saksan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat lähellä EU:n keskiarvoa, vaikka jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenot kasvavat hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa. Hiljattain tehty eläkeuudistus (2007) nostaa vaiheittain lakisääteisen eläkeiän 67 vuoteen vuodesta 2012 alkaen, mikä osaltaan hillitsee ikääntymisestä aiheutuvien menojen odotettua kasvua. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan kokonaan riitä kattamaan tulevia menopaineita. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja velkasuhteen saaminen perustamissopimuksen mukaisen viitearvon alapuolelle edesauttaisivat julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä.

| (9) | Vaikkei vakausohjelmassa eritellä, minkälainen välitön vaikutus kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta syksyllä 2007 esitetyllä kertomuksella on talousarvioon, molemmissa asiakirjoissa esitetyt julkisen talouden strategiat vaikuttavat keskenään johdonmukaisilta. Kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksessa esitetyt päätoimenpiteet, joilla on välitön vaikutus talousarvioon, mainitaan vakausohjelmassa. Näitä ovat esimerkiksi yritysveron uudistus, lakisääteisen eläkeiän nostaminen, sosiaaliturvamaksujen leikkaus, lastenhoitopalvelut ja liittovaltiojärjestelmän uudistuksen toinen vaihe, johon sisältyy hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistaminen budjettikurin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Vaikkei vakausohjelmassa eritellä, minkälainen välitön vaikutus kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta syksyllä 2007 esitetyllä kertomuksella on talousarvioon, molemmissa asiakirjoissa esitetyt julkisen talouden strategiat vaikuttavat keskenään johdonmukaisilta. Kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksessa esitetyt päätoimenpiteet, joilla on välitön vaikutus talousarvioon, mainitaan vakausohjelmassa. Näitä ovat esimerkiksi yritysveron uudistus, lakisääteisen eläkeiän nostaminen, sosiaaliturvamaksujen leikkaus, lastenhoitopalvelut ja liittovaltiojärjestelmän uudistuksen toinen vaihe, johon sisältyy hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistaminen budjettikurin varmistamiseksi.

| (10) | Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät yhdennettyihin suuntaviivoihin ja Lissabonin strategian yhteydessä annettuihin euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoihin suuntaviivoihin finanssipolitiikan alalla. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman mukainen julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät yhdennettyihin suuntaviivoihin ja Lissabonin strategian yhteydessä annettuihin euroalueen jäsenvaltioiden talouspolitiikan laajoihin suuntaviivoihin finanssipolitiikan alalla.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että kasvun jatkuessa voimakkaana Saksa on käyttänyt odottamattomat tulonsa alijäämän supistamiseen ja on siksi pääosin saavuttanut keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2007 eli paljon aikaisemmin kuin edellisessä ohjelmassa arvioitiin, mikä on kiitettävä tulos. Julkinen talous voi kuitenkin vajota vuonna 2008 uudelleen rakenteelliseen alijäämään. Julkisen talouden strategian mukaan keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan sen jälkeen kuitenkin jälleen vaiheittain, kun menojen hillintää jatketaan. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit ovat neutraaleja: vaikka perusteena oleva makrotalouden skenaario vuoden 2008 jälkeen on varovainen, suunniteltuun talouden toteutumaan pääseminen edellyttää jatkuvaa sitoutumista tiukkaan menojen valvontaan. Saksan julkisen talouden kestävyyteen liittyvä riski on keskisuuri.

Edellä esitetyn arvion perusteella Saksaa kehotetaan:

| i) | säilyttämään vuonna 2007 saavutettu positiivinen tulos jatkamalla tiukkaa menokuria ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja käyttämällä odottamattomat lisätulot velkojen maksuun; |
| --- | --- |

i)

säilyttämään vuonna 2007 saavutettu positiivinen tulos jatkamalla tiukkaa menokuria ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja käyttämällä odottamattomat lisätulot velkojen maksuun;

| ii) | parantamaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä jatkamalla käynnistettyjen kasvua ja työllisyyttä edistävien talousuudistusten toteuttamista ja lujittamalla saavutettua vakautta julkisen talouden instituutioiden vahvistamisella erityisesti käynnissä olevan liittovaltion julkisen talouden suhteiden tarkistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

ii)

parantamaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä jatkamalla käynnistettyjen kasvua ja työllisyyttä edistävien talousuudistusten toteuttamista ja lujittamalla saavutettua vakautta julkisen talouden instituutioiden vahvistamisella erityisesti käynnissä olevan liittovaltion julkisen talouden suhteiden tarkistuksen yhteydessä.

Neuvosto toteaa myös, että tällaiset toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2007 | 2,9 | 2,4 | 2 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,9 | 2,5 | 2,1 | 2,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2007 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| KOM marraskuu 2007 | 1,8 | 2,2 | 2 | 1,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 0,2 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,5 | 0,3 | 0,6 | 0,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0 | 0 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 5,2 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM marraskuu 2007 | 5,2 | 5,8 | 5,8 | 6,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 1,6 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,6 | 0,1 | – 0,1 | 0,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 2,1 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,5 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 1,2 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,2 | 2,8 | 2,6 | 2,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 2 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | – 1,5 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,3 | 0,0 | – 0,4 | – 0,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | – 2 | – 1,5 | – 1,5 | – 1 | – 0,6 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2007 | 67,5 | 65 | 63 | 61,5 | 59,5 | 57,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 67,5 | 64,7 | 62,6 | 60,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2006 | 68 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2007

2,9

2,4

2

1,5

1,5

1,5

KOM marraskuu 2007

2,9

2,5

2,1

2,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

2,3

1,4

1,75

1,75

1,75

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2007

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

KOM marraskuu 2007

1,8

2,2

2

1,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 0,2

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,5

0,3

0,6

0,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0

0

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

5,2

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

KOM marraskuu 2007

5,2

5,8

5,8

6,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 1,6

0

– 0,5

0

0,5

0,5

KOM marraskuu 2007

– 1,6

0,1

– 0,1

0,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 2,1

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,5

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

1,2

3

2,5

2,5

3

3,5

KOM marraskuu 2007

1,2

2,8

2,6

2,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

0,5

1

1

1,5

2

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0

0,7

KOM marraskuu 2007

– 1,3

– 0,1

– 0,4

– 0,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

– 1,5

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

KOM marraskuu 2007

– 1,3

0,0

– 0,4

– 0,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

– 2

– 1,5

– 1,5

– 1

– 0,6

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2007

67,5

65

63

61,5

59,5

57,5

KOM marraskuu 2007

67,5

64,7

62,6

60,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO marraskuu 2006

68

67

66,5

65,5

64,5

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman syksyn 2007 täytäntöönpanokertomuksesta. Uusimmat indikaattorit osoittavat kuitenkin jonkin verran alhaisempaa kasvua vuonna 2008.

(3)  EUVL C 70, 27.3.2007, s. 5.

(4)  Erityisesti ohjelmassa ei anneta tietoja YKHI-inflaatiosta ja kokonaistulonsiirroista eikä kaikkia makrotaloudellisen skenaarion perusteena olevia perusoletuksia selitetä.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,2 % vuonna 2006, 1,6 % vuonna 2007, 1,8 % vuonna 2008 ja 1,9 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009 (kaikki alijäämää lisääviä) ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2009 (kaikki alijäämää lisääviä).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/16

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007-2010

(2008/C 49/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Ruotsin talous on kehittynyt viime vuosina hyvin. Vuonna 2007 talous saavutti aiempaa kehittyneemmän vaiheen, joka ilmeni vankkana kotimaan kysyntänä, jota vahvistivat investointien ja yksityisen kulutuksen kasvu. Tätä taustaa vasten myös Ruotsin julkinen talous on ollut vahva, ja se on pysynyt tasaisesti ylijäämäisenä ja suurehkona.
  Terveen julkisen talouden tukena on ollut vakauteen tähtäävä makrotalouden kehys, terve taloudellinen kehitys ja kansallinen sääntökehys. Vaikka taloudellisen toiminnan ennustetaan hidastuvan asteittain tulevina vuosina, sekä talouden perustekijöiden että julkisen talouden tilanteen arvioidaan pysyvän suotuisina. Sen vuoksi on tärkeää, että vahvan julkisen talouden sallimaa liikkumavaraa ei käytetä julkisten kulutusmenojen lisäämiseen pysyvästi. Varsinkin paikallishallinnon menojen kasvu hyvinä aikoina voisi tulevaisuudessa johtaa pysyvästi suurempiin julkisiin menoihin, mikä haittaisi suunnitelmia alentaa menoja maltillisesti suhteessa BKT:hen ajan mittaan ja hallituksen veronalennusstrategiaa, jolla pyritään tehostamaan työnteon kannustimia. |
| --- | --- |

(2)

Ruotsin talous on kehittynyt viime vuosina hyvin. Vuonna 2007 talous saavutti aiempaa kehittyneemmän vaiheen, joka ilmeni vankkana kotimaan kysyntänä, jota vahvistivat investointien ja yksityisen kulutuksen kasvu. Tätä taustaa vasten myös Ruotsin julkinen talous on ollut vahva, ja se on pysynyt tasaisesti ylijäämäisenä ja suurehkona.

Terveen julkisen talouden tukena on ollut vakauteen tähtäävä makrotalouden kehys, terve taloudellinen kehitys ja kansallinen sääntökehys. Vaikka taloudellisen toiminnan ennustetaan hidastuvan asteittain tulevina vuosina, sekä talouden perustekijöiden että julkisen talouden tilanteen arvioidaan pysyvän suotuisina. Sen vuoksi on tärkeää, että vahvan julkisen talouden sallimaa liikkumavaraa ei käytetä julkisten kulutusmenojen lisäämiseen pysyvästi. Varsinkin paikallishallinnon menojen kasvu hyvinä aikoina voisi tulevaisuudessa johtaa pysyvästi suurempiin julkisiin menoihin, mikä haittaisi suunnitelmia alentaa menoja maltillisesti suhteessa BKT:hen ajan mittaan ja hallituksen veronalennusstrategiaa, jolla pyritään tehostamaan työnteon kannustimia.

| (3) | Ohjelmassa esitetään kolme erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: perusskenaario, hitaan kasvun skenaario ja nopean kasvun skenaario. Perusskenaariota pidetään viiteskenaariona arvioitaessa julkista taloutta koskevia ennusteita, vaikka tämänhetkisten tietojen (2) perusteella arvioituna se näyttää perustuvan jonkin verran optimistisiin kasvuoletuksiin. Skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu 3,2 prosentista vuonna 2007 keskimäärin 2,6 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Ohjelman inflaatioennusteet, joiden mukaan inflaatio nousee yli Riksbankin 2 prosentin tavoitteen, näyttävät myös realistisilta. Viime vuosia nopeamman palkkakehityksen yhdessä hitaamman tuotannon kasvun kanssa ennustetaan nostavan yksikkötyökustannuksia, mikä voisi lisätä inflaatiopaineita. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmassa esitetään kolme erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: perusskenaario, hitaan kasvun skenaario ja nopean kasvun skenaario. Perusskenaariota pidetään viiteskenaariona arvioitaessa julkista taloutta koskevia ennusteita, vaikka tämänhetkisten tietojen (2) perusteella arvioituna se näyttää perustuvan jonkin verran optimistisiin kasvuoletuksiin. Skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu 3,2 prosentista vuonna 2007 keskimäärin 2,6 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Ohjelman inflaatioennusteet, joiden mukaan inflaatio nousee yli Riksbankin 2 prosentin tavoitteen, näyttävät myös realistisilta. Viime vuosia nopeamman palkkakehityksen yhdessä hitaamman tuotannon kasvun kanssa ennustetaan nostavan yksikkötyökustannuksia, mikä voisi lisätä inflaatiopaineita.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteeksi oli asetettu 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitetta parempi tilanne johtuu erityisesti perusvaikutuksesta (joka heijastaa edellisessä ohjelmassa ennustettua parempaa toteutumaa vuonna 2006) ja arvioitua vahvemmista työmarkkinoista vuonna 2007, mikä vaikutti ennakoitua suotuisammin tuloihin ja vähemmässä määrin menoihin.
  Neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta (3) antamaan lausuntoon olennaisena osana kuuluvan talouspoliittisen suosituksen mukaisesti rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan parantuvan merkittävästi vuonna 2007, mikä merkitsee sitä, että finanssipoliittinen viritys on ollut vastasyklistä vuonna 2007. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteeksi oli asetettu 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitetta parempi tilanne johtuu erityisesti perusvaikutuksesta (joka heijastaa edellisessä ohjelmassa ennustettua parempaa toteutumaa vuonna 2006) ja arvioitua vahvemmista työmarkkinoista vuonna 2007, mikä vaikutti ennakoitua suotuisammin tuloihin ja vähemmässä määrin menoihin.

Neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta (3) antamaan lausuntoon olennaisena osana kuuluvan talouspoliittisen suosituksen mukaisesti rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan parantuvan merkittävästi vuonna 2007, mikä merkitsee sitä, että finanssipoliittinen viritys on ollut vastasyklistä vuonna 2007.

| (5) | Ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian päätavoitteena on saavuttaa nimellinen keskimäärin 1 prosentin julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen suhdannekierron aikana. Tavoitteen saavuttamista edistävät valtionhallinnon monivuotiset menokatot ja paikallishallinnon tasapainossa olevaa rahoitusasemaa koskevat vaatimukset. Ylijäämätavoite vastaa Ruotsin julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettua yhtä prosenttia suhteessa BKT:n rakenteelliseen ylijäämään (suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus), jota arvioidaan voitavan noudattaa reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Keskipitkän aikavälin tavoitetta on tarkistettu alaspäin edellisen tarkistuksen kahdesta prosentista toisen pilarin eläkemenojen kirjaamisesta julkisen hallinnon ulkopuolelle huhtikuusta 2007 alkaen maaliskuussa 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen (4) perusteella. Tarkistus on täysin tekninen, ja uudella tavoitteella varmistetaan vastaavan tasoinen julkisen talouden tavoite. Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan hieman vuonna 2008 eli 2,8 prosenttiin vuoden 2007 3,0 prosentista suhteessa BKT:hen. Sen jälkeen tilanteen ennustetaan palautuvan asteittain 3,6 prosenttiin vuonna 2010. Ylijäämän supistuminen vuonna 2008 kuvastaa pieni- ja keskituloisten tuloverojen huomattavia leikkauksia, jotka toteutetaan työssäkäyvien tehostetuilla verohyvityksillä, jotka puolestaan rahoitetaan vain osittain muilla tuloja lisäävillä ja menoja vähentävillä toimenpiteillä. Ohjelman loppukaudella ennusteet perustuvat oletukseen, että politiikka säilyy ennallaan eli sekä meno- että tulosuhde ovat asteittain supistumassa. Koska toteutumat olivat arvioitua parempia vuosina 2006 ja 2007, ylijäämäennusteet ovat paljon suurempia kuin edellisessä tarkistuksessa pitkälti samanlaista makrotalouden skenaariota vastaan. Perusjäämän ja rakenteellisen rahoitusaseman kehitys vastaa suurelta osin kokonaisrahoitusaseman kehitystä. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian päätavoitteena on saavuttaa nimellinen keskimäärin 1 prosentin julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen suhdannekierron aikana. Tavoitteen saavuttamista edistävät valtionhallinnon monivuotiset menokatot ja paikallishallinnon tasapainossa olevaa rahoitusasemaa koskevat vaatimukset. Ylijäämätavoite vastaa Ruotsin julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettua yhtä prosenttia suhteessa BKT:n rakenteelliseen ylijäämään (suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus), jota arvioidaan voitavan noudattaa reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Keskipitkän aikavälin tavoitetta on tarkistettu alaspäin edellisen tarkistuksen kahdesta prosentista toisen pilarin eläkemenojen kirjaamisesta julkisen hallinnon ulkopuolelle huhtikuusta 2007 alkaen maaliskuussa 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen (4) perusteella. Tarkistus on täysin tekninen, ja uudella tavoitteella varmistetaan vastaavan tasoinen julkisen talouden tavoite. Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan hieman vuonna 2008 eli 2,8 prosenttiin vuoden 2007 3,0 prosentista suhteessa BKT:hen. Sen jälkeen tilanteen ennustetaan palautuvan asteittain 3,6 prosenttiin vuonna 2010. Ylijäämän supistuminen vuonna 2008 kuvastaa pieni- ja keskituloisten tuloverojen huomattavia leikkauksia, jotka toteutetaan työssäkäyvien tehostetuilla verohyvityksillä, jotka puolestaan rahoitetaan vain osittain muilla tuloja lisäävillä ja menoja vähentävillä toimenpiteillä. Ohjelman loppukaudella ennusteet perustuvat oletukseen, että politiikka säilyy ennallaan eli sekä meno- että tulosuhde ovat asteittain supistumassa. Koska toteutumat olivat arvioitua parempia vuosina 2006 ja 2007, ylijäämäennusteet ovat paljon suurempia kuin edellisessä tarkistuksessa pitkälti samanlaista makrotalouden skenaariota vastaan. Perusjäämän ja rakenteellisen rahoitusaseman kehitys vastaa suurelta osin kokonaisrahoitusaseman kehitystä.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka ohjelmassa ennustetaan BKT:n kasvun hidastuvan asteittain ohjelmakauden aikana (5), julkisen talouden kannalta kasvun koostumus säilyy yhä suotuisana, erityisesti yksityisen kulutuksen vakaan kasvun ansiosta. Lisäksi julkisen talouden ennusteiden tukena ovat aiemmin saavutetut hyvät tulokset, jotka johtuvat osittain edellä mainituista menokatoista, samalla kun verokertymäennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka ohjelmassa ennustetaan BKT:n kasvun hidastuvan asteittain ohjelmakauden aikana (5), julkisen talouden kannalta kasvun koostumus säilyy yhä suotuisana, erityisesti yksityisen kulutuksen vakaan kasvun ansiosta. Lisäksi julkisen talouden ennusteiden tukena ovat aiemmin saavutetut hyvät tulokset, jotka johtuvat osittain edellä mainituista menokatoista, samalla kun verokertymäennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Julkisen talouden hieman heikompi asetelma vuonna 2008 liittyy yhä jatkuviin rakenneuudistuksiin, joilla pyritään kannustamaan työvoiman osallistumista työmarkkinoille supistamalla verokiilaa, mikä lisää talouden kasvupotentiaalia. Viimeisimpien, ennakoitua heikompaan talouskasvuun viittaavien tietojen mukaan on oletettavissa, että myötäsyklisen finanssipolitiikan virityksen riski vuonna 2008 jää hyvin rajalliseksi. Lisäksi julkisen talouden heikkeneminen vuonna 2008 olisi kuitenkin tilapäistä, koska sen ei odoteta jatkuvan seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti reilulla marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Julkisen talouden hieman heikompi asetelma vuonna 2008 liittyy yhä jatkuviin rakenneuudistuksiin, joilla pyritään kannustamaan työvoiman osallistumista työmarkkinoille supistamalla verokiilaa, mikä lisää talouden kasvupotentiaalia. Viimeisimpien, ennakoitua heikompaan talouskasvuun viittaavien tietojen mukaan on oletettavissa, että myötäsyklisen finanssipolitiikan virityksen riski vuonna 2008 jää hyvin rajalliseksi. Lisäksi julkisen talouden heikkeneminen vuonna 2008 olisi kuitenkin tilapäistä, koska sen ei odoteta jatkuvan seuraavina vuosina.

| (8) | Ruotsin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja eläkemenojen osuuden ennustetaan pitkällä aikavälillä pysyvän suhteellisen vakaana suhteessa BKT:hen, mihin osaltaan vaikuttaa vuonna 1998 hyväksytystä eläkejärjestelmän uudistuksesta johtuva huomattava menojen väheneminen. Ohjelmassa arvioidun mukainen julkisen talouden asetelma vuonna 2007 vähentää suuren perusjäämän ansiosta bruttovelkaa. Terve julkinen talous ja ohjelmassa suunnitellun mukainen jatkuva ylijäämätilanne edistäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien rajoittamista. |
| --- | --- |

(8)

Ruotsin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja eläkemenojen osuuden ennustetaan pitkällä aikavälillä pysyvän suhteellisen vakaana suhteessa BKT:hen, mihin osaltaan vaikuttaa vuonna 1998 hyväksytystä eläkejärjestelmän uudistuksesta johtuva huomattava menojen väheneminen. Ohjelmassa arvioidun mukainen julkisen talouden asetelma vuonna 2007 vähentää suuren perusjäämän ansiosta bruttovelkaa. Terve julkinen talous ja ohjelmassa suunnitellun mukainen jatkuva ylijäämätilanne edistäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien rajoittamista.

| (9) | Lähentymisohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Molemmat ohjelmat sisältävät erityisesti verotoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään työnteon kannustimia ja työvoiman tarjontaa. Ohjelmissa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on suoria talousarviovaikutuksia, ja tuloveroja alennetaan edelleen vuonna 2008. Lisäksi sekä työttömyysturva- että sairausvakuutusjärjestelmiä uudistetaan, jotta työmarkkinoiden ulkopuolella tällä hetkellä olevat henkilöt voivat osallistua niihin paremmin. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetään myös laadullinen arvio kansallisen uudistusohjelman vaikutuksista keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, erityisesti siltä osin, miten työvoiman tarjonnan kasvu vaikuttaa yleisellä tasolla julkisen talouden rahoitusasemaan ja talouden kasvupotentiaaliin. |
| --- | --- |

(9)

Lähentymisohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Molemmat ohjelmat sisältävät erityisesti verotoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään työnteon kannustimia ja työvoiman tarjontaa. Ohjelmissa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on suoria talousarviovaikutuksia, ja tuloveroja alennetaan edelleen vuonna 2008. Lisäksi sekä työttömyysturva- että sairausvakuutusjärjestelmiä uudistetaan, jotta työmarkkinoiden ulkopuolella tällä hetkellä olevat henkilöt voivat osallistua niihin paremmin. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetään myös laadullinen arvio kansallisen uudistusohjelman vaikutuksista keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, erityisesti siltä osin, miten työvoiman tarjonnan kasvu vaikuttaa yleisellä tasolla julkisen talouden rahoitusasemaan ja talouden kasvupotentiaaliin.

| (10) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (6). |
| --- | --- |

(10)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (6).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä ja julkisen talouden ylijäämä on suuri. Lisäksi Ruotsin riski julkisen talouden kestävyyden suhteen on alhainen. Jos BKT:n kasvu vuonna 2008 osoittautuu ennakoitua alhaisemmaksi, jää myötäsyklisen finanssipoliittisen virityksen riski tuolloin hyvin rajalliseksi. Lisäksi rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2008 liittyy yhä jatkuviin rakenneuudistuksiin, joilla pyritään kannustamaan työvoiman osallistumista työmarkkinoille ja lisäämään sitä kautta kasvupotentiaalia, eikä sen arvioida jatkuvan seuraavina vuosina.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2007 | 4,2 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,2 | 3,4 | 3,1 | 2,4 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 4 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2007 | 1,4 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,5 | 1,6 | 2 | 2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (7)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 0,6 | 0,3 | 0,6 | 0,5 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2007 (8) | 0,5 | 0,6 | 0,8 | 0,5 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 6,5 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,3 | 7 | 6,9 | 7,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 6,1 | 7,5 | 7,4 | 7,5 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3,1 | 3,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,5 | 3 | 2,8 | 3 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,8 | 1,2 | 1,5 | 2 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,2 | 4,7 | 4,3 | 4,5 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 3,5 | 3 | 3,1 | 3,5 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 2,2 | 2,8 | 2,4 | 2,8 | 3,4 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 1,7 | 2,4 | 2,1 | 2,8 | 3,4 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 1,8 | 1 | 1,3 | 1,9 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 47 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 47 | 41,1 | 35,7 | 30,5 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 47 | 42 | 37,9 | 33,5 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2007

4,2

3,2

3,2

2,5

2,2

KOM marraskuu 2007

4,2

3,4

3,1

2,4

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

4

3,3

3,1

2,7

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2007

1,4

1,7

2,7

2,5

2,1

KOM marraskuu 2007

1,5

1,6

2

2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,9

2,2

1,5

1,9

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (7)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2007

0,6

0,3

0,6

0,5

0,3

KOM marraskuu 2007 (8)

0,5

0,6

0,8

0,5

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

0

0,3

0,3

0,3

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

6,5

7,1

7,2

7,4

7,7

KOM marraskuu 2007

6,3

7

6,9

7,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

6,1

7,5

7,4

7,5

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

2,5

3

2,8

3,1

3,6

KOM marraskuu 2007

2,5

3

2,8

3

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,8

1,2

1,5

2

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

4,2

4,6

4,4

4,5

4,8

KOM marraskuu 2007

4,2

4,7

4,3

4,5

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

3,5

3

3,1

3,5

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

2,2

2,8

2,4

2,8

3,4

KOM marraskuu 2007

2,1

2,7

2,3

2,8

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,8

1

1,3

1,9

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

1,7

2,4

2,1

2,8

3,4

KOM marraskuu 2007

2,1

2,7

2,3

2,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

1,8

1

1,3

1,9

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

47

39,7

34,8

29,8

24,5

KOM marraskuu 2007

47

41,1

35,7

30,5

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

47

42

37,9

33,5

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta. Viimeaikaiset indikaattorit viittaisivat kuitenkin alhaisempaan kasvuun vuonna 2008.

(3)  EUVL C 72, 29.3.2007, s. 17.

(4)  Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet N:o 30/2004, 2. maaliskuuta 2004, ja N:o 117/2004, 23. syyskuuta 2004.

(5)  Viimeisimpien tietojen mukaan talouskasvun odotetaan erityisesti vuonna 2008 olevan hieman ohjelmassa ennakoitua heikompaa.

(6)  Tasapuolista arviointia vaikeuttaa erityisesti seuraavien tietojen puuttuminen: julkisen talouden toimintokohtaiset menot, virta–varanto-korjauserien jakauma ja potentiaalisen BKT:n kasvuvaikutukset.

(7)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,3 % vuonna 2006, 3,4 % vuonna 2007, 2,9 % vuonna 2008 ja 2,7 % vuonna 2009.

(9)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,4 % vuonna 2007 ja 0,3 % vuonna 2008 (uusimman ohjelman mukaan kaikki alijäämää supistavia) ja 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan alijäämää supistavaa). Komission yksiköt eivät ota arviossaan huomioon vuosia 2006 ja 2007 koskevassa ohjelmassa esitettyjä vaikutuksia, koska niitä ei pidetä kertaluonteisina eikä muina väliaikaisina toimenpiteinä.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/20

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 49/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Unkarin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Unkarin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011.

| (2) | Useiden viime vuosien aikana Unkari on jäänyt jälkeen kiinnikuromisprosessissa naapurimaihinsa verrattuna. Tähän on yhdistynyt yhä höllenevä julkisen talouden pito, joka on myötävaikuttanut huomattavaan sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon, ja suhteellisen tiukka rahapolitiikka. Hallitus on vuoden 2006 puolivälistä lähtien toteuttanut kattavia toimenpiteitä julkisen talouden vakauttamiseksi.
  Näiden toimenpiteiden ansiosta julkisen talouden alijäämä on alkanut supistua vuoden 2006 huippulukemasta eli yli 9 prosentista suhteessa BKT:hen noin 6 prosenttiin (ja uusimpien arvioiden mukaisesti mahdollisesti alemmas) vuonna 2007 ja ulkoinen tasapaino on kohenemassa. Samalla välillisten verojen ja säänneltyjen hintojen korotukset ovat väliaikaisesti lisänneet inflaatiopaineita. Inflaation pitäisi kuitenkin hidastua taas vuodesta 2008 alkaen. Julkisen talouden vakauttaminen jatkuu julkisen talouden kehittyneen ohjausjärjestelmän ja tehostettujen rakenneuudistusten tukemana, minkä pitäisi luoda perusta paluulle vakaaseen ja tasapainoiseen kasvuun. Näin voi myös syntyä lisää liikkumavaraa rahapolitiikkaan ja riskipreemiot voivat pienentyä. |
| --- | --- |

(2)

Useiden viime vuosien aikana Unkari on jäänyt jälkeen kiinnikuromisprosessissa naapurimaihinsa verrattuna. Tähän on yhdistynyt yhä höllenevä julkisen talouden pito, joka on myötävaikuttanut huomattavaan sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon, ja suhteellisen tiukka rahapolitiikka. Hallitus on vuoden 2006 puolivälistä lähtien toteuttanut kattavia toimenpiteitä julkisen talouden vakauttamiseksi.

Näiden toimenpiteiden ansiosta julkisen talouden alijäämä on alkanut supistua vuoden 2006 huippulukemasta eli yli 9 prosentista suhteessa BKT:hen noin 6 prosenttiin (ja uusimpien arvioiden mukaisesti mahdollisesti alemmas) vuonna 2007 ja ulkoinen tasapaino on kohenemassa. Samalla välillisten verojen ja säänneltyjen hintojen korotukset ovat väliaikaisesti lisänneet inflaatiopaineita. Inflaation pitäisi kuitenkin hidastua taas vuodesta 2008 alkaen. Julkisen talouden vakauttaminen jatkuu julkisen talouden kehittyneen ohjausjärjestelmän ja tehostettujen rakenneuudistusten tukemana, minkä pitäisi luoda perusta paluulle vakaaseen ja tasapainoiseen kasvuun. Näin voi myös syntyä lisää liikkumavaraa rahapolitiikkaan ja riskipreemiot voivat pienentyä.

| (3) | Makrotalouden perusskenaariossa kokonaistuotannon kasvun ennustetaan hidastuvan alle pitkän aikavälin keskiarvon vuosina 2007 ja 2008 ja palaavan 4 prosenttiin tai sen yli vuodesta 2009 alkaen. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) kasvuennusteet vaikuttavat realistisilta vuosina 2007 ja 2008 mutta melko suotuisilta sen jälkeen. Erityisesti ohjelmassa ennustetaan vuodesta 2009 alkaen talouden melko nopeaa elpymistä ja näin ollen kotimaisen kysynnän melko suotuisaa kehitystä samalla kun nettoviennin osuus laskee vain hieman. Ennustettu vuoden 2008 jälkeinen vakaa kasvu riippuu jonkin verran optimistisesta arviosta työn tuottavuuden kasvusta sekä yksityisen kulutuksen vauhdittumisesta ja yksityisten sijoitusten ennustetusta elpymisestä. Ulkoisen tasapainon ennustettu koheneminen on mahdollista, jos julkisen talouden vakauttaminen jatkuu suunnitelmien mukaan. Vaikka inflaation ennustettu hidastuminen vuoden 2007 7,9 prosentista noin 3 prosenttiin ohjelmakauden loppuvuosina on pääpiirteissään realistinen, suunniteltua korkeammat palkat ja hyödykkeiden hintojen aiheuttama jatkuva paine voivat luoda riskejä ohjelman inflaatiouralle ja näin ollen edelleen hidastaa nimellistä lähentymistä. Tässä yhteydessä rakenneuudistusten jatkaminen on tärkeässä asemassa. |
| --- | --- |

(3)

Makrotalouden perusskenaariossa kokonaistuotannon kasvun ennustetaan hidastuvan alle pitkän aikavälin keskiarvon vuosina 2007 ja 2008 ja palaavan 4 prosenttiin tai sen yli vuodesta 2009 alkaen. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) kasvuennusteet vaikuttavat realistisilta vuosina 2007 ja 2008 mutta melko suotuisilta sen jälkeen. Erityisesti ohjelmassa ennustetaan vuodesta 2009 alkaen talouden melko nopeaa elpymistä ja näin ollen kotimaisen kysynnän melko suotuisaa kehitystä samalla kun nettoviennin osuus laskee vain hieman. Ennustettu vuoden 2008 jälkeinen vakaa kasvu riippuu jonkin verran optimistisesta arviosta työn tuottavuuden kasvusta sekä yksityisen kulutuksen vauhdittumisesta ja yksityisten sijoitusten ennustetusta elpymisestä. Ulkoisen tasapainon ennustettu koheneminen on mahdollista, jos julkisen talouden vakauttaminen jatkuu suunnitelmien mukaan. Vaikka inflaation ennustettu hidastuminen vuoden 2007 7,9 prosentista noin 3 prosenttiin ohjelmakauden loppuvuosina on pääpiirteissään realistinen, suunniteltua korkeammat palkat ja hyödykkeiden hintojen aiheuttama jatkuva paine voivat luoda riskejä ohjelman inflaatiouralle ja näin ollen edelleen hidastaa nimellistä lähentymistä. Tässä yhteydessä rakenneuudistusten jatkaminen on tärkeässä asemassa.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan tätäkin parempaa alijäämätulosta eli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ja kaikkein viimeaikaisimpien talousarvion toteuttamista koskevien tietojen perusteella tulos näyttää olevan vieläkin parempi. Tammikuun puolivälissä hallitus ilmoitti vielä tätäkin alhaisemmasta alijäämäennusteesta, joka on 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 alijäämätavoitetta parempi tulos johtuu pääosin vuoden 2006 suotuisasta perusvaikutuksesta ja odotettua suuremmista tuloista, jotka johtuivat veronkorotuksista ja veronkiertoon puuttuvien toimenpiteiden toteutuksesta. Alijäämä olisi supistunut tätäkin enemmän, jollei osaa ylimääräisestä liikkumavarasta olisi käytetty menojen kasvattamiseen yli suunnitellun. Kokonaisuudessaan talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa esittämää kehotusta noudattaa tiukasti vuoden 2007 talousarviota (3). |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan tätäkin parempaa alijäämätulosta eli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ja kaikkein viimeaikaisimpien talousarvion toteuttamista koskevien tietojen perusteella tulos näyttää olevan vieläkin parempi. Tammikuun puolivälissä hallitus ilmoitti vielä tätäkin alhaisemmasta alijäämäennusteesta, joka on 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 alijäämätavoitetta parempi tulos johtuu pääosin vuoden 2006 suotuisasta perusvaikutuksesta ja odotettua suuremmista tuloista, jotka johtuivat veronkorotuksista ja veronkiertoon puuttuvien toimenpiteiden toteutuksesta. Alijäämä olisi supistunut tätäkin enemmän, jollei osaa ylimääräisestä liikkumavarasta olisi käytetty menojen kasvattamiseen yli suunnitellun. Kokonaisuudessaan talousarvion toteutus vuonna 2007 noudatti neuvoston 27 päivänä helmikuuta 2007 lähentymisohjelman edellisestä tarkistuksesta antamassa lausunnossa esittämää kehotusta noudattaa tiukasti vuoden 2007 talousarviota (3).

| (5) | Tarkistuksen päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2009 (alijäämän supistaminen vuoden 2007 6,2 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (4)) edellisen tarkistuksen mukaisesti pitkälti samanlaista makrotalouden skenaariota vastaan. Alijäämä on tarkoitus supistaa edelleen 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Koska korkomenojen odotetaan pienenevän vähitellen vuoden 2008 jälkeen, perusjäämä kohenisi hieman vähemmän eli vuoden 2007 2,2 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 1,1 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan, että julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Tähän ei kuitenkaan odoteta päästävän ohjelmakaudella.
  Julkisen talouden vakauttaminen on tarkoitus toteuttaa alentamalla menoja suhteessa BKT:hen noin 6 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana, kun vähennystä vuonna 2007 oli 1,5 prosenttiyksikköä. Tämä korvaisi runsaasti sen, että vuodesta 2008 alkaen menot suhteessa BKT:hen kasvavat noin 2 prosenttiyksikköä (johon pääasiallisena syynä on verorasituksen keveneminen, joka johtuu verotuksen kannalta epäedullisesta BKT:n kasvurakenteesta). Kun menojäädytykset päättyvät vuonna 2009, menosuhde saadaan alenemaan asteittaisilla rakenneuudistuksilla julkishallinnon, koulutuksen, terveydenhuollon ja eläkkeiden aloilla sekä leikkaamalla hintatukia edelleen. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 65 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän 3,6 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistuksen päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2009 (alijäämän supistaminen vuoden 2007 6,2 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (4)) edellisen tarkistuksen mukaisesti pitkälti samanlaista makrotalouden skenaariota vastaan. Alijäämä on tarkoitus supistaa edelleen 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Koska korkomenojen odotetaan pienenevän vähitellen vuoden 2008 jälkeen, perusjäämä kohenisi hieman vähemmän eli vuoden 2007 2,2 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 1,1 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan, että julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Tähän ei kuitenkaan odoteta päästävän ohjelmakaudella.

Julkisen talouden vakauttaminen on tarkoitus toteuttaa alentamalla menoja suhteessa BKT:hen noin 6 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana, kun vähennystä vuonna 2007 oli 1,5 prosenttiyksikköä. Tämä korvaisi runsaasti sen, että vuodesta 2008 alkaen menot suhteessa BKT:hen kasvavat noin 2 prosenttiyksikköä (johon pääasiallisena syynä on verorasituksen keveneminen, joka johtuu verotuksen kannalta epäedullisesta BKT:n kasvurakenteesta). Kun menojäädytykset päättyvät vuonna 2009, menosuhde saadaan alenemaan asteittaisilla rakenneuudistuksilla julkishallinnon, koulutuksen, terveydenhuollon ja eläkkeiden aloilla sekä leikkaamalla hintatukia edelleen. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 65 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän 3,6 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2008. Tämä johtuu siitä, että vuoden 2007 toteutuma on ohjelmassa ennakoitua parempi ja talousarviovarauksilla voidaan tasapainottaa mahdollisia menopuolen lipsumisia. Vuodesta 2009 alkaen julkisen talouden toteutuma voi olla suunniteltua heikompi. Makrotalouden näkymistä alijäämäuralle aiheutuvat riskit ovat neutraalit vuonna 2008. BKT:n odotettua heikompi kasvu vuodesta 2009 alkaen on vaarassa johtaa arvioitua suurempaan alijäämään. Koska menopuolen toimenpiteiden täytäntöönpanon höllentämisestä on ilmenemässä joitakin merkkejä, vuoden 2007 puolivälistä menot ovat kuroneet umpeen eroa odotettua parempiin tuloihin eikä julkisen sektorin palkkojen nimellisjäädytys (jonka oli tarkoitus päättyä vuonna 2009) toteudu vuonna 2008 (koska julkisen sektorin palkkoja nostettiin osittain odotettua suuremman inflaation vuoksi). Menopuolella voi ilmetä lisäriskejä, jos hyvin velkaantuneen kansallisen rautatieyhtiön suunniteltu uudelleenjärjestely ei johda valtion asianomaisten menojen alenemiseen (5). Julkishallinnon, terveydenhuollon, eläkkeiden, hintatukien ja koulutusjärjestelmän rakenneuudistuksia koskevat lisäsuunnitelmat ja seurantatoimet ovat ratkaisevan tärkeitä menojen hillitsemiseksi. Niitä on kuitenkin täsmennettävä ja ne on toteutettava kokonaisuudessaan.
  Julkisen talouden ohjausjärjestelmän kehittämisestä esitettiin parlamentille marraskuussa 2007 merkittävä uudistusehdotus, jonka pitäisi lisätä julkisen talouden strategian uskottavuutta ja vähentää julkisen talouden riskejä. Ehdotus on kuitenkin hyväksyttävä määräenemmistöllä, ja jääkin nähtäväksi, pystytäänkö sen avulla pääsemään eroon viimeaikaisesta suuntauksesta poiketa julkisen talouden tavoitteista. Vaikka julkinen talous on viime aikoina kehittynyt suunniteltua paremmin, vuodesta 2009 alkaen on budjettikurin löystymisen riski verrattuna suunnitelmiin, kuten aiemmasta kokemuksesta on käynyt ilmi. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit koskevat myös velkasuhdetta; sen vuoksi sen ei myöskään odoteta kehittyvän vuoden 2009 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa arvioidaan. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2008. Tämä johtuu siitä, että vuoden 2007 toteutuma on ohjelmassa ennakoitua parempi ja talousarviovarauksilla voidaan tasapainottaa mahdollisia menopuolen lipsumisia. Vuodesta 2009 alkaen julkisen talouden toteutuma voi olla suunniteltua heikompi. Makrotalouden näkymistä alijäämäuralle aiheutuvat riskit ovat neutraalit vuonna 2008. BKT:n odotettua heikompi kasvu vuodesta 2009 alkaen on vaarassa johtaa arvioitua suurempaan alijäämään. Koska menopuolen toimenpiteiden täytäntöönpanon höllentämisestä on ilmenemässä joitakin merkkejä, vuoden 2007 puolivälistä menot ovat kuroneet umpeen eroa odotettua parempiin tuloihin eikä julkisen sektorin palkkojen nimellisjäädytys (jonka oli tarkoitus päättyä vuonna 2009) toteudu vuonna 2008 (koska julkisen sektorin palkkoja nostettiin osittain odotettua suuremman inflaation vuoksi). Menopuolella voi ilmetä lisäriskejä, jos hyvin velkaantuneen kansallisen rautatieyhtiön suunniteltu uudelleenjärjestely ei johda valtion asianomaisten menojen alenemiseen (5). Julkishallinnon, terveydenhuollon, eläkkeiden, hintatukien ja koulutusjärjestelmän rakenneuudistuksia koskevat lisäsuunnitelmat ja seurantatoimet ovat ratkaisevan tärkeitä menojen hillitsemiseksi. Niitä on kuitenkin täsmennettävä ja ne on toteutettava kokonaisuudessaan.

Julkisen talouden ohjausjärjestelmän kehittämisestä esitettiin parlamentille marraskuussa 2007 merkittävä uudistusehdotus, jonka pitäisi lisätä julkisen talouden strategian uskottavuutta ja vähentää julkisen talouden riskejä. Ehdotus on kuitenkin hyväksyttävä määräenemmistöllä, ja jääkin nähtäväksi, pystytäänkö sen avulla pääsemään eroon viimeaikaisesta suuntauksesta poiketa julkisen talouden tavoitteista. Vaikka julkinen talous on viime aikoina kehittynyt suunniteltua paremmin, vuodesta 2009 alkaen on budjettikurin löystymisen riski verrattuna suunnitelmiin, kuten aiemmasta kokemuksesta on käynyt ilmi. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit koskevat myös velkasuhdetta; sen vuoksi sen ei myöskään odoteta kehittyvän vuoden 2009 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa arvioidaan.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävästi viimeistään vuonna 2009, kuten neuvosto on suositellut. Tämän edellytyksenä on kuitenkin, että ohjelmassa esitetyt julkisen talouden toimenpiteet ja rakenneuudistusvaiheet pannaan täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön. Vaikka talousarviosuunnitelmissa varaudutaan vuodesta 2009 alkaen menopuolen sisäänrakennettuihin varauksiin, vuodeksi 2009 suunniteltu alijäämätavoite eli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ei kuitenkaan tarjoa riittävää puskuria julkisen talouden odottamatonta kielteistä kehitystä vastaan. Ohjelmakaudella ei odoteta syntyvän riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole riittävä eikä sen tueksi myöskään esitetä riittäviä erityistoimenpiteitä. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde ei ehkä vähene riittävää vauhtia kohti viitearvoa ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävästi viimeistään vuonna 2009, kuten neuvosto on suositellut. Tämän edellytyksenä on kuitenkin, että ohjelmassa esitetyt julkisen talouden toimenpiteet ja rakenneuudistusvaiheet pannaan täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön. Vaikka talousarviosuunnitelmissa varaudutaan vuodesta 2009 alkaen menopuolen sisäänrakennettuihin varauksiin, vuodeksi 2009 suunniteltu alijäämätavoite eli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ei kuitenkaan tarjoa riittävää puskuria julkisen talouden odottamatonta kielteistä kehitystä vastaan. Ohjelmakaudella ei odoteta syntyvän riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole riittävä eikä sen tueksi myöskään esitetä riittäviä erityistoimenpiteitä. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde ei ehkä vähene riittävää vauhtia kohti viitearvoa ohjelmakaudella.

| (8) | Vaikka hiljattain tehdyt vuosien 2006 ja 2007 uudistukset ovat auttaneet hillitsemään väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua, Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Väestön ikääntymisestä julkisiin bruttomenoihin aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ylittävät yhä EU:n keskiarvon. Eläkkeiden välittömän verotuksen suunnitellusta käyttöönotosta vuodesta 2013 lähtien odotettujen talousarviosäästöjen täysimääräinen toteutuminen riippuu kuitenkin siitä, miten verotus pannaan täytäntöön.
  Lisäksi on tärkeä todeta, että vaikka julkisen talouden rahoitusasema on kohentunut vuodesta 2006, ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 rahoitusasema on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle, jopa ennen kuin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset otetaan huomioon. Lisäksi tällä hetkellä bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttaminen edelleen ohjelmassa suunnittelulla tavalla vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Vaikka hiljattain tehdyt vuosien 2006 ja 2007 uudistukset ovat auttaneet hillitsemään väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua, Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Väestön ikääntymisestä julkisiin bruttomenoihin aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ylittävät yhä EU:n keskiarvon. Eläkkeiden välittömän verotuksen suunnitellusta käyttöönotosta vuodesta 2013 lähtien odotettujen talousarviosäästöjen täysimääräinen toteutuminen riippuu kuitenkin siitä, miten verotus pannaan täytäntöön.

Lisäksi on tärkeä todeta, että vaikka julkisen talouden rahoitusasema on kohentunut vuodesta 2006, ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 rahoitusasema on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle, jopa ennen kuin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset otetaan huomioon. Lisäksi tällä hetkellä bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttaminen edelleen ohjelmassa suunnittelulla tavalla vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Molemmissa ohjelmissa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on suoria talousarviovaikutuksia, ja ohjelmiin on sisällytetty toimet, jotka on jo hyväksytty tai suunnitteilla koko julkisen sektorin institutionaalisen järjestelmän virtaviivaistamiseksi, myös julkishallinnon ja terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia järkiperäistämällä. Lisäksi ne sisältävät erilaisia toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään varhaiseläkkeelle siirtymistä. Tarkistetussa ohjelmassa esitetään joitakin tietoja rakenneuudistussuunnitelmien ja täytäntöönpanokertomuksessa esitettyjen, hiljattain hyväksyttyjen toimenpiteiden suorista talousarviovaikutuksista. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei kuitenkaan esitetä määrällisesti kaikkia suunniteltuja toimenpiteitä, eikä näitä toimenpiteitä ole myöskään sisällytetty ohjelmaan kattavasti eikä järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Molemmissa ohjelmissa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on suoria talousarviovaikutuksia, ja ohjelmiin on sisällytetty toimet, jotka on jo hyväksytty tai suunnitteilla koko julkisen sektorin institutionaalisen järjestelmän virtaviivaistamiseksi, myös julkishallinnon ja terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia järkiperäistämällä. Lisäksi ne sisältävät erilaisia toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään varhaiseläkkeelle siirtymistä. Tarkistetussa ohjelmassa esitetään joitakin tietoja rakenneuudistussuunnitelmien ja täytäntöönpanokertomuksessa esitettyjen, hiljattain hyväksyttyjen toimenpiteiden suorista talousarviovaikutuksista. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei kuitenkaan esitetä määrällisesti kaikkia suunniteltuja toimenpiteitä, eikä näitä toimenpiteitä ole myöskään sisällytetty ohjelmaan kattavasti eikä järjestelmällisesti.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (6). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (6).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelman suunnitelmien mukaan viime vuosien huomattavien alijäämien supistamista jatketaan julkisen talouden tarpeellisella etupainotteisella sopeuttamisella. Samoin suunnitellaan hienoista edistymistä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sen jälkeen kun liiallinen alijäämä on saatu suunnitelmien mukaisesti korjattua vuonna 2009. Vakauttamistoimenpiteiden ja rakenneuudistusten ansiosta Unkarin odotetaan suoriutuvan huomattavasti vuoden 2007 alijäämätavoitettaan (eli 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) paremmin ja lähentymiskehityksen odotetaan nopeutuvan. Ohjelman mukainen vuoden 2008 tavoite (4 % suhteessa BKT:hen) on hieman edellisen ohjelman tavoitetta parempi. Koska vuoden 2007 toteutuman odotetaan olevan arvioitua parempi, tavoitetta parempaan tulokseen pääsemisen pitäisi olla mahdollista ja toivottavaa. Vaikka alijäämätavoitteet ovat kohentuneet, menot ovat kuitenkin aiemmin suunniteltua suuremmat perustuen odotettua parempiin tuloihin, joiden varaan ei kuitenkaan voida laskea vuoden 2008 jälkeen. Lisäksi julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuu vuodesta 2009 alkaen suurempia riskejä, jotka lähinnä liittyvät mahdollisiin menoylityksiin siinä tapauksessa, ettei ilmoitettuja laajoja uudistuksia toteuteta kokonaisuudessaan. Suunnitellun sopeutuksen kestävyys riippuu siten julkisen talouden ohjausjärjestelmän tiukentamisesta ja rakenneuudistusten saattamisesta loppuun. Rakenneuudistukset ovat avainasemassa ulkomaisten suorien sijoitusten houkuttelemisessa ja myös parannettaessa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, jonka osalta Unkariin kohdistuu huomattavia riskejä. Tällaiset tulokset ovat elintärkeitä taloudellisen kiinnikuromisen nopeuttamisessa ja lopulta kestävään lähentymiseen pääsemisessä.

Edellä esitetyn arvion ja 10 päivänä lokakuuta 2006 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella sekä ottaen huomioon tarpeen varmistaa kestävä lähentyminen Unkaria kehotetaan:

| i) | noudattamaan tiukasti vuoden 2008 talousarviota ja toteuttamaan riittäviä toimia — ja tarvittaessa lisätoimenpiteitä — sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua viimeistään vuonna 2009 suunnitelmien mukaisesti, ja — koska vuoden 2009 marginaali on riittämätön riskit huomioon ottaen — osoittamaan odotettua paremmat tulot alijäämän supistamiseen edelleen, jolloin myös nopeutettaisiin tahtia, jolla velka vähenee kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

i)

noudattamaan tiukasti vuoden 2008 talousarviota ja toteuttamaan riittäviä toimia — ja tarvittaessa lisätoimenpiteitä — sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua viimeistään vuonna 2009 suunnitelmien mukaisesti, ja — koska vuoden 2009 marginaali on riittämätön riskit huomioon ottaen — osoittamaan odotettua paremmat tulot alijäämän supistamiseen edelleen, jolloin myös nopeutettaisiin tahtia, jolla velka vähenee kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen;

| ii) | varmistamaan pysyvä menojen hillitseminen kehittämällä edelleen julkisen talouden sääntöjä ja menettelytapoja sekä hyväksymällä ja ottamalla nopeasti käyttöön jäljellä olevat virtaviivaistamistoimenpiteet, joista on ilmoitettu julkishallinnon, terveydenhuollon ja koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

ii)

varmistamaan pysyvä menojen hillitseminen kehittämällä edelleen julkisen talouden sääntöjä ja menettelytapoja sekä hyväksymällä ja ottamalla nopeasti käyttöön jäljellä olevat virtaviivaistamistoimenpiteet, joista on ilmoitettu julkishallinnon, terveydenhuollon ja koulutuksen alalla;

| iii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä etenemällä nopeasti kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja jatkamaan eläkejärjestelmän uudistamista vuosien 2006–2007 jo toteutettujen toimien jälkeen ilmoitetulla tavalla, kun huomioon otetaan velkaantumisaste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä etenemällä nopeasti kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja jatkamaan eläkejärjestelmän uudistamista vuosien 2006–2007 jo toteutettujen toimien jälkeen ilmoitetulla tavalla, kun huomioon otetaan velkaantumisaste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2007 | 3,9 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| KOM marraskuu 2007 | 3,9 | 2,0 | 2,6 | 3,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2007 | 4,0 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,0 | 7,7 | 4,9 | 2,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (7)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 0,8 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2007 (8) | 1,1 | 0,1 | – 0,3 | 0,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 5,7 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| KOM marraskuu 2007 | – 5,7 | – 3,9 | – 1,5 | – 0,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 6,1 | – 3,6 | – 1,7 | – 0,1 | 0,6 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 9,2 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 9,2 | – 6,4 | – 4,2 | – 3,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 5,3 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2007 | – 5,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 9,6 | – 5,9 | – 3,4 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM marraskuu 2007 | – 9,7 | – 6,4 | – 4,1 | – 3,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 8,9 | – 4,8 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,3 |
| KOM marraskuu 2007 | – 9,4 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3 | – 2,9 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 65,6 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 65,6 | 66,1 | 66,3 | 65,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2007

3,9

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

KOM marraskuu 2007

3,9

2,0

2,6

3,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2007

4,0

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

KOM marraskuu 2007

4,0

7,7

4,9

2,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (7)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2007

0,8

– 0,8

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,2

KOM marraskuu 2007 (8)

1,1

0,1

– 0,3

0,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 5,7

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

KOM marraskuu 2007

– 5,7

– 3,9

– 1,5

– 0,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 6,1

– 3,6

– 1,7

– 0,1

0,6

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 9,2

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

KOM marraskuu 2007

– 9,2

– 6,4

– 4,2

– 3,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 5,3

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

KOM marraskuu 2007

– 5,3

– 2,4

– 0,2

0,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 9,6

– 5,9

– 3,4

– 2,7

– 2,5

– 2,3

KOM marraskuu 2007

– 9,7

– 6,4

– 4,1

– 3,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 8,9

– 4,8

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,3

KOM marraskuu 2007

– 9,4

– 5,5

– 4,2

– 3,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3

– 2,9

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

65,6

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

KOM marraskuu 2007

65,6

66,1

66,3

65,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta.

(3)  EUVL C 71, 28.3.2007, s. 23.

(4)  Alijäämätavoitteena oleva 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ylittäisi edelleen perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kuten edellisessä tarkistetussa ohjelmassa, ohjelmassa oletetaan, että neuvosto ja komissio ottavat huomioon 20 prosenttia eläkeuudistuksesta talousarvioon aiheutuvasta vuotuisesta rasituksesta (jonka odotetaan olevan 0,3 % suhteessa BKT:hen kyseisenä vuonna) tehdessään päätöksen Unkarin osalta aloitetun liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamisesta (noudattaen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 7 kohtaa, jossa todetaan, että jos julkisen talouden alijäämä ”... on supistunut merkittävästi ja jatkuvasti ja saavuttanut lähellä viitearvoa olevan tason”, neuvoston ja komission olisi otettava huomioon täysin rahastoivan pilarin sisältävästä eläkeuudistuksesta aiheutuvat nettokustannukset viiden vuoden siirtymäkauden ajan soveltamalla lineaarista vähennystä ja samalla otettava huomioon käytännesäännöissä olevat täytäntöönpanosäännöt).

(5)  Ohjelmaan ei vaikuta sisältyvän valtion omistaman rautatieyrityksen MÁVin velkojen mahdollinen siirto valtiolle (yli 1 % suhteessa BKT:hen) eivätkä muutkaan mahdolliset MÁViin kohdistuvat pääomasiirrot. Tämä oli myös komission olettamus komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa. Kummassakaan ei myöskään oteta huomioon MÁVin tavaraliikenneosaston mahdollisia yksityistämistuloja eikä suunnitellun yksityistämisen mahdollista vaikutusta yrityksen alakohtaiseen luokitteluun.

(6)  Nimellistä efektiivistä valuuttakurssia koskevia tietoja ei ole varsinkaan esitetty.

(7)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,2 % vuonna 2006 ja 3,0 % vuosina 2007–2009.

(9)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan 0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 1,1 % vuonna 2007 (molemmat alijäämää lisääviä) ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009 (molemmat alijäämää supistavia) ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,9 % vuonna 2007 (molemmat alijäämää lisääviä) ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009 (molemmat alijäämää supistavia).

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/25

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007/2008–2012/2013

(2008/C 49/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 12 päivänä helmikuuta 2008 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa varainhoitovuodet 2007/2008–2012/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 12 päivänä helmikuuta 2008 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa varainhoitovuodet 2007/2008–2012/2013 (2).

| (2) | Yhdistyneen kuningaskunnan talous on kymmenen viime vuoden aikana kasvanut vahvasti ja huomattavan vakaasti. Vuonna 2007 kasvu oli potentiaalista suurempaa, joskin talouteen on syntymässä kotitalouksien vähäisten säästöjen ja syvemmän ulkoisen vajeen kaltaista epätasapainoa. Suotuisten kasvuolojen rinnalla julkisen talouden alijäämä on kuluvana varainhoitovuonna 2007/2008 kuitenkin heikentynyt. Kun julkisen talouden alijäämä varainhoitovuonna 2007/2008 oli 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, sen odotetaan ohjelmassa lähenevän 3:a prosenttia, eikä viitearvon suhteen ole liikkumavaraa.
  Rahoitusmarkkinoiden kuohunta ja asuntomarkkinoiden hiljeneminen vuoden 2007 loppupuoliskolla uhkaa heikentää talousnäkymiä. Tämä viittaa talouskasvun hidastumiseen lähiaikoina, mikä voi rajoittaa tulojen kasvua ja vahvistaa tarvetta menojen hillitsemiseen, jos Yhdistynyt kuningaskunta aikoo parantaa julkisen talouden rahoitusasemaa. Jokin aika sitten toteutunut suhteellisen nopea valuutan arvon aleneminen voi lisätä inflaatiopaineita. Makrotaloudellisia riskejä ovat erityisesti asuntomarkkinoiden selvästi jyrkempi taantuminen, mikä saattaa hidastaa yksityisen kulutuksen kasvua, sekä rahoituspalvelujen kasvun ja työllistävyyden odotettua suurempi heikkeneminen. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneen kuningaskunnan talous on kymmenen viime vuoden aikana kasvanut vahvasti ja huomattavan vakaasti. Vuonna 2007 kasvu oli potentiaalista suurempaa, joskin talouteen on syntymässä kotitalouksien vähäisten säästöjen ja syvemmän ulkoisen vajeen kaltaista epätasapainoa. Suotuisten kasvuolojen rinnalla julkisen talouden alijäämä on kuluvana varainhoitovuonna 2007/2008 kuitenkin heikentynyt. Kun julkisen talouden alijäämä varainhoitovuonna 2007/2008 oli 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, sen odotetaan ohjelmassa lähenevän 3:a prosenttia, eikä viitearvon suhteen ole liikkumavaraa.

Rahoitusmarkkinoiden kuohunta ja asuntomarkkinoiden hiljeneminen vuoden 2007 loppupuoliskolla uhkaa heikentää talousnäkymiä. Tämä viittaa talouskasvun hidastumiseen lähiaikoina, mikä voi rajoittaa tulojen kasvua ja vahvistaa tarvetta menojen hillitsemiseen, jos Yhdistynyt kuningaskunta aikoo parantaa julkisen talouden rahoitusasemaa. Jokin aika sitten toteutunut suhteellisen nopea valuutan arvon aleneminen voi lisätä inflaatiopaineita. Makrotaloudellisia riskejä ovat erityisesti asuntomarkkinoiden selvästi jyrkempi taantuminen, mikä saattaa hidastaa yksityisen kulutuksen kasvua, sekä rahoituspalvelujen kasvun ja työllistävyyden odotettua suurempi heikkeneminen.

| (3) | Ohjelmassa esitetään kaksi makrotalouden skenaariota: keskiskenaario ja vaihtoehtoinen skenaario, jonka mukaan trendin mukainen kasvu on 0,25 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin keskiskenaariossa. Julkisen talouden ennusteet perustuvat vaihtoehtoiseen skenaarioon, joka on keskiskenaariota varovaisempi. Molemmissa skenaarioissa luottoehtojen oletetaan kiristyvän äskettäisten rahoitusmarkkinahäiriöiden tuloksena. Vaihtoehtoisessa skenaariossa otettiin huomioon viiteskenaario tarkistetun ohjelman arvioinnissa. Tämän skenaarion mukaan talouskasvu hidastuu varainhoitovuoden 2007/2008 3,0 prosentista 2,0 prosenttiin varainhoitovuonna 2008/2009. Varainhoitovuonna 2009/2010 kasvuun uskotaan ohjelmassa taas vauhdittuvan ja nousevan 2,75 prosenttiin. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3), mukaan lukien yhä suurempi todennäköisyys asuntomarkkinoiden merkittävästä hiljenemisestä ja pitkittyneet vaikeudet rahoitusmarkkinoilla, tämä skenaario näyttää perustuvan kasvuoletuksiin, jotka ovat suotuisat varainhoitovuoteen 2009/2010 asti ja sen jälkeen realistiset. Ohjelman lyhyen aikavälin inflaatioennusteet vaikuttavat myös varsin matalilta, pääasiassa seuraavan vuoden öljyn hintoja koskevien ennusteiden vuoksi. Ennusteet toiminnan hiljenemisestä lähitulevaisuudessa potentiaaliin verrattuna hillinnevät kuitenkin inflaatiota, minkä pitäisi ylläpitää hintavakautta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmassa esitetään kaksi makrotalouden skenaariota: keskiskenaario ja vaihtoehtoinen skenaario, jonka mukaan trendin mukainen kasvu on 0,25 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin keskiskenaariossa. Julkisen talouden ennusteet perustuvat vaihtoehtoiseen skenaarioon, joka on keskiskenaariota varovaisempi. Molemmissa skenaarioissa luottoehtojen oletetaan kiristyvän äskettäisten rahoitusmarkkinahäiriöiden tuloksena. Vaihtoehtoisessa skenaariossa otettiin huomioon viiteskenaario tarkistetun ohjelman arvioinnissa. Tämän skenaarion mukaan talouskasvu hidastuu varainhoitovuoden 2007/2008 3,0 prosentista 2,0 prosenttiin varainhoitovuonna 2008/2009. Varainhoitovuonna 2009/2010 kasvuun uskotaan ohjelmassa taas vauhdittuvan ja nousevan 2,75 prosenttiin. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3), mukaan lukien yhä suurempi todennäköisyys asuntomarkkinoiden merkittävästä hiljenemisestä ja pitkittyneet vaikeudet rahoitusmarkkinoilla, tämä skenaario näyttää perustuvan kasvuoletuksiin, jotka ovat suotuisat varainhoitovuoteen 2009/2010 asti ja sen jälkeen realistiset. Ohjelman lyhyen aikavälin inflaatioennusteet vaikuttavat myös varsin matalilta, pääasiassa seuraavan vuoden öljyn hintoja koskevien ennusteiden vuoksi. Ennusteet toiminnan hiljenemisestä lähitulevaisuudessa potentiaaliin verrattuna hillinnevät kuitenkin inflaatiota, minkä pitäisi ylläpitää hintavakautta.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2007/2008, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman arvio oli 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettu rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) tulee olemaan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen edellistä varainhoitovuotta suurempi. Julkisen talouden rahoitusaseman heikkeneminen johtuu pääasiassa siitä, että yhtiöverosta saadut tulot olivat odotettua alhaisemmat; tosin edelliseen ohjelmaan verrattuna kansantalouden tilinpitoon olisi tehtävä alijäämää kasvattava uudelleenluokittelu, jonka määrä on vuodessa noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viimeisimmistä tiedoista, muun muassa valtion tuloista varainhoitovuoden kuluessa saatavista tiedoista, voidaan päätellä, että riski alijäämän nousemisesta varainhoitovuonna 2007/2008 on selvä, joten se ylittää viitearvon. Tässä yhteydessä julkisen talouden odotettu heikkeneminen ei ole edellisestä lähentymisohjelmasta 27 päivänä helmikuuta 2007 annetussa neuvoston lausunnossa (4) suositeltujen vakauttamistoimien mukaista. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2007/2008, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman arvio oli 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettu rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) tulee olemaan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen edellistä varainhoitovuotta suurempi. Julkisen talouden rahoitusaseman heikkeneminen johtuu pääasiassa siitä, että yhtiöverosta saadut tulot olivat odotettua alhaisemmat; tosin edelliseen ohjelmaan verrattuna kansantalouden tilinpitoon olisi tehtävä alijäämää kasvattava uudelleenluokittelu, jonka määrä on vuodessa noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viimeisimmistä tiedoista, muun muassa valtion tuloista varainhoitovuoden kuluessa saatavista tiedoista, voidaan päätellä, että riski alijäämän nousemisesta varainhoitovuonna 2007/2008 on selvä, joten se ylittää viitearvon. Tässä yhteydessä julkisen talouden odotettu heikkeneminen ei ole edellisestä lähentymisohjelmasta 27 päivänä helmikuuta 2007 annetussa neuvoston lausunnossa (4) suositeltujen vakauttamistoimien mukaista.

| (5) | Tarkistetussa ohjelmassa ei määritetä julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin määrällistä tavoitetta. Siinä esitetyt ennusteet perustuvat politiikan jatkumiseen sellaisenaan, ja julkisen talouden alijäämän supistamisen suunnitellaan tapahtuvan vähin erin. Varainhoitovuonna 2008/2009 alijäämä suhteessa BKT:hen on hieman edellistä vuotta pienempi. Samana vuonna rakenteellisen alijäämän arvioidaan korjaantuvan noin 0,3 prosenttiyksikköä. Perusalijäämän odotetaan hivuttautuvan ylöspäin, koska korkomaksujen aleneminen korvaa perusmenojen nousun vain osittain. Sen vuoksi ohjelmassa arvioidaan, että julkisen talouden alijäämä supistuu 0,5 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2009/2010 ja keskimäärin 0,25 prosenttiyksikköä vuodessa seuraavina kolmena varainhoitovuonna. Perusjäämään odotetaan 0,9 prosentin alijäämää suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2008/2009, ja sen uskotaan tasapainottuvan varainhoitovuonna 2010/2011. Tulojen kasvun suhteessa BKT:hen odotetaan vaikuttavan sopeutukseen noin kolmeviidennestä ja menosuhteen laskun noin kaksiviidennestä ohjelmakaudella. Tulosuhteen kasvu jakautuu ohjelmakaudella tasaisesti, kun henkilökohtaisen tuloveron keskimääräinen veroaste kasvaa kansantulon kasvaessa ja kun jo ilmoitetut toimenpiteet lisäävät tuloja, joskin vähemmässä määrin.
  Menopuolella taasen vuoden 2007 julkisten menojen laajassa uudelleenarvioinnissa vahvistettuihin talousarviomäärärahoihin sisältyy menojen vuosikasvun huomattava vähentyminen varainhoitovuosina 2008/2009–2010/2011 verrattuna vuotuisiin keskimääriin edellisten 10 vuoden aikana. Ministeriöt ovat edistyneet hyvin vuonna 2007/2008 päättyvällä menojen uudelleenarviointikaudella (SR04) asetetuissa tehokkuustavoitteissa ja ovat julkaisseet yhteenvedon julkisten menojen uudelleenarviointikaudelle ehdotetuista säästöistä. Varainhoitovuonna 2008/2009 kokonaismenojen oletetaan kuitenkin vielä kasvavan nopeammin kuin nimellinen BKT, mikä kasvattaa velkasuhdetta. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman ennusteen arvioidaan olevan etenkin ohjelmakauden alkuvuosina heikompi kuin edellisessä ohjelmassa. Tämä johtuu osittain myös edellä mainitusta kansantalouden tilinpidon uudelleenluokittelusta. Bruttovelkasuhde jää selvästi 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan viitearvon alle, vaikka sen arvioidaankin kasvavan varainhoitovuoteen 2010/2011 asti. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetussa ohjelmassa ei määritetä julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin määrällistä tavoitetta. Siinä esitetyt ennusteet perustuvat politiikan jatkumiseen sellaisenaan, ja julkisen talouden alijäämän supistamisen suunnitellaan tapahtuvan vähin erin. Varainhoitovuonna 2008/2009 alijäämä suhteessa BKT:hen on hieman edellistä vuotta pienempi. Samana vuonna rakenteellisen alijäämän arvioidaan korjaantuvan noin 0,3 prosenttiyksikköä. Perusalijäämän odotetaan hivuttautuvan ylöspäin, koska korkomaksujen aleneminen korvaa perusmenojen nousun vain osittain. Sen vuoksi ohjelmassa arvioidaan, että julkisen talouden alijäämä supistuu 0,5 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2009/2010 ja keskimäärin 0,25 prosenttiyksikköä vuodessa seuraavina kolmena varainhoitovuonna. Perusjäämään odotetaan 0,9 prosentin alijäämää suhteessa BKT:hen varainhoitovuonna 2008/2009, ja sen uskotaan tasapainottuvan varainhoitovuonna 2010/2011. Tulojen kasvun suhteessa BKT:hen odotetaan vaikuttavan sopeutukseen noin kolmeviidennestä ja menosuhteen laskun noin kaksiviidennestä ohjelmakaudella. Tulosuhteen kasvu jakautuu ohjelmakaudella tasaisesti, kun henkilökohtaisen tuloveron keskimääräinen veroaste kasvaa kansantulon kasvaessa ja kun jo ilmoitetut toimenpiteet lisäävät tuloja, joskin vähemmässä määrin.

Menopuolella taasen vuoden 2007 julkisten menojen laajassa uudelleenarvioinnissa vahvistettuihin talousarviomäärärahoihin sisältyy menojen vuosikasvun huomattava vähentyminen varainhoitovuosina 2008/2009–2010/2011 verrattuna vuotuisiin keskimääriin edellisten 10 vuoden aikana. Ministeriöt ovat edistyneet hyvin vuonna 2007/2008 päättyvällä menojen uudelleenarviointikaudella (SR04) asetetuissa tehokkuustavoitteissa ja ovat julkaisseet yhteenvedon julkisten menojen uudelleenarviointikaudelle ehdotetuista säästöistä. Varainhoitovuonna 2008/2009 kokonaismenojen oletetaan kuitenkin vielä kasvavan nopeammin kuin nimellinen BKT, mikä kasvattaa velkasuhdetta. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman ennusteen arvioidaan olevan etenkin ohjelmakauden alkuvuosina heikompi kuin edellisessä ohjelmassa. Tämä johtuu osittain myös edellä mainitusta kansantalouden tilinpidon uudelleenluokittelusta. Bruttovelkasuhde jää selvästi 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan viitearvon alle, vaikka sen arvioidaankin kasvavan varainhoitovuoteen 2010/2011 asti.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi, mikä johtuu erityisesti verotulojen vähentymisestä ja velkojen mahdollisesta materialisoinnista rahoitusalan toiminnan syvemmän ja pitkittyneemmän taantuma vuoksi. Asuntomarkkinoiden pitkittynyt sopeutuskausi voisi erityisesti hillitä myös runsaasti veroa tuovia menoja, etenkin kotitalouksien kulutusta. Tulopuolesta johtuva alijäämän ylitys varainhoitovuonna 2007/2008 voisi erityisesti jatkua suurempana alijäämänä myös varainhoitovuonna 2008/2009. Koska makrotalouden kehitykseen vuonna 2008 liittyy riskejä, lähentymisohjelmassa esitetty oletus siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan talous toipuu varainhoitovuonna 2009/2010 rivakasti potentiaalisen kasvun tasolle, vaikuttaa optimistiselta. Sen myötä on olemassa riski, että alijäämä kasvaa ennakoitua suuremmaksi. Menojen kasvun tiukkaan kiristämiseen, jota tavoitellaan viimeisimmässä julkisten menojen laajassa uudelleenarvioinnissa, on liitetty tavoitteita julkisten palvelujen tuottamisen tehostamisesta. Näiden tavoitteiden saavuttamatta jättäminen voi laukaista paineet uudelleenarvioinnissa esitettyjä tavoitteita korkeammista menoista. Julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin nykyistä kautta seuraavina varainhoitovuosina 2011/2012 ja 2012/2013 menojen ennustetaan kasvavan kohtuullisesti, mutta ne ylittävät edellisvuosille ministeriöittäin asetetut yksityiskohtaiset menosuunnitelmat. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi, mikä johtuu erityisesti verotulojen vähentymisestä ja velkojen mahdollisesta materialisoinnista rahoitusalan toiminnan syvemmän ja pitkittyneemmän taantuma vuoksi. Asuntomarkkinoiden pitkittynyt sopeutuskausi voisi erityisesti hillitä myös runsaasti veroa tuovia menoja, etenkin kotitalouksien kulutusta. Tulopuolesta johtuva alijäämän ylitys varainhoitovuonna 2007/2008 voisi erityisesti jatkua suurempana alijäämänä myös varainhoitovuonna 2008/2009. Koska makrotalouden kehitykseen vuonna 2008 liittyy riskejä, lähentymisohjelmassa esitetty oletus siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan talous toipuu varainhoitovuonna 2009/2010 rivakasti potentiaalisen kasvun tasolle, vaikuttaa optimistiselta. Sen myötä on olemassa riski, että alijäämä kasvaa ennakoitua suuremmaksi. Menojen kasvun tiukkaan kiristämiseen, jota tavoitellaan viimeisimmässä julkisten menojen laajassa uudelleenarvioinnissa, on liitetty tavoitteita julkisten palvelujen tuottamisen tehostamisesta. Näiden tavoitteiden saavuttamatta jättäminen voi laukaista paineet uudelleenarvioinnissa esitettyjä tavoitteita korkeammista menoista. Julkisten menojen laajan uudelleenarvioinnin nykyistä kautta seuraavina varainhoitovuosina 2011/2012 ja 2012/2013 menojen ennustetaan kasvavan kohtuullisesti, mutta ne ylittävät edellisvuosille ministeriöittäin asetetut yksityiskohtaiset menosuunnitelmat.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan rajoitettua vakautusta ohjelmassa suunnitellulla tavalla. On olemassa selvä riski, että alijäämä on suurempi lähitulevaisuudessa, jolloin se ylittää viitearvon. 3 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan viitearvon rikkoutumiselta tavanomaisissa suhdannevaihteluissa suojaavaa alijäämätasoa (arvioitu 1,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen) ei todennäköisesti saavuteta ohjelmakaudella. Julkisen talouden vakauttamista olisi lujitettava ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan rajoitettua vakautusta ohjelmassa suunnitellulla tavalla. On olemassa selvä riski, että alijäämä on suurempi lähitulevaisuudessa, jolloin se ylittää viitearvon. 3 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan viitearvon rikkoutumiselta tavanomaisissa suhdannevaihteluissa suojaavaa alijäämätasoa (arvioitu 1,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen) ei todennäköisesti saavuteta ohjelmakaudella. Julkisen talouden vakauttamista olisi lujitettava ohjelmakaudella.

| (8) | Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat lähellä EU:n keskiarvoa, ja eläkemenot näyttävät kasvaneen hieman vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Tämä johtuu osittain siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään suhteellisesti enemmän yksityisiä eläkejärjestelyjä kuin muissa EU-maissa. Vuoden 2007 uudistukset, jotka kohdistuvat eläketurvan mahdolliseen riittämättömyyteen tulevaisuudessa, kasvattavat todennäköisesti jonkin verran ikääntymiseen liittyviä menoja. Ohjelmassa ennakoitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema on selvästi heikompi kuin edellisen tarkistuksen lähtöasetelma ja muodostaa riskin julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Suurten perusylijäämien saavuttaminen vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat lähellä EU:n keskiarvoa, ja eläkemenot näyttävät kasvaneen hieman vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Tämä johtuu osittain siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään suhteellisesti enemmän yksityisiä eläkejärjestelyjä kuin muissa EU-maissa. Vuoden 2007 uudistukset, jotka kohdistuvat eläketurvan mahdolliseen riittämättömyyteen tulevaisuudessa, kasvattavat todennäköisesti jonkin verran ikääntymiseen liittyviä menoja. Ohjelmassa ennakoitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema on selvästi heikompi kuin edellisen tarkistuksen lähtöasetelma ja muodostaa riskin julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Suurten perusylijäämien saavuttaminen vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Lähentymisohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta syyskuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Erityisesti molempien ohjelmien tavoitteena on saavuttaa asteittain vuoden 2007 julkisten menojen laajaan uudelleenarviointiin sisältyvät hallituksen tavoitteet julkisten palvelujen tarjonnan tehostamiseksi ja suuremman vastineen saamiseksi rahalle. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa on otettu huomioon kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksessa korostetut uudistuksen keskeiset osatekijät, joilla on suoria talousarviovaikutuksia. Näihin kuuluvat kansaneläkkeen arvon ja kattavuuden lisääminen samoin kuin viimeaikaiset kannustimet asuntotarjonnan lisäämiseksi, T&K:n ja innovoinnin edistämiseksi sekä työvoiman pätevyystason kohottamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Lähentymisohjelma vaikuttaa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta syyskuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukaiselta. Erityisesti molempien ohjelmien tavoitteena on saavuttaa asteittain vuoden 2007 julkisten menojen laajaan uudelleenarviointiin sisältyvät hallituksen tavoitteet julkisten palvelujen tarjonnan tehostamiseksi ja suuremman vastineen saamiseksi rahalle. Lähentymisohjelman julkista taloutta koskevissa ennusteissa on otettu huomioon kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanokertomuksessa korostetut uudistuksen keskeiset osatekijät, joilla on suoria talousarviovaikutuksia. Näihin kuuluvat kansaneläkkeen arvon ja kattavuuden lisääminen samoin kuin viimeaikaiset kannustimet asuntotarjonnan lisäämiseksi, T&K:n ja innovoinnin edistämiseksi sekä työvoiman pätevyystason kohottamiseksi.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa pitkälti Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu edelleen huomattava määrä pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5) eikä neuvoston asiassa viimeksi esittämä kehotus näytä johtaneen minkäänlaisiin parannuksiin. |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu edelleen huomattava määrä pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5) eikä neuvoston asiassa viimeksi esittämä kehotus näytä johtaneen minkäänlaisiin parannuksiin.

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelma vahvistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden rahoitusaseman heikentyneen huomattavasti. Kun tähän lisätään todennäköisyys siitä, että makrotalouden tilanne tulee olemaan ennustettua heikompi, on olemassa selvä riski siitä, että julkisen talouden alijäämä ylittää 3 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan viitearvon. Suunnitellun vakautuksen onnistumisessa on riskinsä, vaikka ohjelma sisältääkin jonkin verran tiukempaa finanssipolitiikkaa varainhoitovuodesta 2008/2009, kun verotuloja lisätään progressiivisesti ja aiemmin nopeaa juoksevien menojen kasvua hillitään. Toimien perusteena ovat pääasiassa makrotalouden näkymien heikkeneminen ja menotavoitteiden saavuttamiseen liittyvä epävarmuus. Vakautuksen vauhti ei myöskään ole kunnianhimoista. Velkasuhde on edelleen huomattavasti alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja kasvaa jonkin verran ennen kuin laskee vasta vuodesta 2010/2011 lähtien. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys Yhdistyneessä kuningaskunnassa on heikentynyt edelliseen ohjelmaan verrattuna. Tämä johtuu pääasiassa alkuasetelman heikentymisestä, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan talouden kestävyyteen kohdistuva riski onkin edelleen keskisuuri.

Edellä olevan arvion perusteella Yhdistynyttä kuningaskuntaa kehotetaan:

| i) | toteuttamaan toimenpiteitä, jotta julkisen talouden alijäämä ei ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan toimenpiteitä, jotta julkisen talouden alijäämä ei ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen;

| ii) | nopeuttamaan julkisen talouden paranemista koko ohjelmakauden ajalla, mikä vähentäisi osaltaan myös julkisen pitkän aikavälin talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

ii)

nopeuttamaan julkisen talouden paranemista koko ohjelmakauden ajalla, mikä vähentäisi osaltaan myös julkisen pitkän aikavälin talouden kestävyyteen liittyviä riskejä.

Yhdistynyttä kuningaskuntaa kehotetaan jälleen parantamaan käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten noudattamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2007 (6) | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 (6) | 2,75 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2007 (6) | 2,5 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM marraskuu 2007 (7) | 2,3 | 2,4 | 2,2 | 2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 (6) | 2,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (8)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2007 (6) | – 0,1 | 0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM marraskuu 2007 (7)
   (9) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 (6) | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 2,6 | – 3 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,6 | – 3 | – 3 | – 2,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 0,4 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0 | 0,3 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 0,5 | – 1 | – 1 | – 0,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 0,6 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)
   (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (11)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 2,5 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,8 | – 2,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka (12)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 43,4 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 42,6 | 43,3 | 44,5 | 45,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44 | 43,6 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2007 (6)

3

3

2

2,75

2,5

2,5

2,5

KOM marraskuu 2007

3

3

2

2,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006 (6)

2,75

2,75

2,5

2,5

2,5

2,5

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2007 (6)

2,5

2,25

2

2

2

2

2

KOM marraskuu 2007 (7)

2,3

2,4

2,2

2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006 (6)

2,5

2

2

2

2

2

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (8)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2007 (6)

– 0,1

0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

KOM marraskuu 2007 (7)
   (9)

– 0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006 (6)

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 2,6

– 3

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

KOM marraskuu 2007

– 2,6

– 3

– 3

– 2,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

tieto puuttuu

Perusjäämä (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 0,4

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0

0,3

0,5

KOM marraskuu 2007

– 0,5

– 1

– 1

– 0,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 0,6

– 0,2

0,1

0,3

0,5

0,7

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)
   (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM marraskuu 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (11)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 2,5

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

KOM marraskuu 2007

– 2,5

– 2,9

– 2,8

– 2,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka (12)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

43,4

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

KOM marraskuu 2007

42,6

43,3

44,5

45,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

43,7

44,1

44,2

44,2

44

43,6

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Yhdistyneen kuningaskunnan varainhoitovuosi alkaa huhtikuussa ja päättyy maaliskuuhun.

(3)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(4)  EUVL C 72, 29.3.2007, s. 20.

(5)  Varsinkin työllisyys-, työttömyys- ja palkkainflaatioennusteisiin liittyvät tiedot sekä julkisen talouden tulo- ja menoennusteiden yksityiskohtainen erittely yhdenmukaistetun EKT 95 järjestelmän mukaisesti puuttuvat.

(6)  Taloutta koskevat oletukset, joihin viranomaisten julkisen talouden ennusteet perustuvat. Talousennusteiden perusteena on skenaario, jossa trendin mukaisen kasvun ennustetaan olevan 0,25 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin hallituksen neutraalissa näkymässä.

(7)  Kalenterivuosittain. Varainhoitovuotta 2006/2007 koskevassa kohdassa ilmoitetut luvut viittaavat kalenterivuoteen 2006.

(8)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,9 % vuonna 2006, 2,8 % vuonna 2007, 2,6 % vuosina 2008 ja 2009.

(10)  Lähentymisohjelmissa perusjäämää koskevat luvut mukautetaan siten, että nettokorkomenojen sijasta otetaan huomioon bruttokorkomeno.

(11)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Ohjelmassa ei ohjelmakaudella ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(12)  Lähentymisohjelmissa luvut saadaan käyttämällä BKT:tä ilman FISIM-mukautusta, mikä korottaa velkasuhdetta noin 0,8 prosenttiyksiköllä komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteeseen verrattuna.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/29

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011

(2008/C 49/08)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Italian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Italian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2011.

| (2) | Kokonaistuotannon kasvu on Italiassa jäänyt 1990-luvulta alkaen alle euroalueen keskiarvon, ja potentiaalisen kasvun arvioidaan hidastuneen 1990-luvun alkuvuosien reilusta 2 prosentista 1,5 prosenttiin viimeksi kuluneiden viidentoista vuoden aikana. Positiivista on se, että Italiassa työllisyys on kasvanut voimakkaasti vuosisadan vaihteen jälkeen, ja työttömyysaste on supistunut huomattavasti, mikä johtuu myös työmarkkinauudistusten vaikutuksista.
  Italialla on kuitenkin vielä pitkä matka EU:n työllisyyslukujen keskiarvoon, ja dynaamisen työllisyyskasvun ja hitaan BKT:n kasvun yhdistelmä tuo esiin Italian tuottavuusongelman. Viimeaikaisesta noususuhdanteesta huolimatta Italian talouden keskipitkän aikavälin ennusteet ovat yhä haasteellisia suurten rakenteellisten heikkouksien vuoksi. Näihin kuuluu erityisesti vähäinen sisäinen kilpailu palvelumarkkinoilla, mihin on alettu viime vuosina puuttua. Rakenteelliset heikkoudet ovat ylläpitäneet alhaista tuottavuuden kasvua, jatkuvaa ulkoisen kilpailukyvyn heikkenemistä ja viime aikoihin saakka positiivista inflaatioeroa euroalueen keskiarvoon verrattuna. Yli 100 prosentin julkinen velka suhteessa BKT:hen ja yhä melko korkea, vaikkakin pienenevä talousarvion alijäämä lisäävät talouden epävarmuutta ja velanhoidon korkeita kustannuksia, minkä vuoksi korkotason nousut voivat haavoittaa Italian taloutta. Ne estävät myös julkisten varojen tuottavamman käytön ja rajoittavat julkisen talouden kykyä antaa automaattisten vakauttajien toimia tehokkaasti. Rakenteellisen perusmenosuhteen lisähillintä sen äskettäisen vakauttamisen jälkeen sekä kasvupotentiaalin lisääminen, myös julkisen talouden laadun parantamisen avulla, ovat avainasemassa, kun pyritään nopeasti supistamaan velkasuhdetta ja saattamaan julkinen talous kestävälle pohjalle. |
| --- | --- |

(2)

Kokonaistuotannon kasvu on Italiassa jäänyt 1990-luvulta alkaen alle euroalueen keskiarvon, ja potentiaalisen kasvun arvioidaan hidastuneen 1990-luvun alkuvuosien reilusta 2 prosentista 1,5 prosenttiin viimeksi kuluneiden viidentoista vuoden aikana. Positiivista on se, että Italiassa työllisyys on kasvanut voimakkaasti vuosisadan vaihteen jälkeen, ja työttömyysaste on supistunut huomattavasti, mikä johtuu myös työmarkkinauudistusten vaikutuksista.

Italialla on kuitenkin vielä pitkä matka EU:n työllisyyslukujen keskiarvoon, ja dynaamisen työllisyyskasvun ja hitaan BKT:n kasvun yhdistelmä tuo esiin Italian tuottavuusongelman. Viimeaikaisesta noususuhdanteesta huolimatta Italian talouden keskipitkän aikavälin ennusteet ovat yhä haasteellisia suurten rakenteellisten heikkouksien vuoksi. Näihin kuuluu erityisesti vähäinen sisäinen kilpailu palvelumarkkinoilla, mihin on alettu viime vuosina puuttua. Rakenteelliset heikkoudet ovat ylläpitäneet alhaista tuottavuuden kasvua, jatkuvaa ulkoisen kilpailukyvyn heikkenemistä ja viime aikoihin saakka positiivista inflaatioeroa euroalueen keskiarvoon verrattuna. Yli 100 prosentin julkinen velka suhteessa BKT:hen ja yhä melko korkea, vaikkakin pienenevä talousarvion alijäämä lisäävät talouden epävarmuutta ja velanhoidon korkeita kustannuksia, minkä vuoksi korkotason nousut voivat haavoittaa Italian taloutta. Ne estävät myös julkisten varojen tuottavamman käytön ja rajoittavat julkisen talouden kykyä antaa automaattisten vakauttajien toimia tehokkaasti. Rakenteellisen perusmenosuhteen lisähillintä sen äskettäisen vakauttamisen jälkeen sekä kasvupotentiaalin lisääminen, myös julkisen talouden laadun parantamisen avulla, ovat avainasemassa, kun pyritään nopeasti supistamaan velkasuhdetta ja saattamaan julkinen talous kestävälle pohjalle.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 1,9 prosentista 1,5 prosenttiin vuonna 2008. Tämän jälkeen kasvu olisi vähäistä mutta vakaata ohjelmakauden loppupuolella, ja sen odotetaan nousevan 1,8 prosenttiin vuonna 2011. Viimeaikaisen kehityksen perusteella ohjelman kasvuoletus näyttää turhankin suotuisalta (2), koska kokonaistuotannon kasvusta vuonna 2008 odotetaan nykyisin selvästi ohjelmassa esitettyä vaatimattomampaa, millä voi olla vaikutuksia taloudellisen toiminnan määrään myös vuoden 2008 jälkeen. Myös ohjelman inflaatioennusteet vuodeksi 2008 vaikuttavat matalilta ja seuraavina vuosina realistisilta. Inflaatioennusteet ja taustalla oleva yksikkötyökustannusten kasvun kurissa pitäminen näyttävät vastaavan pyrkimyksiä hillitä Italian talouden kilpailukyvyn heikkenemistä. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2007 1,9 prosentista 1,5 prosenttiin vuonna 2008. Tämän jälkeen kasvu olisi vähäistä mutta vakaata ohjelmakauden loppupuolella, ja sen odotetaan nousevan 1,8 prosenttiin vuonna 2011. Viimeaikaisen kehityksen perusteella ohjelman kasvuoletus näyttää turhankin suotuisalta (2), koska kokonaistuotannon kasvusta vuonna 2008 odotetaan nykyisin selvästi ohjelmassa esitettyä vaatimattomampaa, millä voi olla vaikutuksia taloudellisen toiminnan määrään myös vuoden 2008 jälkeen. Myös ohjelman inflaatioennusteet vuodeksi 2008 vaikuttavat matalilta ja seuraavina vuosina realistisilta. Inflaatioennusteet ja taustalla oleva yksikkötyökustannusten kasvun kurissa pitäminen näyttävät vastaavan pyrkimyksiä hillitä Italian talouden kilpailukyvyn heikkenemistä.

| (4) | Vuoden 2007 tarkistetun vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa alijäämän ennakoitiin olevan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alhaisempia alijäämäennusteita tukivat vuoden 2007 BKT:n nimelliskasvun 1,8 prosenttiyksikön lisäys vuoden 2006 ohjelmaan verrattuna sekä korjaavien toimenpiteiden tehokas toteutus vuosina 2006 ja 2007. Tätä vaikutusta tasoittivat osittain noin 0,9 prosentin lisämenot suhteessa BKT:hen (pääasiassa sosiaalisia tulonsiirtoja ja pääomamenoja), joista tehtiin päätös vuoden 2007 kuluessa. Viimeaikaisten tietojen perusteella vuoden 2007 alijäämä näyttäisi olevan huomattavasti pienempi kuin syksyn ennusteessa oli arvioitu, eli reilusti alle perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Talousarvion toteutuminen vuonna 2007 vastaa neuvoston edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta 27. helmikuuta esittämään lausuntoon (3) sisältynyttä kehotusta korjata alijäämä. Julkisen talouden todennäköisesti erittäin hyvä toteutuma vuonna 2007 olisi voinut olla vielä parempi, jos edellä mainittuja lisämenoja ei olisi hyväksytty kyseisen vuoden aikana, joten sen ei voida katsoa vastaavan täysin kehotusta käyttää ennakoitua parempi julkisen talouden kehitys alijäämän supistamiseksi. Neuvosto toteaa, että vuoden 2007 talousarvion toteutus ei täysin noudata euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(4)

Vuoden 2007 tarkistetun vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun ohjelman tavoite oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteessa alijäämän ennakoitiin olevan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alhaisempia alijäämäennusteita tukivat vuoden 2007 BKT:n nimelliskasvun 1,8 prosenttiyksikön lisäys vuoden 2006 ohjelmaan verrattuna sekä korjaavien toimenpiteiden tehokas toteutus vuosina 2006 ja 2007. Tätä vaikutusta tasoittivat osittain noin 0,9 prosentin lisämenot suhteessa BKT:hen (pääasiassa sosiaalisia tulonsiirtoja ja pääomamenoja), joista tehtiin päätös vuoden 2007 kuluessa. Viimeaikaisten tietojen perusteella vuoden 2007 alijäämä näyttäisi olevan huomattavasti pienempi kuin syksyn ennusteessa oli arvioitu, eli reilusti alle perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Talousarvion toteutuminen vuonna 2007 vastaa neuvoston edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta 27. helmikuuta esittämään lausuntoon (3) sisältynyttä kehotusta korjata alijäämä. Julkisen talouden todennäköisesti erittäin hyvä toteutuma vuonna 2007 olisi voinut olla vielä parempi, jos edellä mainittuja lisämenoja ei olisi hyväksytty kyseisen vuoden aikana, joten sen ei voida katsoa vastaavan täysin kehotusta käyttää ennakoitua parempi julkisen talouden kehitys alijäämän supistamiseksi. Neuvosto toteaa, että vuoden 2007 talousarvion toteutus ei täysin noudata euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja.

| (5) | Ohjelman julkisen talouden strategialla pyritään julkisen talouden vakauttamiseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettuna ja ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Se ennakoidaan saavutettavan vuoteen 2011 mennessä. Edellistä ohjelmaa vastaavien talousnäkymien vallitessa vuosia 2008–2011 koskevat alijäämätavoitteet ovat säilyneet ennallaan. Vuodeksi 2008 ennustettu sopeutus on kuitenkin 0,5 prosenttiyksikköä alhaisempi suhteessa BKT:hen kuin edellisessä tarkistuksessa oli ennakoitu, koska ennallaan säilyneen tavoitteen taustalla on parempi lähtöasetelma. Julkisen talouden alijäämää pyritään supistamaan vain 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mutta sen jälkeen noin 0,75 prosenttiyksikköä vuosittain, jotta saavutettaisiin tasapaino vuonna 2011. Sopeutuksen tekijät on ilmoitettu vain vuodeksi 2008, jolloin alijäämää suunnitellaan supistettavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen lähinnä vähentämällä menoja.
  Vuodesta 2008 eteenpäin ohjelmassa esitetään vain vuosittain edellytettävän vakautuspaketin suuruus yleisellä tasolla julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi skenaariossa, jossa lainsäädäntö säilyy ennallaan, mutta vakautuksen tekijöitä ei täsmennetä. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 105 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli paljon yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan supistuvan noin 10 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman julkisen talouden strategialla pyritään julkisen talouden vakauttamiseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettuna ja ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Se ennakoidaan saavutettavan vuoteen 2011 mennessä. Edellistä ohjelmaa vastaavien talousnäkymien vallitessa vuosia 2008–2011 koskevat alijäämätavoitteet ovat säilyneet ennallaan. Vuodeksi 2008 ennustettu sopeutus on kuitenkin 0,5 prosenttiyksikköä alhaisempi suhteessa BKT:hen kuin edellisessä tarkistuksessa oli ennakoitu, koska ennallaan säilyneen tavoitteen taustalla on parempi lähtöasetelma. Julkisen talouden alijäämää pyritään supistamaan vain 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mutta sen jälkeen noin 0,75 prosenttiyksikköä vuosittain, jotta saavutettaisiin tasapaino vuonna 2011. Sopeutuksen tekijät on ilmoitettu vain vuodeksi 2008, jolloin alijäämää suunnitellaan supistettavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen lähinnä vähentämällä menoja.

Vuodesta 2008 eteenpäin ohjelmassa esitetään vain vuosittain edellytettävän vakautuspaketin suuruus yleisellä tasolla julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi skenaariossa, jossa lainsäädäntö säilyy ennallaan, mutta vakautuksen tekijöitä ei täsmennetä. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 105 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli paljon yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan supistuvan noin 10 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin alijäämää koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2008 asti, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Vaikka vuoden 2007 todennäköisesti positiivinen toteutuma näyttää luovan suotuisan perusvaikutuksen vuodeksi 2008, vuoden 2008 talousarviolaissa ennakoidaan, että odotettua paremmat säännölliset verotulot voidaan käyttää veroleikkausten rahoittamiseen, kun talousarvion tavoitteiden saavuttaminen on varmistunut. Viimeaikaisen taloudellisen kehityksen perusteella vuoden 2008 alijäämätoteutumaan vaikuttaa myös riski huomattavasti vähäisemmästä BKT:n kasvusta. Jos 2,2 prosentin alijäämätavoite suhteessa BKT:hen saavutetaan vuonna 2008, se saattaisi merkitä julkisen talouden rahoitusaseman ja rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä vuoteen 2007 nähden (4). Skenaario lainsäädännön ennallaan säilymisestä merkitsee sitä, että menokehitystä aliarvioidaan tuntuvasti. Tästä, samoin kuin siitä, että kyseiseen skenaarioon liittyvän välttämättömän vakautuspaketin tekijöistä ei anneta tietoja, aiheutuu selviä riskejä. Erityisesti menokehityksen hillitsemiseksi tarkoitettuja soveltuvia toimenpiteitä ei ole ilmoitettu. Näiden julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhteen kehitys voi olla vuodesta 2009 eteenpäin vähemmän suotuisaa kuin ohjelmassa on suunniteltu. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin alijäämää koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2008 asti, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Vaikka vuoden 2007 todennäköisesti positiivinen toteutuma näyttää luovan suotuisan perusvaikutuksen vuodeksi 2008, vuoden 2008 talousarviolaissa ennakoidaan, että odotettua paremmat säännölliset verotulot voidaan käyttää veroleikkausten rahoittamiseen, kun talousarvion tavoitteiden saavuttaminen on varmistunut. Viimeaikaisen taloudellisen kehityksen perusteella vuoden 2008 alijäämätoteutumaan vaikuttaa myös riski huomattavasti vähäisemmästä BKT:n kasvusta. Jos 2,2 prosentin alijäämätavoite suhteessa BKT:hen saavutetaan vuonna 2008, se saattaisi merkitä julkisen talouden rahoitusaseman ja rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä vuoteen 2007 nähden (4). Skenaario lainsäädännön ennallaan säilymisestä merkitsee sitä, että menokehitystä aliarvioidaan tuntuvasti. Tästä, samoin kuin siitä, että kyseiseen skenaarioon liittyvän välttämättömän vakautuspaketin tekijöistä ei anneta tietoja, aiheutuu selviä riskejä. Erityisesti menokehityksen hillitsemiseksi tarkoitettuja soveltuvia toimenpiteitä ei ole ilmoitettu. Näiden julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhteen kehitys voi olla vuodesta 2009 eteenpäin vähemmän suotuisaa kuin ohjelmassa on suunniteltu.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Riittävää varmuusmarginaalia, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, ei kuitenkaan välttämättä voida saavuttaa ennen vuotta 2010, ja ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei ehkä riitä varmistamaan sitä, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä, kuten ohjelmassa ennakoidaan. Vuonna 2008 rakenteellinen rahoitusasema uhkaa heikentyä merkittävästi, jollei vuoden 2007 ennustettua parempi lähtötilanne säily. Vuoden 2008 osalta julkisen talouden sopeutus ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi on riittämätön ja sitä olisi sen vuoksi kiristettävä, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi neuvosto toteaa, että finanssipolitiikan viritys ei vuonna 2008 vastaa euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja, joissa edellytetään, että vuoden 2008 finanssipolitiikka laaditaan huolellisesti sopeutuksen vauhdittamiseksi kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vuodesta 2009 alkaen ohjelman mukaista finanssipolitiikan viritystä olisi tuettava toimenpitein. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde ei ehkä vähene riittävää vauhtia kohti viitearvoa ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Riittävää varmuusmarginaalia, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, ei kuitenkaan välttämättä voida saavuttaa ennen vuotta 2010, ja ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei ehkä riitä varmistamaan sitä, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakauden loppuun mennessä, kuten ohjelmassa ennakoidaan. Vuonna 2008 rakenteellinen rahoitusasema uhkaa heikentyä merkittävästi, jollei vuoden 2007 ennustettua parempi lähtötilanne säily. Vuoden 2008 osalta julkisen talouden sopeutus ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi on riittämätön ja sitä olisi sen vuoksi kiristettävä, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi neuvosto toteaa, että finanssipolitiikan viritys ei vuonna 2008 vastaa euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä finanssipolitiikan suuntaviivoja, joissa edellytetään, että vuoden 2008 finanssipolitiikka laaditaan huolellisesti sopeutuksen vauhdittamiseksi kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Vuodesta 2009 alkaen ohjelman mukaista finanssipolitiikan viritystä olisi tuettava toimenpitein. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde ei ehkä vähene riittävää vauhtia kohti viitearvoa ohjelmakaudella.

| (8) | Italian julkisen talouden kestävyyteen liittyvä riski on keskisuuri. Väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja erityisesti hyväksyttyjen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenojen kasvu on alle EU:n keskiarvon. Eläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen on kuitenkin yhä EU:n korkeimpia, ja ennusteet perustuvat siihen oletukseen, että hiljattain hyväksytyt uudistukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti, erityisesti sen osalta, että vakuutusmatemaattisia kertoimia sovelletaan vuodesta 2010 nykyisessä lainsäädännössä säädetyllä tavalla ja poikkeamatta uudistetun eläkejärjestelmän perustana olevasta maksuperusteisuusperiaatteesta. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta ei edelleenkään riitä kokonaan kattamaan tulevia menopaineita, vaikka parempi toteutuma otetaan huomioon. Lisäksi julkinen velka ylittää nykyään reilusti perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, ja sen vähentämiseen on saatava suuri perusylijäämä, joka säilyy suurena pitkän ajan. |
| --- | --- |

(8)

Italian julkisen talouden kestävyyteen liittyvä riski on keskisuuri. Väestön ikääntymisestä julkiselle taloudelle aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja erityisesti hyväksyttyjen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenojen kasvu on alle EU:n keskiarvon. Eläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen on kuitenkin yhä EU:n korkeimpia, ja ennusteet perustuvat siihen oletukseen, että hiljattain hyväksytyt uudistukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti, erityisesti sen osalta, että vakuutusmatemaattisia kertoimia sovelletaan vuodesta 2010 nykyisessä lainsäädännössä säädetyllä tavalla ja poikkeamatta uudistetun eläkejärjestelmän perustana olevasta maksuperusteisuusperiaatteesta. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelma lähtöasetelmaa parempi, lieventää omalta osaltaan vaikutuksia, joita ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta ei edelleenkään riitä kokonaan kattamaan tulevia menopaineita, vaikka parempi toteutuma otetaan huomioon. Lisäksi julkinen velka ylittää nykyään reilusti perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, ja sen vähentämiseen on saatava suuri perusylijäämä, joka säilyy suurena pitkän ajan.

| (9) | Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Erityisesti kertomuksessa esitetty julkisen talouden kehitys ja finanssipolitiikan strategia vastaavat kehitystä ja strategiaa, jotka on esitetty tarkemmin vakausohjelmassa. Ohjelman julkisen talouden ennusteissa otetaan selkeästi vaikkakaan ei järjestelmällisesti huomioon kertomuksessa suunniteltujen niiden rakenneuudistustoimien, joilla on välittömiä talousarviovaikutuksia, vaikutukset julkiseen talouteen. Näitä toimia ovat 23 päivänä heinäkuuta 2007 tehtyyn hyvinvointia, kilpailukykyä ja työmarkkinoita koskevaan sopimuspöytäkirjaan sisältyvä paketti sekä eräät toimet tutkimuksen ja kehityksen alalla. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma on täysin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen mukainen. Erityisesti kertomuksessa esitetty julkisen talouden kehitys ja finanssipolitiikan strategia vastaavat kehitystä ja strategiaa, jotka on esitetty tarkemmin vakausohjelmassa. Ohjelman julkisen talouden ennusteissa otetaan selkeästi vaikkakaan ei järjestelmällisesti huomioon kertomuksessa suunniteltujen niiden rakenneuudistustoimien, joilla on välittömiä talousarviovaikutuksia, vaikutukset julkiseen talouteen. Näitä toimia ovat 23 päivänä heinäkuuta 2007 tehtyyn hyvinvointia, kilpailukykyä ja työmarkkinoita koskevaan sopimuspöytäkirjaan sisältyvä paketti sekä eräät toimet tutkimuksen ja kehityksen alalla.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenmaille annettuja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Italian olisi pitänyt noudattaa kunnianhimoisempaa vakauttamisstrategiaa, koska suhdanteet ja julkinen talous ovat kehittyneet suotuisasti. Julkisen talouden laadun parantamiseksi käynnistettyjä toimenpiteitä ovat talousarvion luokituksen muuttaminen ja menojen uudelleenarviointi. Lisätoimenpiteitä perusmenojen nykyisen kasvusuuntauksen hillitsemiseksi ja julkisen talouden tehon ja kustannustehokkuuden parantamiseksi ei toistaiseksi ole esitetty. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategian yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenmaille annettuja maakohtaisia finanssipolitiikan suosituksia. Italian olisi pitänyt noudattaa kunnianhimoisempaa vakauttamisstrategiaa, koska suhdanteet ja julkinen talous ovat kehittyneet suotuisasti. Julkisen talouden laadun parantamiseksi käynnistettyjä toimenpiteitä ovat talousarvion luokituksen muuttaminen ja menojen uudelleenarviointi. Lisätoimenpiteitä perusmenojen nykyisen kasvusuuntauksen hillitsemiseksi ja julkisen talouden tehon ja kustannustehokkuuden parantamiseksi ei toistaiseksi ole esitetty.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelma soveltuu liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä, mikä arvioidaan saavutettavan reilulla marginaalilla. Julkisen talouden toteutuman ennakoidaan olevan odotuksia parempi suhdanteiden ja julkisen talouden suotuisan kehityksen ansiosta. Tulos olisi voinut olla vielä parempi, jos vuoden aikana ei olisi hyväksytty lisämenoja. Vuonna 2008 rakenteellinen rahoitusasema uhkaa heikentyä merkittävästi, jollei vuonna 2007 ennustettua parempi lähtötilanne säily. Suunniteltu sopeutus kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta painottuu ohjelman loppuvuosiin. Ohjelmassa ei esitetä tietoja julkisen talouden vakauttamisstrategian tekijöistä vuoden 2008 jälkeen, mikä haittaa ohjelman asianmukaista arviointia. Erityisesti menokehityksen hillitsemiseksi tarkoitettuja soveltuvia toimenpiteitä ei ole ilmoitettu. Näiden riskien perusteella keskipitkän aikavälin tavoitetta ei ehkä saavuteta vuoteen 2011 mennessä kuten ohjelmassa on suunniteltu, ja velkasuhde ei ehkä supistu riittävästi kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden kestävyyden kannalta Italialla on keskisuuri riski, mutta tämä arvio perustuu siihen, että eläkeuudistukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti.

Edellä esitetyn arvion ja 28 päivänä heinäkuuta 2005 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella Italiaa kehotetaan:

| i) | hyödyntämään vuoden 2007 myönteiset tulokset, kiristämään julkisen talouden tavoitetta vuodeksi 2008, jotta varmistetaan kunnianhimoisen sopeutuksen toteutuminen, sekä sen jälkeen toteuttamaan suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen erityisin toimenpitein sen varmistamiseksi, että eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on riittävää, jotta se saavutetaan ohjelmakauden aikana ja velanmaksutahtia voitaisiin näin nopeuttaa; |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään vuoden 2007 myönteiset tulokset, kiristämään julkisen talouden tavoitetta vuodeksi 2008, jotta varmistetaan kunnianhimoisen sopeutuksen toteutuminen, sekä sen jälkeen toteuttamaan suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen erityisin toimenpitein sen varmistamiseksi, että eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on riittävää, jotta se saavutetaan ohjelmakauden aikana ja velanmaksutahtia voitaisiin näin nopeuttaa;

| ii) | erittäin korkean julkisen velka-asteen huomioon ottaen panemaan eläkeuudistukset, myös suunniteltu säännöllinen vakuutusmatemaattinen tarkistus, kaikilta osin täytäntöön, jotta vältetään merkittävä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu; ja |
| --- | --- |

ii)

erittäin korkean julkisen velka-asteen huomioon ottaen panemaan eläkeuudistukset, myös suunniteltu säännöllinen vakuutusmatemaattinen tarkistus, kaikilta osin täytäntöön, jotta vältetään merkittävä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu; ja

| iii) | selvittämään tarkasti julkisen talouden strategiaa keskipitkällä aikavälillä vakaus- ja kasvusopimuksen ja sen käytännesääntöjen mukaisesti, jatkamaan ponnisteluja julkisen talouden laadun parantamiseksi keskittymällä sen tekijöihin, sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät menojen valvomiseksi ja tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

iii)

selvittämään tarkasti julkisen talouden strategiaa keskipitkällä aikavälillä vakaus- ja kasvusopimuksen ja sen käytännesääntöjen mukaisesti, jatkamaan ponnisteluja julkisen talouden laadun parantamiseksi keskittymällä sen tekijöihin, sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät menojen valvomiseksi ja tarkastamiseksi.

Neuvosto toteaa myös, että tällaiset toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,9 | 1,9 | 1,4 | 1,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,2 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Tuotantokuilu (6)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2007 (7) | – 1,1 | – 0,8 | – 0,9 | – 1,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 1,9 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,8 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 4,4 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 | – 4,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,1 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 3,9 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,9 | – 1,9 | – 1,9 | – 1,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,7 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,7 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 106,8 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| KOM marraskuu 2007 | 106,8 | 104,3 | 102,9 | 101,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

1,9

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

KOM marraskuu 2007

1,9

1,9

1,4

1,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2007

2,2

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

KOM marraskuu 2007

2,2

1,9

2,0

1,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

Tuotantokuilu (6)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

KOM marraskuu 2007 (7)

– 1,1

– 0,8

– 0,9

– 1,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 1,9

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

KOM marraskuu 2007

– 1,9

– 1,6

– 1,5

– 1,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 2,3

– 2,0

– 2,0

– 2,0

– 1,9

– 1,8

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 4,4

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

KOM marraskuu 2007

– 4,4

– 2,3

– 2,3

– 2,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,1

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

KOM marraskuu 2007

0,1

2,5

2,4

2,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 3,9

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM marraskuu 2007

– 3,9

– 1,9

– 1,9

– 1,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,7

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

KOM marraskuu 2007

– 2,7

– 2,0

– 2,0

– 1,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

106,8

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

KOM marraskuu 2007

106,8

104,3

102,9

101,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 70, 27.3.2007, s. 17.

(4)  Tämä koskee erityisesti rakenteellista rahoitusasemaa. Joulukuun 31 päivänä 2007 hyväksytty toimenpide lakkauttaa veronkerääjien velvollisuus maksaa viranomaisille etukäteen tietty määrä seuraavana vuonna perittävistä veroista saattaa vaikuttaa negatiivisesti (0,3 % suhteessa BKT:hen) julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 2007. Toimenpide ei kuitenkaan vaikuttaisi rakenteelliseen rahoitusasemaan vuonna 2007, koska se on kertaluonteinen.

(5)  Esimerkiksi talousarviota ei ole jaoteltu vuosille 2009–2011 asetettujen alijäämätavoitteiden mukaisesti.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,5 % vuonna 2006, 1,6 % vuonna 2007, 1,5 % vuonna 2008 ja 1,7 % vuonna 2009.

(8)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan 1,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (alijäämää supistavaa), 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (alijäämää supistavaa) ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosittain vuodesta 2008 alkaen (alijäämää supistavaa).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/34

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2012

(2008/C 49/09)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Ranskan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2012 eli ajanjakson, joka vastaa hallitusohjelmaa mutta on vuoden vaadittua viitekautta pidempi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Ranskan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2012 eli ajanjakson, joka vastaa hallitusohjelmaa mutta on vuoden vaadittua viitekautta pidempi.

| (2) | Kokonaistuotanto kasvoi vuosina 2001–2005 keskimäärin hieman yli 1,5 prosenttia vuodessa. Tämä vastasi euroalueen keskimääräistä kasvua. Inflaatio puolestaan oli hieman euroalueen keskiarvoa pienempi. BKT:n kasvuvauhti on vuodesta 2006 alkaen ollut Ranskassa euroalueen keskiarvoa alempi selvien rakenteellisten ongelmien ja niistä johtuvan heikomman kilpailukyvyn vuoksi. Vaikka työttömyysaste on laskenut vuodesta 2005 alkaen, se on edelleen selvästi euroalueen keskiarvoa korkeampi, ja työllisyysaste ja tehtyjen työtuntien määrä ovat vieläkin alhaisia.
  Hallituksen hyväksymät toimenpiteet ja seuraaville viidelle vuodelle suunnittelemat laajat työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistukset voisivat, jos ne pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, parantaa potentiaalista kasvua ja kilpailukykyä sekä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Julkisen talouden alijäämä ja velkasuhde ovat edelleen korkeita, vaikkakin laskusuunnassa. Ranskan menot suhteessa BKT:hen ovat edelleen euroalueen suurimmat huolimatta viimeaikaisista toimenpiteistä, joilla on pyritty hillitsemään menoja muun muassa sosiaaliturvan alalla, ja sen alijäämä on edelleen melko lähellä viitearvoa eli 3:a prosenttia suhteessa BKT:hen. Ranskan suunnitelmat toteuttaa uudistuksia, joilla parannetaan potentiaalista kasvua ja Ranskan talouden kilpailukykyä ja tuetaan osaltaan julkisen talouden vakauttamista sekä hillitään menoja määrätietoisesti kaikilla julkisen sektorin tasoilla tehostamalla sen toimintaa, auttanevat osaltaan vastaamaan tulevien vuosien keskeisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Kokonaistuotanto kasvoi vuosina 2001–2005 keskimäärin hieman yli 1,5 prosenttia vuodessa. Tämä vastasi euroalueen keskimääräistä kasvua. Inflaatio puolestaan oli hieman euroalueen keskiarvoa pienempi. BKT:n kasvuvauhti on vuodesta 2006 alkaen ollut Ranskassa euroalueen keskiarvoa alempi selvien rakenteellisten ongelmien ja niistä johtuvan heikomman kilpailukyvyn vuoksi. Vaikka työttömyysaste on laskenut vuodesta 2005 alkaen, se on edelleen selvästi euroalueen keskiarvoa korkeampi, ja työllisyysaste ja tehtyjen työtuntien määrä ovat vieläkin alhaisia.

Hallituksen hyväksymät toimenpiteet ja seuraaville viidelle vuodelle suunnittelemat laajat työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistukset voisivat, jos ne pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, parantaa potentiaalista kasvua ja kilpailukykyä sekä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Julkisen talouden alijäämä ja velkasuhde ovat edelleen korkeita, vaikkakin laskusuunnassa. Ranskan menot suhteessa BKT:hen ovat edelleen euroalueen suurimmat huolimatta viimeaikaisista toimenpiteistä, joilla on pyritty hillitsemään menoja muun muassa sosiaaliturvan alalla, ja sen alijäämä on edelleen melko lähellä viitearvoa eli 3:a prosenttia suhteessa BKT:hen. Ranskan suunnitelmat toteuttaa uudistuksia, joilla parannetaan potentiaalista kasvua ja Ranskan talouden kilpailukykyä ja tuetaan osaltaan julkisen talouden vakauttamista sekä hillitään menoja määrätietoisesti kaikilla julkisen sektorin tasoilla tehostamalla sen toimintaa, auttanevat osaltaan vastaamaan tulevien vuosien keskeisiin haasteisiin.

| (3) | Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: varovainen ja optimistinen kasvuskenaario. Varovaista kasvuskenaariota pidetään viiteskenaariona, johon julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat. Sen mukaan kokonaistuotannon kasvu nousee vuoden 2007 2 prosentista 2–2,5 prosenttiin vuonna 2008 ja 2,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämä on enemmän kuin komission yksiköiden arvio, jonka mukaan potentiaalinen kasvu on vain hieman yli 2 prosenttia. Suunnitellut kasvua vauhdittavat työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistukset lisäävät asteittain kasvupotentiaalia, jonka suuruuteen ja ajoitukseen liittyy epävarmuustekijöitä. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) komissionkin skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin kasvuennusteisiin erityisesti vuoden 2009 osalta. Siksi on olemassa vaara, että kasvu on ohjelmassa ennakoitua heikompaa keskipitkällä aikavälillä, koska oletukset kansainvälisen tilanteen kehittymisestä ovat jokseenkin suotuisat. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: varovainen ja optimistinen kasvuskenaario. Varovaista kasvuskenaariota pidetään viiteskenaariona, johon julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat. Sen mukaan kokonaistuotannon kasvu nousee vuoden 2007 2 prosentista 2–2,5 prosenttiin vuonna 2008 ja 2,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämä on enemmän kuin komission yksiköiden arvio, jonka mukaan potentiaalinen kasvu on vain hieman yli 2 prosenttia. Suunnitellut kasvua vauhdittavat työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistukset lisäävät asteittain kasvupotentiaalia, jonka suuruuteen ja ajoitukseen liittyy epävarmuustekijöitä. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) komissionkin skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin kasvuennusteisiin erityisesti vuoden 2009 osalta. Siksi on olemassa vaara, että kasvu on ohjelmassa ennakoitua heikompaa keskipitkällä aikavälillä, koska oletukset kansainvälisen tilanteen kehittymisestä ovat jokseenkin suotuisat.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudessa tarkistetussa ohjelmassa alijäämän odotetaan olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ennakoimattomat tulot, jotka ovat osittain seurausta vuoden 2006 odotettua suurempien tulojen aiheuttamasta positiivisesta perusvaikutuksesta, kompensoivat pääpiirteittäin kasvun vauhdittamiseksi kesällä hyväksytystä veropaketista (sisältää pääasiassa veronalennuksia) aiheutuvat kustannukset ja erityisesti talousarvioon otettua suuremman menonlisäyksen (erityisesti terveydenhuollossa huolimatta toteutetuista oikaisutoimista kansallisen sairausvakuutuksen menotavoitteen (ONDAM) ylittymisen korjaamiseksi sen jälkeen, kun valvontakomitea oli havainnut menokurin höltymistä kesäkuussa 2007). Näin ollen voidaan katsoa, että vaikka edellisessä tarkistetussa ohjelmassa asetettu julkisen talouden tavoite mahdollisesti saavutettaisiinkin, talousarvion toteutuksessa vuonna 2007 on noudatettu ainoastaan osittain edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta 27 päivänä helmikuuta 2007 annetun neuvoston lausunnon (3) kehotusta hyödyntää vahvoja kasvunäkymiä ja vuoden 2006 odotettua paremman julkisen talouden toteuman positiivista perusvaikutusta ja etupainottaa keskipitkän aikavälin tavoitteisiin tähtäävää sopeutusuraa (...), jotta (tavoitteet) voidaan saavuttaa suunnitellusti vuoteen 2010 mennessä, ja erityisesti varmistaa, että ”vuoden 2007 talousarvio toteutetaan kokonaisuudessaan ja tehokkaasti ja että käytetään kaikki mahdollisuudet vauhdittaa rakenteellista sopeutusta”. Neuvosto panee myös merkille, että talousarvion toteutus ei näyttäisi olevan yhdenmukainen kaikkien euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen kanssa, sillä ennakoimattomia lisätuloja käytettiin osittain verovähennyksiin ja budjetoitua suurempiin menoihin. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Uudessa tarkistetussa ohjelmassa alijäämän odotetaan olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ennakoimattomat tulot, jotka ovat osittain seurausta vuoden 2006 odotettua suurempien tulojen aiheuttamasta positiivisesta perusvaikutuksesta, kompensoivat pääpiirteittäin kasvun vauhdittamiseksi kesällä hyväksytystä veropaketista (sisältää pääasiassa veronalennuksia) aiheutuvat kustannukset ja erityisesti talousarvioon otettua suuremman menonlisäyksen (erityisesti terveydenhuollossa huolimatta toteutetuista oikaisutoimista kansallisen sairausvakuutuksen menotavoitteen (ONDAM) ylittymisen korjaamiseksi sen jälkeen, kun valvontakomitea oli havainnut menokurin höltymistä kesäkuussa 2007). Näin ollen voidaan katsoa, että vaikka edellisessä tarkistetussa ohjelmassa asetettu julkisen talouden tavoite mahdollisesti saavutettaisiinkin, talousarvion toteutuksessa vuonna 2007 on noudatettu ainoastaan osittain edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta 27 päivänä helmikuuta 2007 annetun neuvoston lausunnon (3) kehotusta hyödyntää vahvoja kasvunäkymiä ja vuoden 2006 odotettua paremman julkisen talouden toteuman positiivista perusvaikutusta ja etupainottaa keskipitkän aikavälin tavoitteisiin tähtäävää sopeutusuraa (...), jotta (tavoitteet) voidaan saavuttaa suunnitellusti vuoteen 2010 mennessä, ja erityisesti varmistaa, että ”vuoden 2007 talousarvio toteutetaan kokonaisuudessaan ja tehokkaasti ja että käytetään kaikki mahdollisuudet vauhdittaa rakenteellista sopeutusta”. Neuvosto panee myös merkille, että talousarvion toteutus ei näyttäisi olevan yhdenmukainen kaikkien euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen kanssa, sillä ennakoimattomia lisätuloja käytettiin osittain verovähennyksiin ja budjetoitua suurempiin menoihin.

| (5) | Tarkistetussa vakausohjelmassa julkisen talouden strategian päätavoitteena on karsia huomattavasti julkisia menoja tilanteessa, jossa kasvun odotetaan voimistuvan hyväksyttyjen ja kaavailtujen rakenteellisten uudistusten ansiosta, jotta saavutettaisiin keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) viimeistään vuonna 2012.
  Viiteskenaarion mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu hieman vuonna 2008 (vuoden 2007 2,4 prosentista 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen) ja sen jälkeen nopeammin (0,6 prosenttiyksikköä vuodessa), kunnes tasapaino saavutetaan vuonna 2012. Samaan aikaan perusylijäämä nousee vuosien 2007 ja 2012 välillä 0,2 prosentista 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa lykätään suotuisammista makrotaloudellisista kasvuennusteista ja julkisen talouden paremmasta alkuasetelmasta huolimatta edellisessä tarkistetussa ohjelmassa, jossa tavoitevuosi keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiselle oli 2010, suunniteltua sopeutusta. Rakenteellinen sopeuttaminen on ohjelman ensimmäisenä vuonna hyvin rajoitettua ja jakautuu pidemmälle kaudelle. Alijäämää on tarkoitus supistaa täysin menoperusteisesti. Menojen suunnitellaan laskevan lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Myös tulot laskevat jonkin verran suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009, mutta vakiintuvat sen jälkeen. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 64,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän yli 4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella ja saavuttavan viitearvon vuonna 2012. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetussa vakausohjelmassa julkisen talouden strategian päätavoitteena on karsia huomattavasti julkisia menoja tilanteessa, jossa kasvun odotetaan voimistuvan hyväksyttyjen ja kaavailtujen rakenteellisten uudistusten ansiosta, jotta saavutettaisiin keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) viimeistään vuonna 2012.

Viiteskenaarion mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu hieman vuonna 2008 (vuoden 2007 2,4 prosentista 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen) ja sen jälkeen nopeammin (0,6 prosenttiyksikköä vuodessa), kunnes tasapaino saavutetaan vuonna 2012. Samaan aikaan perusylijäämä nousee vuosien 2007 ja 2012 välillä 0,2 prosentista 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa lykätään suotuisammista makrotaloudellisista kasvuennusteista ja julkisen talouden paremmasta alkuasetelmasta huolimatta edellisessä tarkistetussa ohjelmassa, jossa tavoitevuosi keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiselle oli 2010, suunniteltua sopeutusta. Rakenteellinen sopeuttaminen on ohjelman ensimmäisenä vuonna hyvin rajoitettua ja jakautuu pidemmälle kaudelle. Alijäämää on tarkoitus supistaa täysin menoperusteisesti. Menojen suunnitellaan laskevan lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Myös tulot laskevat jonkin verran suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009, mutta vakiintuvat sen jälkeen. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 64,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli yli perustamissopimuksen 60 prosentin viitearvon, ennustetaan vähenevän yli 4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella ja saavuttavan viitearvon vuonna 2012.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua heikompi. Makrotalouden skenaario, jonka lähtökohtana on hyvä kansainvälinen tilanne, on suotuisa koko ohjelmakauden ajan. Tämä on jossain määrin kytköksissä siihen, että skenaariossa luotetaan rakenteellisten uudistusten toteuttamiseen, mukaan lukien erityiseläkejärjestelmien uudistaminen ja työsopimusten tarkistaminen, joista on jo pääpiirteittäin sovittu, sekä lisäksi vielä muita uudistuksia, joista ei ole vielä päätetty. Rakenteelliset toimet olisi pantava täytäntöön määrätietoisesti, jotta niiden vaikutus kasvupotentiaaliin olisi optimaalinen. Menopuolella menojen karsimista tuetaan lähiaikoina joillakin konkreettisilla toimenpiteillä (esimerkiksi potilailta perittävä vähimmäismaksu tiettyjen terveydenhuoltomenojen kattamiseksi ja eläkkeelle siirtyvien virkamiesten korvaaminen vain osittain julkishallinnossa).
  Keskipitkällä aikavälillä, jolloin vakauttamisen odotetaan edistyvän määrätietoisemmin, keväällä 2008 päätettävästä kauden 2009–2011 julkisten politiikkojen yleistarkistuksesta, jonka pitäisi johtaa rakenneuudistuksiin kaikilla julkisten menojen aloilla, pitäisi olla hyötyä, mutta koska täsmällisistä toimenpiteistä ei vielä ole päätetty, niiden vaikutus julkiseen talouteen on epävarma. Menojen hillitsemistä voi osaltaan auttaa valtion menoihin sovellettavan säännön ulottaminen koskemaan myös paikallishallinnolle kohdistuvia tulonsiirtoja. Paikallishallinnon ja sosiaaliturvan menot muodostavat edelleen riskin julkisen talouden kokonaismenojen kannalta. Myös velkasuhde voi näiden julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi muodostua ohjelmassa suunniteltua suuremmaksi. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua heikompi. Makrotalouden skenaario, jonka lähtökohtana on hyvä kansainvälinen tilanne, on suotuisa koko ohjelmakauden ajan. Tämä on jossain määrin kytköksissä siihen, että skenaariossa luotetaan rakenteellisten uudistusten toteuttamiseen, mukaan lukien erityiseläkejärjestelmien uudistaminen ja työsopimusten tarkistaminen, joista on jo pääpiirteittäin sovittu, sekä lisäksi vielä muita uudistuksia, joista ei ole vielä päätetty. Rakenteelliset toimet olisi pantava täytäntöön määrätietoisesti, jotta niiden vaikutus kasvupotentiaaliin olisi optimaalinen. Menopuolella menojen karsimista tuetaan lähiaikoina joillakin konkreettisilla toimenpiteillä (esimerkiksi potilailta perittävä vähimmäismaksu tiettyjen terveydenhuoltomenojen kattamiseksi ja eläkkeelle siirtyvien virkamiesten korvaaminen vain osittain julkishallinnossa).

Keskipitkällä aikavälillä, jolloin vakauttamisen odotetaan edistyvän määrätietoisemmin, keväällä 2008 päätettävästä kauden 2009–2011 julkisten politiikkojen yleistarkistuksesta, jonka pitäisi johtaa rakenneuudistuksiin kaikilla julkisten menojen aloilla, pitäisi olla hyötyä, mutta koska täsmällisistä toimenpiteistä ei vielä ole päätetty, niiden vaikutus julkiseen talouteen on epävarma. Menojen hillitsemistä voi osaltaan auttaa valtion menoihin sovellettavan säännön ulottaminen koskemaan myös paikallishallinnolle kohdistuvia tulonsiirtoja. Paikallishallinnon ja sosiaaliturvan menot muodostavat edelleen riskin julkisen talouden kokonaismenojen kannalta. Myös velkasuhde voi näiden julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi muodostua ohjelmassa suunniteltua suuremmaksi.

| (7) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty riskien arviointi ja se, että rakenteellinen rahoitusasema tuskin paranee vuonna 2008 ja senkin jälkeen paranee lähes 0,5 prosenttiyksikköä keskimäärin vuodessa suhteessa BKT:hen, ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista aiemmassa ohjelmassa suunnitellun mukaisesti eikä ehkä ole riittävä sen saavuttamiseksi edes vuonna 2012 ohjelman mukaisesti. Neuvosto panee lisäksi merkille, että finanssipolitiikka ei vastaa euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä suuntaviivoja. Riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, saavutetaan ohjelman mukaan vuonna 2009. Julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi se voitaisiin saavuttaa myöhemmin. Ohjelmassa esitetty sopeutus ei vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista vähimmäistasoa, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, johtuen erityisesti riittämättömästä sopeutuksesta vuonna 2008. Neuvosto toteaa, että tämä ei vastaa euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä suuntaviivoja. Kun otetaan huomioon alijäämää koskeviin ennusteisiin liittyvät edellä mainitut riskit, velkasuhde ei ohjelmakauden aikana ehkä vähene riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty riskien arviointi ja se, että rakenteellinen rahoitusasema tuskin paranee vuonna 2008 ja senkin jälkeen paranee lähes 0,5 prosenttiyksikköä keskimäärin vuodessa suhteessa BKT:hen, ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista aiemmassa ohjelmassa suunnitellun mukaisesti eikä ehkä ole riittävä sen saavuttamiseksi edes vuonna 2012 ohjelman mukaisesti. Neuvosto panee lisäksi merkille, että finanssipolitiikka ei vastaa euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä suuntaviivoja. Riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, saavutetaan ohjelman mukaan vuonna 2009. Julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi se voitaisiin saavuttaa myöhemmin. Ohjelmassa esitetty sopeutus ei vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista vähimmäistasoa, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, johtuen erityisesti riittämättömästä sopeutuksesta vuonna 2008. Neuvosto toteaa, että tämä ei vastaa euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymiä suuntaviivoja. Kun otetaan huomioon alijäämää koskeviin ennusteisiin liittyvät edellä mainitut riskit, velkasuhde ei ohjelmakauden aikana ehkä vähene riittävästi kohti viitearvoa.

| (8) | Ranskan julkisen talouden kestävyyteen liittyvä riski on keskisuuri. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat hieman EU:n keskiarvoa vähäisemmät, sillä eläkemenojen kasvu on jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta hieman pienempi. Vaikka julkisen talouden rahoitusasema on kohentunut viime vuodesta, ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 rahoitusasema on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle, jopa ennen kuin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset otetaan huomioon. Lisäksi bruttovelan tämänhetkinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttaminen vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Ranskan julkisen talouden kestävyyteen liittyvä riski on keskisuuri. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat hieman EU:n keskiarvoa vähäisemmät, sillä eläkemenojen kasvu on jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta hieman pienempi. Vaikka julkisen talouden rahoitusasema on kohentunut viime vuodesta, ohjelmassa arvioitu vuoden 2007 rahoitusasema on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle, jopa ennen kuin väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset otetaan huomioon. Lisäksi bruttovelan tämänhetkinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttaminen vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Molemmissa ohjelmissa esitellään hallituksen laajakantoinen uudistusohjelma, joka sisältää työmarkkinoiden uudistuksen, julkishallinnon uudelleenorganisoinnin ja yritysten kilpailuedellytysten parantamisen. Hallitus on toistaiseksi hyväksynyt yliopistouudistuksen, lisäkannustimia yritysten harjoittamalle tutkimustoiminnalle sekä ylitöiden verotuksen poistamisen, vähittäiskaupan alan uudistuksen (loi Galland) ja sopinut erityiseläkejärjestelmien uudistamisesta ja ANPE:n (työttömyysvirasto) ja Unedicin (työttömyyskassan) yhdistämisestä. Muita meneillään olevia uudistuksia ovat muiden muassa eläkejärjestelmän ja työmarkkinoiden uudistamisen jatkaminen esimerkiksi muuttamalla työsopimusjärjestelmää sekä Ranskan talouden nykyaikaistaminen nk. Attalin työryhmän ehdotusten pohjalta. Täytäntöönpanokertomus kattaa enemmän aiheita, kun taas vakausohjelmassa on enemmän tietoa viimeaikaisesta kehityksestä. Kummassakaan ohjelmassa ei esitetä järjestelmällisiä tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia (tai säästöjä) tärkeimmistä kaavailluista uudistuksista seuraa, vaikka niiden ilmoitetaan tukevan julkisen talouden vakauttamista vakausohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Molemmissa ohjelmissa esitellään hallituksen laajakantoinen uudistusohjelma, joka sisältää työmarkkinoiden uudistuksen, julkishallinnon uudelleenorganisoinnin ja yritysten kilpailuedellytysten parantamisen. Hallitus on toistaiseksi hyväksynyt yliopistouudistuksen, lisäkannustimia yritysten harjoittamalle tutkimustoiminnalle sekä ylitöiden verotuksen poistamisen, vähittäiskaupan alan uudistuksen (loi Galland) ja sopinut erityiseläkejärjestelmien uudistamisesta ja ANPE:n (työttömyysvirasto) ja Unedicin (työttömyyskassan) yhdistämisestä. Muita meneillään olevia uudistuksia ovat muiden muassa eläkejärjestelmän ja työmarkkinoiden uudistamisen jatkaminen esimerkiksi muuttamalla työsopimusjärjestelmää sekä Ranskan talouden nykyaikaistaminen nk. Attalin työryhmän ehdotusten pohjalta. Täytäntöönpanokertomus kattaa enemmän aiheita, kun taas vakausohjelmassa on enemmän tietoa viimeaikaisesta kehityksestä. Kummassakaan ohjelmassa ei esitetä järjestelmällisiä tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia (tai säästöjä) tärkeimmistä kaavailluista uudistuksista seuraa, vaikka niiden ilmoitetaan tukevan julkisen talouden vakauttamista vakausohjelman mukaisesti.

| (10) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategiaan sisältyviä maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenvaltioille annettuja finanssipolitiikan suosituksia. Ranska tuskin saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuoteen 2010 mennessä, ja julkisen velkasuhteen suuruusluokka on edelleen epätyydyttävän korkea. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa osittain Lissabonin strategiaan sisältyviä maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja ja euroalueen jäsenvaltioille annettuja finanssipolitiikan suosituksia. Ranska tuskin saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuoteen 2010 mennessä, ja julkisen velkasuhteen suuruusluokka on edelleen epätyydyttävän korkea.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä johtopäätöksenä voidaan todeta, että julkisen talouden vakauttaminen ja velan supistuminen on ollut merkittävästi aiempaa hitaampaa vuonna 2007 ja että niiden ei kaavailla tulevina vuosina, etenkään vuonna 2008, edistyvän yhtä kunnianhimoisesti kuin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa suunniteltiin. Suunniteltu vakauttaminen painottuu ohjelmakauden loppuun, ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen menoperusteisen sopeutuksen avulla ajoittuu vuoteen 2012 vuoden 2010 sijaan todennäköisemmässä Ranskan viranomaisten esittämistä kahdesta makrotalouden skenaariosta. Tähänkin sopeutusuraan kohdistuu kuitenkin huomattavia riskejä. Kesällä 2007 hyväksytyt veronalennukset ovat jo alkaneet vaikuttaa julkiseen talouteen. Samaan aikaan viranomaiset ovat hyväksyneet toimenpiteitä julkisten menojen hillitsemiseksi vuonna 2008 erityisesti sosiaaliturvan alalla, laajentaneet valtion menoihin sovellettavien sääntöjen kattavuutta ja ryhtyneet toteuttamaan rakenneuudistuksia. Rakenneuudistukset ovat välttämättömiä potentiaalisen kasvun lisäämiseksi, kilpailukyvyn parantamiseksi ja julkisen talouden vakauttamisprosessin tukemiseksi. Ohjelmakauden kunnianhimoisia menosuhteen alentamissuunnitelmia tukevista toimenpiteistä ei kuitenkaan ole vielä päätetty yksityiskohtaisesti eikä pantu täytäntöön. Myös ohjelman tavoitteisiin liittyy riskejä. Riskejä aiheuttavat makrotaloudelliset oletukset, jotka vaikuttavat optimistisilta, sekä oletukset rakenneuudistuksen vaikutuksesta kasvuun. Ranskan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä, kun otetaan huomioon velka- ja alijäämätasot sekä väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu.

Ranskaa kehotetaan edellä esitetyn perusteella:

| i) | vauhdittamaan julkisen talouden vakauttamista ja velan supistamista, myös panemalla vuoden 2008 talousarvio tiukasti täytäntöön, jotta varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, saavutetaan nopeammin, sekä pyrkimään — suhdannekehityksen salliessa — keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen vuoteen 2010 mennessä. Näin parannettaisiin ratkaisevasti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä; |
| --- | --- |

i)

vauhdittamaan julkisen talouden vakauttamista ja velan supistamista, myös panemalla vuoden 2008 talousarvio tiukasti täytäntöön, jotta varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, saavutetaan nopeammin, sekä pyrkimään — suhdannekehityksen salliessa — keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseen vuoteen 2010 mennessä. Näin parannettaisiin ratkaisevasti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä;

| ii) | panemaan olemassa olevat menosäännöt täytäntöön tehokkaasti ja toteuttamaan lisätoimia, jotta julkisen hallinnon kunnianhimoiset monivuotiset menojen vähennystavoitteet toteutuisivat kaikilla alasektoreilla, mikä johtaisi menojen alenemiseen suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

ii)

panemaan olemassa olevat menosäännöt täytäntöön tehokkaasti ja toteuttamaan lisätoimia, jotta julkisen hallinnon kunnianhimoiset monivuotiset menojen vähennystavoitteet toteutuisivat kaikilla alasektoreilla, mikä johtaisi menojen alenemiseen suhteessa BKT:hen;

| iii) | jatkamaan ja nopeuttamaan rakenneuudistuksia potentiaalisen kasvun lisäämiseksi ja julkisten menojen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

iii)

jatkamaan ja nopeuttamaan rakenneuudistuksia potentiaalisen kasvun lisäämiseksi ja julkisten menojen hillitsemiseksi.

Neuvosto panee myös merkille, että tällaiset toimet olisivat euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 (8) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2007 | 2,0 | 2-2,5 | 2-2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 2,0 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2007 | 1,9 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 2,0 | 1,9 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | – 0,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,1 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,7 | – 1,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | – 0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,5 | – 2,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2007 | 64,2 | 64,2 | 64 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 64,2 | 64,3 | 64,1 | 64,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2006 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006 (8)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2007

2,0

2-2,5

2-2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM marraskuu 2007

2,0

1,9

2,0

1,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,0-2,5

2,0-2,5

2,25

2,25

2,25

tieto puuttuu

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2007

1,9

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

KOM marraskuu 2007

1,9

1,5

1,7

1,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

2,0

1,9

1,75

1,75

1,75

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 0,5

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

KOM marraskuu 2007 (6)

– 0,2

– 0,3

– 0,3

– 0,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

KOM marraskuu 2007

– 2,1

– 2,3

– 2,2

– 2,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 2,0

– 1,8

– 1,8

– 1,7

– 1,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

KOM marraskuu 2007

– 2,5

– 2,6

– 2,6

– 2,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

0,0

0,2

0,5

0,9

1,4

2

2,5

KOM marraskuu 2007

0,0

0,0

0,0

– 0,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,3

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM marraskuu 2007

– 2,5

– 2,4

– 2,5

– 2,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

– 2,5

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

KOM marraskuu 2007

– 2,8

– 2,5

– 2,6

– 2,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2007

64,2

64,2

64

63,2

61,9

60,2

57,9

KOM marraskuu 2007

64,2

64,3

64,1

64,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2006

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 70, 27.3.2007, s. 13.

(4)  Muun muassa ennusteet lyhyen ja pitkän aikavälin koroista puuttuvat. Myöskään vuoden 2006 lukuja ei esitetä ohjelmassa muutoin kuin suhdannekehitystä käsittelevässä taulukossa.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,0 % vuonna 2006, 2,1 % vuonna 2007, 2,0 % vuonna 2008 ja 2,1 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0 % jäljellä olevalla ohjelmakaudella (2007–2012). Komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan ne ovat 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,05 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008.

(8)  Uusimmassa ohjelmassa ei esitetä tietoja vuodelta 2006 (muutoin kuin suhdannekehityksestä), joten luvut ovat peräisin komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteesta.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/39

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Romanian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 49/10)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Romanian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Romanian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Romanian talouskasvu on ollut vahvaa, vuosittain keskimäärin 6,5 prosenttia vuosina 2003–2006. Vahvasti kasvava talous osoittaa kuitenkin selviä ylikuumenemisen merkkejä. Ulkoinen vaje on huomattava ja kasvaa edelleen (ennusteiden mukaan lähes 13 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007) ja ulkomaisten suorien sijoitusten kattama osuus rahoituksesta on pienempi huolimatta kestävistä muihin kuin yksityistämiseen liittyvistä investoinneista vuonna 2007. Silti sitä lieventää keskipitkän ja pitkän aikavälin pääomantuonnin suurempi osuus tähän mennessä saatavilla olevien vuoden 2007 tietojen mukaan.
  Työvoiman kasvava puute, kilpailua estävä vahva palkkakehitys ja kotitalouksien lainanoton nopea kasvu ovat muita ylikuumenemisen merkkejä. Inflaation äkillinen kiihtyminen pitkään kestäneen hitaan inflaation jakson jälkeen aiheutui ensisijassa huonoista sääolosuhteista johtuneesta maatalousalan huonosta tuottavuudesta vuonna 2007, joka oli syynä tarjontapuolen järkkymiseen. Inflaation kiihtymistä lisäsivät edelleen myös tulojen ja luottojen kasvun, finanssipolitiikan ja julkisen palkkapolitiikan, jota ei ole rajoitettu, ja elokuusta 2007 alkaneen Romanian leun arvon alenemisen (viime vuosien arvon nousun jälkeen) vaikutukset kokonaiskysyntään. Jotta Romania pystyisi säilyttämään nopean lähentymisuran kohti EU-27:n keskimääräistä BKT:tä asukasta kohden, on ensiarvoisen tärkeä puuttua kasvavaan ulkoiseen epätasapainoon. Tässä yhteydessä finanssipolitiikka on tärkeässä asemassa sisäisen kysynnän hillitsemisessä ja samalla julkisen talouden laadun parantamisessa erityisesti tukemalla siirtymistä kohti kasvua lisääviä investointeja. |
| --- | --- |

(2)

Romanian talouskasvu on ollut vahvaa, vuosittain keskimäärin 6,5 prosenttia vuosina 2003–2006. Vahvasti kasvava talous osoittaa kuitenkin selviä ylikuumenemisen merkkejä. Ulkoinen vaje on huomattava ja kasvaa edelleen (ennusteiden mukaan lähes 13 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007) ja ulkomaisten suorien sijoitusten kattama osuus rahoituksesta on pienempi huolimatta kestävistä muihin kuin yksityistämiseen liittyvistä investoinneista vuonna 2007. Silti sitä lieventää keskipitkän ja pitkän aikavälin pääomantuonnin suurempi osuus tähän mennessä saatavilla olevien vuoden 2007 tietojen mukaan.

Työvoiman kasvava puute, kilpailua estävä vahva palkkakehitys ja kotitalouksien lainanoton nopea kasvu ovat muita ylikuumenemisen merkkejä. Inflaation äkillinen kiihtyminen pitkään kestäneen hitaan inflaation jakson jälkeen aiheutui ensisijassa huonoista sääolosuhteista johtuneesta maatalousalan huonosta tuottavuudesta vuonna 2007, joka oli syynä tarjontapuolen järkkymiseen. Inflaation kiihtymistä lisäsivät edelleen myös tulojen ja luottojen kasvun, finanssipolitiikan ja julkisen palkkapolitiikan, jota ei ole rajoitettu, ja elokuusta 2007 alkaneen Romanian leun arvon alenemisen (viime vuosien arvon nousun jälkeen) vaikutukset kokonaiskysyntään. Jotta Romania pystyisi säilyttämään nopean lähentymisuran kohti EU-27:n keskimääräistä BKT:tä asukasta kohden, on ensiarvoisen tärkeä puuttua kasvavaan ulkoiseen epätasapainoon. Tässä yhteydessä finanssipolitiikka on tärkeässä asemassa sisäisen kysynnän hillitsemisessä ja samalla julkisen talouden laadun parantamisessa erityisesti tukemalla siirtymistä kohti kasvua lisääviä investointeja.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2007 6,1 prosentista 6,5 prosenttiin vuonna 2008 ja hidastuu sitten 5,8 prosenttiin vuonna 2010. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) vuosien 2008 ja 2009 kasvuennusteet ovat korkeita. Erityisesti on epäselvää, kuinka negatiivista vaikutusta, joka nettoviennillä on kasvuun, saadaan vähennettyä tilanteessa, jossa yksikkötyökustannukset nousevat, kysyntäpaineet ovat korkealla ja rajoittamaton finanssipolitiikka vielä pahentaa tilannetta. Ulkoisen epätasapainon suuruus ja nopea syveneminen aiheuttavat huolta, mistä on osoituksena Romanian leun arvon aleneminen vuoden 2007 puolivälistä lähtien, samalla kun kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla on käynnissä yleinen riskien uudelleenhinnoittelu. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat myös hyvin alhaisilta. Palkkakehityksen (myös julkisen sektorin palkkojen), elintarvikkeiden ja hyödykkeiden kansainvälisten hintojen nopean nousun ja heikentyneen valuuttakurssin (arvonalennuksen jatkuttua pitkään) aiheuttamat vahvat inflaatiopaineet viittaavat siihen, että aiempi positiivinen inflaatiokehitys on heikkenemässä entisestään. YKHI-inflaation eron suhteessa EU-27:ään odotetaan näin ollen vakaantuvan tai supistuvan vain hieman ennustekaudella. Saattaa olla, ettei ohjelman mukainen eri politiikkojen yhdistelmä kaiken kaikkiaan edistä nimennäistä lähentymistä. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2007 6,1 prosentista 6,5 prosenttiin vuonna 2008 ja hidastuu sitten 5,8 prosenttiin vuonna 2010. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) vuosien 2008 ja 2009 kasvuennusteet ovat korkeita. Erityisesti on epäselvää, kuinka negatiivista vaikutusta, joka nettoviennillä on kasvuun, saadaan vähennettyä tilanteessa, jossa yksikkötyökustannukset nousevat, kysyntäpaineet ovat korkealla ja rajoittamaton finanssipolitiikka vielä pahentaa tilannetta. Ulkoisen epätasapainon suuruus ja nopea syveneminen aiheuttavat huolta, mistä on osoituksena Romanian leun arvon aleneminen vuoden 2007 puolivälistä lähtien, samalla kun kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla on käynnissä yleinen riskien uudelleenhinnoittelu. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat myös hyvin alhaisilta. Palkkakehityksen (myös julkisen sektorin palkkojen), elintarvikkeiden ja hyödykkeiden kansainvälisten hintojen nopean nousun ja heikentyneen valuuttakurssin (arvonalennuksen jatkuttua pitkään) aiheuttamat vahvat inflaatiopaineet viittaavat siihen, että aiempi positiivinen inflaatiokehitys on heikkenemässä entisestään. YKHI-inflaation eron suhteessa EU-27:ään odotetaan näin ollen vakaantuvan tai supistuvan vain hieman ennustekaudella. Saattaa olla, ettei ohjelman mukainen eri politiikkojen yhdistelmä kaiken kaikkiaan edistä nimennäistä lähentymistä.

| (4) | Tarkistetun ohjelman mukaan vuoden 2007 ennakoitu julkisen talouden alijäämä on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen eli 0,2 prosenttiyksikköä enemmän kuin komission yksiköiden syksyn talousennusteessa arvioidaan ja edellisen ohjelman tavoitteeseen verrattuna. Vuoden 2006 arvioitua paremman alijäämätuloksen myönteinen vaikutus hävisi menojen kasvettua enemmän kuin tulojen vuonna 2007. Talousarvion toteutus vuonna 2007 ei näin ollen noudata neuvoston edellisestä lähentymisohjelmasta 27 päivänä maaliskuuta 2007 antamaa lausuntoa, jossa neuvosto kehotti ”hyödyntämään hyvää suhdannetilannetta kiristääkseen huomattavasti sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta tiukentamalla julkisen talouden tavoitteita vuonna 2007” (3). |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetun ohjelman mukaan vuoden 2007 ennakoitu julkisen talouden alijäämä on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen eli 0,2 prosenttiyksikköä enemmän kuin komission yksiköiden syksyn talousennusteessa arvioidaan ja edellisen ohjelman tavoitteeseen verrattuna. Vuoden 2006 arvioitua paremman alijäämätuloksen myönteinen vaikutus hävisi menojen kasvettua enemmän kuin tulojen vuonna 2007. Talousarvion toteutus vuonna 2007 ei näin ollen noudata neuvoston edellisestä lähentymisohjelmasta 27 päivänä maaliskuuta 2007 antamaa lausuntoa, jossa neuvosto kehotti ”hyödyntämään hyvää suhdannetilannetta kiristääkseen huomattavasti sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta tiukentamalla julkisen talouden tavoitteita vuonna 2007” (3).

| (5) | Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan edellisen ohjelman päätavoite, jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Tähän tavoitteeseen on tarkoitus päästä viimeistään vuonna 2011 (eli ohjelmakauden jälkeen). Ohjelman tavoitteena on julkisen talouden alijäämän vakauttaminen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2009 ja supistaminen 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Perusjäämän kehitys on vastaavanlaista. Julkista taloutta ei pyritä vakauttamaan vuosina 2007–2009, jolloin rakenteellisen alijäämän arvioidaan pysyttelevän vakaana noin 3,5 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja vasta vuodeksi 2010 suunnitellaan 0,75 prosentin sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Verrattuna edelliseen lähentymisohjelmaan, jossa tavoitteena oli pikemminkin julkisen talouden suhteellisen asteittainen kuin täysin takapainotteinen sopeutus keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, julkisen talouden tavoitteet eivät ole yhtä kunnianhimoisia, vaikka vuosien 2008–2009 kasvuennusteet ovat tarkistetussa ohjelmassa suotuisampia. Tarkistetussa ohjelmassa sopeutuksen veturina on tulojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen (3,5 prosenttiyksikköä lähinnä optimististen tulopohjaennusteiden perusteella), joka ylittää menojen selvän kasvun suhteessa BKT:hen (lähes 3 prosenttiyksikköä).
  Verot kasvattavat tuloja eniten (1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), sillä välittömistä veroista saatavien tulojen arvioidaan kasvavan (tuloverosta saatavan tulon arvioidaan nousevan, koska keskiansiot ja työntekijöiden määrä kasvavat ja työnantajien sosiaaliturvamaksujen leikkausten myönteiset vaikutukset näkyvät yhtiöverossa). Tuloja kasvattavat myös alv-toimenpiteet (joidenkin alv-tulojen ajoitus), vaikka näitä toimenpiteitä ei täsmennetäkään riittävästi ohjelmassa. ”Muut tulot” lisääntyvät saman verran, missä näkyy myös EU:n varojen odotettu lisäys. Sosiaaliturvamaksuja on vuonna 2008 tarkoitus uudistaa useilla toimenpiteillä, joiden nettovaikutuksen arvioidaan olevan positiivinen (6 prosenttiyksikön leikkaukset, toisen pilarin eläkejärjestelmän käyttöönotto ja eläkemaksupohjan laajentaminen poistamalla yläraja, joka muodostuu kertomalla keskipalkka viidellä sekä ottamalla käyttöön bonukset veropohjassa). Menopuolella muutos johtuu suurelta osalta julkisten investointien huomattavasta lisääntymisestä, jonka taustalla on EU:n varojen käytön oletettu huomattava kasvu. Tämä kasvuarvio vaikuttaa kuitenkin optimistiselta. Myös sosiaalimaksujen (erityisesti eläkkeiden) odotetaan kasvavan huomattavasti. Tämä kasvu tasoittuu vain osin palkansaajakorvausten ja tukien huomattavalla pienenemisellä (joista kummankaan osalta ohjelmassa ei esitetä näyttöä). |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan edellisen ohjelman päätavoite, jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu alijäämä ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Tähän tavoitteeseen on tarkoitus päästä viimeistään vuonna 2011 (eli ohjelmakauden jälkeen). Ohjelman tavoitteena on julkisen talouden alijäämän vakauttaminen 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2009 ja supistaminen 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Perusjäämän kehitys on vastaavanlaista. Julkista taloutta ei pyritä vakauttamaan vuosina 2007–2009, jolloin rakenteellisen alijäämän arvioidaan pysyttelevän vakaana noin 3,5 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja vasta vuodeksi 2010 suunnitellaan 0,75 prosentin sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. Verrattuna edelliseen lähentymisohjelmaan, jossa tavoitteena oli pikemminkin julkisen talouden suhteellisen asteittainen kuin täysin takapainotteinen sopeutus keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, julkisen talouden tavoitteet eivät ole yhtä kunnianhimoisia, vaikka vuosien 2008–2009 kasvuennusteet ovat tarkistetussa ohjelmassa suotuisampia. Tarkistetussa ohjelmassa sopeutuksen veturina on tulojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen (3,5 prosenttiyksikköä lähinnä optimististen tulopohjaennusteiden perusteella), joka ylittää menojen selvän kasvun suhteessa BKT:hen (lähes 3 prosenttiyksikköä).

Verot kasvattavat tuloja eniten (1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), sillä välittömistä veroista saatavien tulojen arvioidaan kasvavan (tuloverosta saatavan tulon arvioidaan nousevan, koska keskiansiot ja työntekijöiden määrä kasvavat ja työnantajien sosiaaliturvamaksujen leikkausten myönteiset vaikutukset näkyvät yhtiöverossa). Tuloja kasvattavat myös alv-toimenpiteet (joidenkin alv-tulojen ajoitus), vaikka näitä toimenpiteitä ei täsmennetäkään riittävästi ohjelmassa. ”Muut tulot” lisääntyvät saman verran, missä näkyy myös EU:n varojen odotettu lisäys. Sosiaaliturvamaksuja on vuonna 2008 tarkoitus uudistaa useilla toimenpiteillä, joiden nettovaikutuksen arvioidaan olevan positiivinen (6 prosenttiyksikön leikkaukset, toisen pilarin eläkejärjestelmän käyttöönotto ja eläkemaksupohjan laajentaminen poistamalla yläraja, joka muodostuu kertomalla keskipalkka viidellä sekä ottamalla käyttöön bonukset veropohjassa). Menopuolella muutos johtuu suurelta osalta julkisten investointien huomattavasta lisääntymisestä, jonka taustalla on EU:n varojen käytön oletettu huomattava kasvu. Tämä kasvuarvio vaikuttaa kuitenkin optimistiselta. Myös sosiaalimaksujen (erityisesti eläkkeiden) odotetaan kasvavan huomattavasti. Tämä kasvu tasoittuu vain osin palkansaajakorvausten ja tukien huomattavalla pienenemisellä (joista kummankaan osalta ohjelmassa ei esitetä näyttöä).

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Erityisesti kun otetaan huomioon ohjelmassa oletettu suotuisa verojousto ja kaikkein uusimmat tiedot talousarvion toteuttamisesta, vuodeksi 2007 suunniteltu tulotaso ei todennäköisesti toteudu. Tämä merkitsisi tuloihin negatiivista perusvaikutusta ohjelmakaudella, mikä tarkoittaisi ennustettua huonompaa julkisen talouden toteutumaa vuosina 2008–2010. Vuosien 2008–2009 suotuisat kasvuodotukset saattavat myötävaikuttaa tähän. Erityisesti sosiaaliturvamaksujen ja välillisten verojen kasvu on myös saatettu yliarvioida. Menopuolella ohjelma vaikuttaa jatkavan suuntausta ylibudjetoida investointimenot. Näin ollen on riski, että investointeihin osoitetut varat siirretään ainakin osittain aiempaan tapaan juokseviin menoihin, erityisesti ohjelmassa alibudjetoiduilta vaikuttaviin eriin eli palkansaajakorvauksiin, sosiaalisiin tulonsiirtoihin ja tukiin.
  Vaikka ohjelmassa ennakoidaan varovaisempaa julkista palkkapolitiikkaa vuosiksi 2008–2010, ohjelmassa ei esitetä tästä näyttöä, eikä se vaikuta realistiselta, sillä julkisen sektorin palkat ovat aiemmin ylittyneet: vuosina 2006 ja 2007 palkkamenot olivat yli kaksinkertaiset alkuperäisiin suunnitelmiin verrattuna. Kun tämä menosiirtymä otetaan huomioon, menojen suhde BKT:hen saattaa olla suunniteltua korkeampi varsinkin vuosina 2009–2010. Muita riskitekijöitä ovat heikkoudet julkisen talouden suunnittelussa ja toteutuksessa, menopaineet vaalivuosina 2008 ja 2009 sekä epävarmuus niiden korvausten määrästä, joita julkisyhteisöt maksavat niin kutsutusta omaisuusrahastosta kiinteistönomistajille, joiden omaisuus kansallistettiin kommunistivallan aikana. Vuodeksi 2010 suunnitellun finanssipolitiikan tiukentamisen tueksi ei myöskään esitetä riittäviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Erityisesti kun otetaan huomioon ohjelmassa oletettu suotuisa verojousto ja kaikkein uusimmat tiedot talousarvion toteuttamisesta, vuodeksi 2007 suunniteltu tulotaso ei todennäköisesti toteudu. Tämä merkitsisi tuloihin negatiivista perusvaikutusta ohjelmakaudella, mikä tarkoittaisi ennustettua huonompaa julkisen talouden toteutumaa vuosina 2008–2010. Vuosien 2008–2009 suotuisat kasvuodotukset saattavat myötävaikuttaa tähän. Erityisesti sosiaaliturvamaksujen ja välillisten verojen kasvu on myös saatettu yliarvioida. Menopuolella ohjelma vaikuttaa jatkavan suuntausta ylibudjetoida investointimenot. Näin ollen on riski, että investointeihin osoitetut varat siirretään ainakin osittain aiempaan tapaan juokseviin menoihin, erityisesti ohjelmassa alibudjetoiduilta vaikuttaviin eriin eli palkansaajakorvauksiin, sosiaalisiin tulonsiirtoihin ja tukiin.

Vaikka ohjelmassa ennakoidaan varovaisempaa julkista palkkapolitiikkaa vuosiksi 2008–2010, ohjelmassa ei esitetä tästä näyttöä, eikä se vaikuta realistiselta, sillä julkisen sektorin palkat ovat aiemmin ylittyneet: vuosina 2006 ja 2007 palkkamenot olivat yli kaksinkertaiset alkuperäisiin suunnitelmiin verrattuna. Kun tämä menosiirtymä otetaan huomioon, menojen suhde BKT:hen saattaa olla suunniteltua korkeampi varsinkin vuosina 2009–2010. Muita riskitekijöitä ovat heikkoudet julkisen talouden suunnittelussa ja toteutuksessa, menopaineet vaalivuosina 2008 ja 2009 sekä epävarmuus niiden korvausten määrästä, joita julkisyhteisöt maksavat niin kutsutusta omaisuusrahastosta kiinteistönomistajille, joiden omaisuus kansallistettiin kommunistivallan aikana. Vuodeksi 2010 suunnitellun finanssipolitiikan tiukentamisen tueksi ei myöskään esitetä riittäviä toimenpiteitä.

| (7) | Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2011 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Ohjelmakauden loppuun mennessä ei muodostu varmuusmarginaalia, jolla varmistettaisiin, ettei alijäämän viitearvona oleva 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ylity (arvioitu 1,75 %:ksi suhteessa BKT:hen), joten on vakava riski, että viitearvo ylittyy lähiaikoina. Koska alijäämä syveni jyrkästi vuonna 2007, sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ei voida odottaa ennen vuotta 2010 siitä huolimatta, että talous osoittaa ylikuumenemisen merkkejä. Tämä ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Finanssipolitiikan viritys ei auta selviämään edellä kuvatusta makrotalouden epätasapainosta, varsinkaan huomattavasta ja kasvavasta ulkoisesta vajeesta ja kotimaisista kysyntäpaineista, jotka vaarantavat makrotalouden ja rahoitusalan vakauden. |
| --- | --- |

(7)

Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2011 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Ohjelmakauden loppuun mennessä ei muodostu varmuusmarginaalia, jolla varmistettaisiin, ettei alijäämän viitearvona oleva 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ylity (arvioitu 1,75 %:ksi suhteessa BKT:hen), joten on vakava riski, että viitearvo ylittyy lähiaikoina. Koska alijäämä syveni jyrkästi vuonna 2007, sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ei voida odottaa ennen vuotta 2010 siitä huolimatta, että talous osoittaa ylikuumenemisen merkkejä. Tämä ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Finanssipolitiikan viritys ei auta selviämään edellä kuvatusta makrotalouden epätasapainosta, varsinkaan huomattavasta ja kasvavasta ulkoisesta vajeesta ja kotimaisista kysyntäpaineista, jotka vaarantavat makrotalouden ja rahoitusalan vakauden.

| (8) | Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Romaniassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään muiden jäsenvaltioiden osalta. Väestön ikääntymisellä voi olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Mutta vaikka näitä väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä ei edes oteta huomioon, ohjelmassa esitetty vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema (huomattava rakenteellinen alijäämä) ei riitä vakauttamaan velkaa. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi näin ollen julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hillitsemistä. |
| --- | --- |

(8)

Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Romaniassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään muiden jäsenvaltioiden osalta. Väestön ikääntymisellä voi olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Mutta vaikka näitä väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä ei edes oteta huomioon, ohjelmassa esitetty vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusasema (huomattava rakenteellinen alijäämä) ei riitä vakauttamaan velkaa. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi näin ollen julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hillitsemistä.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin heinäkuussa 2007 esitettyä kansallista uudistusohjelmaa. Erityisesti siinä vahvistetaan hallituksen politiikan painopisteet, kuten valtion menojen laadun ja hoidon parantaminen, liiketoimintaympäristö ja julkishallinto, ja tärkeimmät uudistukset, jotka vaikuttavat suoraan julkiseen talouteen erityisesti työmarkkinoiden, eläkkeiden, terveydenhuollon ja koulutuksen osalta. Siinä vahvistetaan myös menojen painopisteet koulutuksen, tutkimuksen, terveydenhuollon, infrastruktuurin, ympäristön ja maatalouden aloilla. Toisaalta lähentymisohjelmassa ei esitetä järjestelmällisiä tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin heinäkuussa 2007 esitettyä kansallista uudistusohjelmaa. Erityisesti siinä vahvistetaan hallituksen politiikan painopisteet, kuten valtion menojen laadun ja hoidon parantaminen, liiketoimintaympäristö ja julkishallinto, ja tärkeimmät uudistukset, jotka vaikuttavat suoraan julkiseen talouteen erityisesti työmarkkinoiden, eläkkeiden, terveydenhuollon ja koulutuksen osalta. Siinä vahvistetaan myös menojen painopisteet koulutuksen, tutkimuksen, terveydenhuollon, infrastruktuurin, ympäristön ja maatalouden aloilla. Toisaalta lähentymisohjelmassa ei esitetä järjestelmällisiä tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista.

| (10) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että vaikka edistymistä on tapahtunut, ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(10)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että vaikka edistymistä on tapahtunut, ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia ei ole sellaisen varovaisen finanssipolitiikan mukaista, jota tarvitaan hillitsemään kasvavaa ulkoista vajetta ja inflaatiopaineita, jotka vaarantavat makrotalouden ja rahoitusalan vakauden ja lähentymiskehityksen. Ohjelmassa ei ennakoida alijäämän pienenemistä, mikä merkitsee liiallisen alijäämän riskiä. Kehitys kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ei ole riittävää, ja se painottuu kokonaan ohjelmakauden loppuun vahvoista kasvunäkymistä huolimatta. Kun otetaan huomioon julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit ja huomattava sopeutus, jota tarvittaisiin ohjelmakauden jälkeen, keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen viimeistään vuonna 2011 suunnitelmien mukaan on epätodennäköistä.

Ottaen huomioon edellä esitetty arvio ja tarve varmistaa kestävä lähentyminen Romaniaa kehotetaan:

| i) | kiristämään huomattavasti sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta tiukentamalla merkittävästi julkisen talouden tavoitteita vuonna 2008 ja sen jälkeisinä vuosina, jotta hillittäisiin liiallisen alijäämän riskiä, edistettäisiin makrotaloudellista vakautta sekä hillittäisiin ulkoisen epätasapainon syvenemistä ja julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä; |
| --- | --- |

i)

kiristämään huomattavasti sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta tiukentamalla merkittävästi julkisen talouden tavoitteita vuonna 2008 ja sen jälkeisinä vuosina, jotta hillittäisiin liiallisen alijäämän riskiä, edistettäisiin makrotaloudellista vakautta sekä hillittäisiin ulkoisen epätasapainon syvenemistä ja julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä;

| ii) | hillitsemään julkisten varojen käytön suunniteltua huomattavaa kasvua, parantamaan menokoostumusta talouden kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja parantamaan julkisten menojen suunnittelua ja toteutusta sitovalla keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

ii)

hillitsemään julkisten varojen käytön suunniteltua huomattavaa kasvua, parantamaan menokoostumusta talouden kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja parantamaan julkisten menojen suunnittelua ja toteutusta sitovalla keskipitkällä aikavälillä;

| iii) | jatkamaan inflaatiopaineita hillitsevää politiikkaa, jolla täydennettäisiin suositeltua tiukempaa finanssipolitiikan viritystä, noudattamaan tarkoituksenmukaista julkista palkkapolitiikkaa ja toteuttamaan lisää rakenneuudistuksia. |
| --- | --- |

iii)

jatkamaan inflaatiopaineita hillitsevää politiikkaa, jolla täydennettäisiin suositeltua tiukempaa finanssipolitiikan viritystä, noudattamaan tarkoituksenmukaista julkista palkkapolitiikkaa ja toteuttamaan lisää rakenneuudistuksia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2007 | 7,7 | 6,1 | 6,5 | 6,1 | 5,8 |
| KOM marraskuu 2007 | 7,7 | 6,0 | 5,9 | 5,8 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2007 | 6,6 | 4,8 | 5,7 | 4,0 | 3,3 |
| KOM marraskuu 2007 | 6,6 | 4,7 | 5,6 | 4,6 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 1,8 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2007 (6) | 2,4 | 2,1 | 1,3 | 0,3 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 10,3 | – 12,6 | – 10,5 | – 10,1 | – 10,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 10,3 | – 12,8 | – 14,5 | – 15,3 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 10,2 | – 8,9 | – 8,3 | – 7,8 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 1,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,9 | – 2,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,9 | – 2,7 | – 3,2 | – 3,9 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 1,0 | – 2,0 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 |
| KOM marraskuu 2007 | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 3,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 2,6 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,5 | – 2,8 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | – 2,2 | – 3,4 | – 3,4 | – 3,4 | – 2,7 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,6 | – 3,3 | – 3,6 | – 4,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2007 | 12,4 | 11,9 | 13,6 | 14,2 | 14,9 |
| KOM marraskuu 2007 | 12,4 | 12,5 | 12,8 | 13,5 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2007 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2007

7,7

6,1

6,5

6,1

5,8

KOM marraskuu 2007

7,7

6,0

5,9

5,8

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

8,0

6,5

6,3

5,9

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2007

6,6

4,8

5,7

4,0

3,3

KOM marraskuu 2007

6,6

4,7

5,6

4,6

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

6,6

4,5

4,3

3,2

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2007

2,2

2,1

2,1

1,8

1,1

KOM marraskuu 2007 (6)

2,4

2,1

1,3

0,3

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

2,1

2,2

1,9

1,1

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 10,3

– 12,6

– 10,5

– 10,1

– 10,2

KOM marraskuu 2007

– 10,3

– 12,8

– 14,5

– 15,3

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 10,2

– 8,9

– 8,3

– 7,8

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 1,9

– 2,9

– 2,9

– 2,9

– 2,4

KOM marraskuu 2007

– 1,9

– 2,7

– 3,2

– 3,9

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 1,0

– 2,0

– 2,1

– 2,1

– 1,6

KOM marraskuu 2007

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 3,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 2,6

– 3,6

– 3,6

– 3,5

– 2,8

KOM marraskuu 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

– 2,2

– 3,4

– 3,4

– 3,4

– 2,7

KOM marraskuu 2007

– 2,6

– 3,3

– 3,6

– 4,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2007

12,4

11,9

13,6

14,2

14,9

KOM marraskuu 2007

12,4

12,5

12,8

13,5

tieto puuttuu

LO tammikuu 2007

12,8

13,5

12,6

11,7

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio heinäkuussa 2007 esitetystä kansallisesta uudistusohjelmasta.

(3)  EUVL C 89, 24.4.2007, s. 19.

(4)  Varsinkin lyhyen ja pitkän aikavälin korkoja koskevat tiedot, julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot ja yksityiskohtaiset tiedot pitkän aikavälin kestävyyttä koskevista ennusteista puuttuvat.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,7 % vuonna 2006, 6,4 % vuonna 2007, 6,7 % vuonna 2008 ja 6,9 % vuonna 2009.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,2 % vuosina 2007 ja 2008 ja 0,1 % vuosina 2009 ja 2010 (kaikki alijäämää lisääviä). Komission yksiköiden syksyn talousennusteessa ei ole kertaluonteisia eriä, sillä komission yksiköt eivät pidä niin kutsutusta omaisuusrahastosta maksettuja korvauksia kertaluonteisina.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/44

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä helmikuuta 2008,

Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2007–2010

(2008/C 49/11)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 12 päivänä helmikuuta 2008 Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2007–2010.

| (2) | Slovakiassa on meneillään voimakas kasvukausi, joka johtuu edellisinä vuosina käynnistetyistä monenlaisista rakenteellisista uudistuksista ja huomattavan suurista ulkomaisista sijoituksista erityisesti teollisuuteen. Vaikka työllisyys kasvun myötä parani myös ja työttömyysaste laski huomattavasti, näyttää siltä, etteivät jotkut väestönosat itäisillä alueilla pääse osallisiksi talouskasvusta.
  Sen lisäksi, että tiettyjen työvoimanosien heikko työllistettävyys verottaa julkisia varoja ja muodostaa sosiaalisen ongelman, se rajoittaa maan tuotannon potentiaalista kasvua ja haittaa näin kiinnikuromisprosessia. Taloudellisen toiminnan epätasainen jakautuminen eri väestöryhmien ja alueiden kesken edellyttää julkisen koulutuksen laadun parantamista ja joidenkin valtion menojen siirtämistä koulutukseen, T&K:hon ja innovointiin sekä infrastruktuurin kehittämiseen. Edellisten vuosien pääasiassa rajoittavan finanssipolitiikan jälkeen virityksestä tuli ekspansiivinen vuonna 2006 samalla, kun rahapoliittinen tilanne kiristyi ohjauskorkojen kasvaessa ja valuuttakurssin voimistuessa jatkuvasti. Tämä ei kuitenkaan näytä vaikuttaneen Slovakian talouden ulkoiseen kilpailukykyyn, sillä vienti on kasvanut voimakkaasti ja vaihtotaseen vaje on pienentynyt. Poikkeusta soveltavana jäsenvaltiona ja ERM II -osallistujamaana Slovakian olisi suunnattava makrotaloudelliset ja rakennepolitiikkansa kohti kestävän lähentymisen saavuttamista. Vaikka inflaatio on selvästi hidastunut vuonna 2007, sen uskotaan taas vauhdittuvan, kun elintarvikkeiden ja energian hinnat nousevat, kasvu on voimakasta, työmarkkinatilanne kiristyy ja vuosien 2006–2007 valuuttakurssien voimakkaan vahvistumisen vaikutukset häviävät. Rakenneuudistuksia tarvitaan lisää ja hallituksen olisi oltava valmis ohjelmassa esitettyä tiukempaan finanssipoliittiseen viritykseen, jotta ohjelmassa vahvistetut inflaatiotavoitteet saavutetaan (oletusarvona euroalueen jäsenyys vuodesta 2009) ja mahdollisia inflaatiopaineita hillitään, kun aiemmasta valuuttakurssin merkittävästä voimistumisesta johtunut inflaatiota hidastanut vaikutus häviää. |
| --- | --- |

(2)

Slovakiassa on meneillään voimakas kasvukausi, joka johtuu edellisinä vuosina käynnistetyistä monenlaisista rakenteellisista uudistuksista ja huomattavan suurista ulkomaisista sijoituksista erityisesti teollisuuteen. Vaikka työllisyys kasvun myötä parani myös ja työttömyysaste laski huomattavasti, näyttää siltä, etteivät jotkut väestönosat itäisillä alueilla pääse osallisiksi talouskasvusta.

Sen lisäksi, että tiettyjen työvoimanosien heikko työllistettävyys verottaa julkisia varoja ja muodostaa sosiaalisen ongelman, se rajoittaa maan tuotannon potentiaalista kasvua ja haittaa näin kiinnikuromisprosessia. Taloudellisen toiminnan epätasainen jakautuminen eri väestöryhmien ja alueiden kesken edellyttää julkisen koulutuksen laadun parantamista ja joidenkin valtion menojen siirtämistä koulutukseen, T&K:hon ja innovointiin sekä infrastruktuurin kehittämiseen. Edellisten vuosien pääasiassa rajoittavan finanssipolitiikan jälkeen virityksestä tuli ekspansiivinen vuonna 2006 samalla, kun rahapoliittinen tilanne kiristyi ohjauskorkojen kasvaessa ja valuuttakurssin voimistuessa jatkuvasti. Tämä ei kuitenkaan näytä vaikuttaneen Slovakian talouden ulkoiseen kilpailukykyyn, sillä vienti on kasvanut voimakkaasti ja vaihtotaseen vaje on pienentynyt. Poikkeusta soveltavana jäsenvaltiona ja ERM II -osallistujamaana Slovakian olisi suunnattava makrotaloudelliset ja rakennepolitiikkansa kohti kestävän lähentymisen saavuttamista. Vaikka inflaatio on selvästi hidastunut vuonna 2007, sen uskotaan taas vauhdittuvan, kun elintarvikkeiden ja energian hinnat nousevat, kasvu on voimakasta, työmarkkinatilanne kiristyy ja vuosien 2006–2007 valuuttakurssien voimakkaan vahvistumisen vaikutukset häviävät. Rakenneuudistuksia tarvitaan lisää ja hallituksen olisi oltava valmis ohjelmassa esitettyä tiukempaan finanssipoliittiseen viritykseen, jotta ohjelmassa vahvistetut inflaatiotavoitteet saavutetaan (oletusarvona euroalueen jäsenyys vuodesta 2009) ja mahdollisia inflaatiopaineita hillitään, kun aiemmasta valuuttakurssin merkittävästä voimistumisesta johtunut inflaatiota hidastanut vaikutus häviää.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu tippuu vuoden 2007 8,8 prosentista 5,0 prosenttiin vuonna 2010. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuoteen 2009 asti ja varovaisiin oletuksiin vuoden 2010 osalta, koska uuden tuotantokapasiteetin käyttöönotosta teollisuudessa vuonna 2007 saadun poikkeuksellisen hyvän vientituloksen ei uskota toistuvan tulevina vuosina. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta, sillä ne perustuvat komission yksiköiden syksyn 2007 talousennustetta suotuisampiin ulkoisiin oletuksiin ja erilaiseen oletukseen aiemmasta valuuttakurssin voimistumisesta johtuneen vaikutuksen häviämisestä. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu tippuu vuoden 2007 8,8 prosentista 5,0 prosenttiin vuonna 2010. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuoteen 2009 asti ja varovaisiin oletuksiin vuoden 2010 osalta, koska uuden tuotantokapasiteetin käyttöönotosta teollisuudessa vuonna 2007 saadun poikkeuksellisen hyvän vientituloksen ei uskota toistuvan tulevina vuosina. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta, sillä ne perustuvat komission yksiköiden syksyn 2007 talousennustetta suotuisampiin ulkoisiin oletuksiin ja erilaiseen oletukseen aiemmasta valuuttakurssin voimistumisesta johtuneen vaikutuksen häviämisestä.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,9 prosenttia ja uuden tarkistuksen 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilanteen parantuminen johtuu ennakoitua paremmista tuloista, jotka ylittivät budjetoitua suuremmat menot. Koska vuonna 2007 toteutuneen alijäämän arvioidaan olevan pienempi (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin tavoitteena aiemmin ollut alijäämä niin nimellisesti ja rakenteellisesti (eli suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), Slovakian viranomaiset ovat osittain reagoineet neuvoston edellisestä lähentymisohjelman tarkistuksesta 27 päivänä helmikuuta 2007 antamassa lausunnossa (3) esitettyyn kehotukseen rakenteellisen sopeutuksen vahvistamisesta, jotta liiallista alijäämää saataisiin vuonna 2007 korjattua suuremmalla marginaalilla. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,9 prosenttia ja uuden tarkistuksen 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilanteen parantuminen johtuu ennakoitua paremmista tuloista, jotka ylittivät budjetoitua suuremmat menot. Koska vuonna 2007 toteutuneen alijäämän arvioidaan olevan pienempi (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin tavoitteena aiemmin ollut alijäämä niin nimellisesti ja rakenteellisesti (eli suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), Slovakian viranomaiset ovat osittain reagoineet neuvoston edellisestä lähentymisohjelman tarkistuksesta 27 päivänä helmikuuta 2007 antamassa lausunnossa (3) esitettyyn kehotukseen rakenteellisen sopeutuksen vahvistamisesta, jotta liiallista alijäämää saataisiin vuonna 2007 korjattua suuremmalla marginaalilla.

| (5) | Julkisen talouden strategian päätavoitteena on saavuttaa rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoite, joka on juuri alle 1 prosentin suhteessa BKT:hen jäävä rakenteellinen alijäämä vuoteen 2010 mennessä. Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu nominaalisesti 2,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja perusjäämä paranee 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 olevasta alijäämästä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaksi ylijäämäksi vuonna 2010. Sopeutus painottuu sekä nominaalisesti että rakenteellisesti ohjelmakauden loppuun. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan pitkälti samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa. Julkisen talouden vakauttaminen on suunniteltu menoperusteiseksi (erityisesti julkisen sektorin toimihenkilöiden sosiaaliturvamaksujen ja palkkojen leikkauksia), ja menosuhdetta on ohjelman aikana tarkoitus supistaa 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen samalla, kun tulosuhde heikkenee puolet vähemmän. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden strategian päätavoitteena on saavuttaa rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoite, joka on juuri alle 1 prosentin suhteessa BKT:hen jäävä rakenteellinen alijäämä vuoteen 2010 mennessä. Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu nominaalisesti 2,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja perusjäämä paranee 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 olevasta alijäämästä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaksi ylijäämäksi vuonna 2010. Sopeutus painottuu sekä nominaalisesti että rakenteellisesti ohjelmakauden loppuun. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan pitkälti samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa. Julkisen talouden vakauttaminen on suunniteltu menoperusteiseksi (erityisesti julkisen sektorin toimihenkilöiden sosiaaliturvamaksujen ja palkkojen leikkauksia), ja menosuhdetta on ohjelman aikana tarkoitus supistaa 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen samalla, kun tulosuhde heikkenee puolet vähemmän.

| (6) | Julkisen talouden toteutuma voi vuonna 2008 olla ohjelmassa ennakoitua parempi ja vuosina 2009 ja 2010 taasen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Erityisesti voimakkaiden kasvunäkymien, jo hyväksyttyjen tuloja lisäävien toimenpiteiden (yhtiöveropohjan laajentamisen ja sosiaaliturvamaksujen enimmäismäärän korottamisen odotetaan tuottavan lisätuloja noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä eläkkeensaajien poistuman toisen pilarin eläkejärjestelmästä (4) (positiivisen vaikutuksen odotetaan olevan noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) pitäisi mahdollistaa se, että alijäämän toteuma on vuonna 2008 odotettua parempi, jos menojen kasvua tarkkaillaan ohjelmassa ehdotettua enemmän kuten edellisinä vuosina tehtiin. Suunnitellussa ohjelmakauden loppuun vuosille 2009 ja 2010 painottuvassa julkisen talouden vakauttamisessa on kuitenkin ilmeisiä riskejä. Erityisesti ohjelmasta puuttuvat sitovat menokatot, sopeutuksen perusteena olevista toimenpiteistä ei ole riittävästi tietoja ja yksityissektorin kanssa suunniteltuihin kumppanuuksiin liittyviin menoihin kohdistuu potentiaalisesti negatiivisia riskejä varsinkin moottoriteiden rakentamisen osalta. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutuma voi vuonna 2008 olla ohjelmassa ennakoitua parempi ja vuosina 2009 ja 2010 taasen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Erityisesti voimakkaiden kasvunäkymien, jo hyväksyttyjen tuloja lisäävien toimenpiteiden (yhtiöveropohjan laajentamisen ja sosiaaliturvamaksujen enimmäismäärän korottamisen odotetaan tuottavan lisätuloja noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä eläkkeensaajien poistuman toisen pilarin eläkejärjestelmästä (4) (positiivisen vaikutuksen odotetaan olevan noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) pitäisi mahdollistaa se, että alijäämän toteuma on vuonna 2008 odotettua parempi, jos menojen kasvua tarkkaillaan ohjelmassa ehdotettua enemmän kuten edellisinä vuosina tehtiin. Suunnitellussa ohjelmakauden loppuun vuosille 2009 ja 2010 painottuvassa julkisen talouden vakauttamisessa on kuitenkin ilmeisiä riskejä. Erityisesti ohjelmasta puuttuvat sitovat menokatot, sopeutuksen perusteena olevista toimenpiteistä ei ole riittävästi tietoja ja yksityissektorin kanssa suunniteltuihin kumppanuuksiin liittyviin menoihin kohdistuu potentiaalisesti negatiivisia riskejä varsinkin moottoriteiden rakentamisen osalta.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävästi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut. Riittävä turvamarginaali (arviolta noin 2 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) sen varmistamiseen, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, saadaan vasta vuodesta 2010 alkaen, jos vakautus toteutetaan tiukasti suunnitelmien mukaan. (5) Näyttää lisäksi siltä, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakaudella, kuten ohjelmassakin todetaan. Vuonna 2008 rakenteellisen alijäämän voidaan odottaa supistuvan vain hieman (0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen), jos taloudellinen tilanne on hyvä.
  Vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan vuonna 2008 ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi sen vuoksi kiristettävä, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä. Lisäksi odotettavissa olevalle EU:n varojen lisääntymiselle on luotava liikkumavaraa vuosiksi 2009–2010 suunnitellun rajoittavan finanssipoliittisen virityksen säilyttämiseksi. Ohjelman jäljellä oleville vuosille suunniteltu sopeutus olisi — kasvu- ja vakaussopimuksen mukaisesti — toteutettava tiukasti, ja sitä olisi tarvittaessa tuettava toimenpiteillä. Inflaatiopaineiden esiintyessä finanssipolitiikan viritystä on tarpeen tiukentaa suunnitellusta. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi kestävästi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut. Riittävä turvamarginaali (arviolta noin 2 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) sen varmistamiseen, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa, saadaan vasta vuodesta 2010 alkaen, jos vakautus toteutetaan tiukasti suunnitelmien mukaan. (5) Näyttää lisäksi siltä, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakaudella, kuten ohjelmassakin todetaan. Vuonna 2008 rakenteellisen alijäämän voidaan odottaa supistuvan vain hieman (0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen), jos taloudellinen tilanne on hyvä.

Vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan vuonna 2008 ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi sen vuoksi kiristettävä, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä. Lisäksi odotettavissa olevalle EU:n varojen lisääntymiselle on luotava liikkumavaraa vuosiksi 2009–2010 suunnitellun rajoittavan finanssipoliittisen virityksen säilyttämiseksi. Ohjelman jäljellä oleville vuosille suunniteltu sopeutus olisi — kasvu- ja vakaussopimuksen mukaisesti — toteutettava tiukasti, ja sitä olisi tarvittaessa tuettava toimenpiteillä. Inflaatiopaineiden esiintyessä finanssipolitiikan viritystä on tarpeen tiukentaa suunnitellusta.

| (8) | Slovakian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja erityisesti vuonna 2005 toteutetun eläkeuudistuksen ansiosta eläkemenot kasvavat vähemmän kuin monissa muissa maissa. Oletukset perustuvat kuitenkin siihen, että suhteellisen pieni määrä työntekijöitä poistuu sekaeläkejärjestelmästä vuoden 2008 ensimmäisellä vuosipuoliskolla, jolloin heillä on siihen mahdollisuus. Julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2007, sellaisena joksi se ohjelmassa rakenteellisine perusalijäämineen arvioidaan, on merkittävä riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden vakauttaminen lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla vähentäisi tästä syystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Slovakian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja erityisesti vuonna 2005 toteutetun eläkeuudistuksen ansiosta eläkemenot kasvavat vähemmän kuin monissa muissa maissa. Oletukset perustuvat kuitenkin siihen, että suhteellisen pieni määrä työntekijöitä poistuu sekaeläkejärjestelmästä vuoden 2008 ensimmäisellä vuosipuoliskolla, jolloin heillä on siihen mahdollisuus. Julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2007, sellaisena joksi se ohjelmassa rakenteellisine perusalijäämineen arvioidaan, on merkittävä riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden vakauttaminen lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla vähentäisi tästä syystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

| (9) | Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Sen mukaan hallituksen menopainotukset (terveydenhoito, koulutus ja maatalous) poikkeavat edelleen jonkin verran kansallisessa uudistusohjelmassa määritellyistä keskeisistä haasteista (tietoyhteiskunta, T&K ja innovointi, liiketoimintaympäristö sekä koulutus ja työllisyys). Siinä ei myöskään täsmennetä, saavutetaanko kansallista T&K:n menotavoitetta (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuoteen 2010 mennessä, ja koulutusmenoissa turvaudutaan yhä enemmän EU:n rakennerahastojen varoihin. Ohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, mutta se sisältää järjestelmälliset tiedot kansallisessa uudistusohjelmassa vuodeksi 2008 suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista. |
| --- | --- |

(9)

Vaikuttaa siltä, että lähentymisohjelma vastaa tietyssä määrin kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitettyä kertomusta. Sen mukaan hallituksen menopainotukset (terveydenhoito, koulutus ja maatalous) poikkeavat edelleen jonkin verran kansallisessa uudistusohjelmassa määritellyistä keskeisistä haasteista (tietoyhteiskunta, T&K ja innovointi, liiketoimintaympäristö sekä koulutus ja työllisyys). Siinä ei myöskään täsmennetä, saavutetaanko kansallista T&K:n menotavoitetta (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuoteen 2010 mennessä, ja koulutusmenoissa turvaudutaan yhä enemmän EU:n rakennerahastojen varoihin. Ohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan, mutta se sisältää järjestelmälliset tiedot kansallisessa uudistusohjelmassa vuodeksi 2008 suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista.

| (10) | ERM II -sitoumusten täytäntöönpanon osalta todettakoon, että julkista taloutta koskevat tavoitteet toisiaan seuranneissa lähentymisohjelmissa on jatkuvasti ylitetty, mutta tavoitteet eivät olekaan olleet kovin kunnianhimoisia, kun otetaan huomioon alun perin ennakoitua parempi julkisen talouden alkuasetelma ja odotettua vahvempi talouskasvu. Tulopolitiikassa julkisen sektorin työehtosopimusneuvottelut ovat viitoittaneet tietä maltilliseen palkkapolitiikkaan kaikilla talouden aloilla. Luottokannan kasvun hillitsemiseksi Slovakian keskuspankki on valvonut tiukasti pankkien riskinhallintakäytäntöjä ja lisännyt yhteistyötä Slovakiassa toimivien pankkien kotivaltion valvontaviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(10)

ERM II -sitoumusten täytäntöönpanon osalta todettakoon, että julkista taloutta koskevat tavoitteet toisiaan seuranneissa lähentymisohjelmissa on jatkuvasti ylitetty, mutta tavoitteet eivät olekaan olleet kovin kunnianhimoisia, kun otetaan huomioon alun perin ennakoitua parempi julkisen talouden alkuasetelma ja odotettua vahvempi talouskasvu. Tulopolitiikassa julkisen sektorin työehtosopimusneuvottelut ovat viitoittaneet tietä maltilliseen palkkapolitiikkaan kaikilla talouden aloilla. Luottokannan kasvun hillitsemiseksi Slovakian keskuspankki on valvonut tiukasti pankkien riskinhallintakäytäntöjä ja lisännyt yhteistyötä Slovakiassa toimivien pankkien kotivaltion valvontaviranomaisten kanssa.

| (11) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (6). |
| --- | --- |

(11)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (6).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelma on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Sen jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen pyritään takapainotteisesti kasvunäkymien ollessa hyvät; vuonna 2008 suunniteltu rakenteellinen parannus ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista vaan tavoitteen pitäisi olla kunnianhimoisempi. Koska julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä vuodesta 2009 alkaen, keskipitkän aikavälin tavoitetta ei ehkä saavuteta vuoteen 2010 mennessä, kuten ohjelmassa suunnitellaan, vaan tarvitaan mahdollisesti lisätoimia. Inflaatiopaineiden ilmetessä tarvitaan myös ohjelmassa suunniteltua tiukempaa finanssipolitiikan viritystä sekä uusia rakenneuudistuksia työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi. Slovakian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyvä riski vaikuttaa olevan keskisuuri. Ohjelmassa ei ehdoteta menojen siirtämistä keskipitkän aikavälin haasteisiin kuuluviin T&K:hon ja innovointiin ja koulutusmenoissa suunnitellaan turvauduttavan yhä enemmän EU:n varoihin.

Edellä esitetyn arvion ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella sekä ottaen huomioon tarpeen varmistaa kestävä lähentyminen ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin Slovakiaa kehotetaan:

| i) | hyödyntämään hyvät kasvuolosuhteet, jotta sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta voidaan nopeuttaa vuonna 2008, ja toteuttamaan tiukasti suunnitelmien mukainen rakenteellinen vakautus, jota tuetaan tarvittaessa lisätoimenpiteillä ja sitovammilla keskipitkän aikavälin menokatoilla ja |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään hyvät kasvuolosuhteet, jotta sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta voidaan nopeuttaa vuonna 2008, ja toteuttamaan tiukasti suunnitelmien mukainen rakenteellinen vakautus, jota tuetaan tarvittaessa lisätoimenpiteillä ja sitovammilla keskipitkän aikavälin menokatoilla ja

| ii) | toteuttamaan rakenteellisia lisäuudistuksia, joilla parannetaan työmarkkinoiden toimivuutta, sekä olemaan valmiina tiukempaan finanssipoliittiseen viritykseen erityisesti mahdollisten inflaatiopaineiden hillitsemiseksi varsinkin sen jälkeen, kun aiemmasta valuuttakurssin merkittävästä voimistumisesta johtunut inflaatiota hidastanut vaikutus häviää. |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan rakenteellisia lisäuudistuksia, joilla parannetaan työmarkkinoiden toimivuutta, sekä olemaan valmiina tiukempaan finanssipoliittiseen viritykseen erityisesti mahdollisten inflaatiopaineiden hillitsemiseksi varsinkin sen jälkeen, kun aiemmasta valuuttakurssin merkittävästä voimistumisesta johtunut inflaatiota hidastanut vaikutus häviää.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2007 | 8,3 | 8,8 | 6,8 | 5,8 | 5,0 |
| KOM marraskuu 2007 | 8,3 | 8,7 | 7,0 | 6,2 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 | 5,0 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,3 | 2,6 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2007 | 4,3 | 1,7 | 2,5 | 3,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 | 2,6 |
| Tuotantokuilu (7)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 0,5 | 1,8 | 2,3 | 2,1 | 1,4 |
| KOM marraskuu 2007 (8) | – 0,8 | 1,0 | 1,3 | 0,8 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 | 2,4 |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 8,4 | – 3,4 | – 1,9 | – 1,1 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2007 | – 7,8 | – 4,2 | – 2,7 | – 1,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 6,4 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,6 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 3,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,8 | – 0,8 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,7 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,4 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 2,2 | – 1,0 | – 0,9 | – 0,3 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2007 | – 2,2 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,9 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 3,5 | – 3,0 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | – 3,1 | – 3,0 | – 3,1 | – 2,4 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2007 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,8 | 30,5 | 29,5 |
| KOM marraskuu 2007 | 30,4 | 30,8 | 30,7 | 30,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2006 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2007

8,3

8,8

6,8

5,8

5,0

KOM marraskuu 2007

8,3

8,7

7,0

6,2

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

6,6

7,1

5,5

5,1

5,0

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2007

4,3

1,7

2,3

2,6

2,7

KOM marraskuu 2007

4,3

1,7

2,5

3,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

4,4

3,1

2,0

2,4

2,6

Tuotantokuilu (7)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 0,5

1,8

2,3

2,1

1,4

KOM marraskuu 2007 (8)

– 0,8

1,0

1,3

0,8

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 0,9

1,0

1,6

1,9

2,4

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 8,4

– 3,4

– 1,9

– 1,1

– 0,4

KOM marraskuu 2007

– 7,8

– 4,2

– 2,7

– 1,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 6,4

– 3,1

– 2,5

– 2,0

– 1,6

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 3,7

– 2,5

– 2,3

– 1,8

– 0,8

KOM marraskuu 2007

– 3,7

– 2,7

– 2,3

– 2,4

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 2,2

– 1,0

– 0,9

– 0,3

0,5

KOM marraskuu 2007

– 2,2

– 1,2

– 0,8

– 0,9

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 3,5

– 3,0

– 3,0

– 2,4

– 1,2

KOM marraskuu 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

– 3,1

– 3,0

– 3,1

– 2,4

– 1,2

KOM marraskuu 2007

– 3,4

– 3,0

– 2,7

– 2,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2007

30,4

30,6

30,8

30,5

29,5

KOM marraskuu 2007

30,4

30,8

30,7

30,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2006

33,1

31,8

31,0

29,7

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden syksyn talousennuste ja komission arvio kansallisen uudistusohjelman lokakuun 2007 täytäntöönpanokertomuksesta.

(3)  EUVL C 72, 29.3.2007, s. 1.

(4)  Toisen pilarin eläkejärjestelmä otetaan väliaikaisesti käyttöön vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla, jotta siihen nykyisin kuuluvat voivat poistua järjestelmästä uudet voivat liittyä siihen.

(5)  Ohjelmassa esitetyt arviot tuotantokuluista poikkeavat olennaisesti komission yksiköiden arvioista, jotka perustuvat ohjelmassa esitettyihin tietoihin yhteisesti sovitun menettelyn mukaisesti.

(6)  Erityisesti puuttuvat tiedot valtion menojen toimintoperusteisesta luokituksesta vuodelta 2010.

(7)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 6,4 % vuonna 2006 ja 6,7 % vuosina 2007–2009.

(9)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Viimeisimmän tarkistetun ohjelman mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet kasvattavat alijäämää 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja supistavat sitä 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Komission yksiköiden talousennusteessa ei ole kertaluonteisia toimenpiteitä.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 22.2.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 49/48

---

Euron kurssi (1)

21. helmikuuta 2008

(2008/C 49/12)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4736 |
| JPY | Japanin jeniä | 159,27 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4551 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,7527 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3136 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6205 |
| ISK | Islannin kruunua | 98,77 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8615 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,088 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 264,02 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6964 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,5666 |
| RON | Romanian leuta | 3,6533 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,06 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,7743 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6037 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4925 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,4937 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8415 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,078 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 396,97 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,4705 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,5234 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2839 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 505,54 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7465 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,784 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,177 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,271 |
| BRL | Brasilian real | 2,5241 |
| MXN | Meksikon peso | 15,8729 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4736

JPY

Japanin jeniä

159,27

DKK

Tanskan kruunua

7,4551

GBP

Englannin puntaa

0,7527

SEK

Ruotsin kruunua

9,3136

CHF

Sveitsin frangia

1,6205

ISK

Islannin kruunua

98,77

NOK

Norjan kruunua

7,8615

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,088

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

264,02

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6964

PLN

Puolan zlotya

3,5666

RON

Romanian leuta

3,6533

SKK

Slovakian korunaa

33,06

TRY

Turkin liiraa

1,7743

AUD

Australian dollaria

1,6037

CAD

Kanadan dollaria

1,4925

HKD

Hongkongin dollaria

11,4937

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8415

SGD

Singaporin dollaria

2,078

KRW

Etelä-Korean wonia

1 396,97

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,4705

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,5234

HRK

Kroatian kunaa

7,2839

IDR

Indonesian rupiaa

13 505,54

MYR

Malesian ringgitiä

4,7465

PHP

Filippiinien pesoa

59,784

RUB

Venäjän ruplaa

36,177

THB

Thaimaan bahtia

46,271

BRL

Brasilian real

2,5241

MXN

Meksikon peso

15,8729

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---