# Az Európai Unió C 111E/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 111E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. május 6. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 111E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. május 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2008/C 111E/01 | A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 6/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 111E/02 | A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 7/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszer-adalékanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 10 |
| 2008/C 111E/03 | A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 8/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 111E/04 | A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 9/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aromatulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 46 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2008/C 111E/01

A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 6/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

1

2008/C 111E/02

A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 7/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszer-adalékanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

10

2008/C 111E/03

A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 8/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

32

2008/C 111E/04

A Tanács 2008. március 10-én elfogadott 9/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aromatulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 111/1

---

6/2008/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2008. március 10-én elfogadva

az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 111 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jólétéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez. |
| --- | --- |

(1)

A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jólétéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez.

| (2) | A közösségi politikák érvényesítése során gondoskodni kell az emberi élet és egészség magas szintű védelméről. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi politikák érvényesítése során gondoskodni kell az emberi élet és egészség magas szintű védelméről.

| (3) | Az emberi egészség védelmének érdekében az adalékanyagok, az enzimek és az aromák emberi élelmiszerben való használatát a közösségi piacon való forgalomba hozatal előtt értékelni kell. |
| --- | --- |

(3)

Az emberi egészség védelmének érdekében az adalékanyagok, az enzimek és az aromák emberi élelmiszerben való használatát a közösségi piacon való forgalomba hozatal előtt értékelni kell.

| (4) | Az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), valamint az élelmiszerekben illetve azok felületén felhasznált élelmiszer aromákról és egyes aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkrőlösszetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) az említett anyagok értékelésére és engedélyezésére vonatkozóan összehangolt kritériumokat és követelményeket határoz meg. |
| --- | --- |

(4)

Az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), valamint az élelmiszerekben illetve azok felületén felhasznált élelmiszer aromákról és egyes aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkrőlösszetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) az említett anyagok értékelésére és engedélyezésére vonatkozóan összehangolt kritériumokat és követelményeket határoz meg.

| (5) | Az élelmiszer adalékanyagokat, élelmiszerenzimeket és élelmiszer aromákat – oly mértékben, mint ahogy a .../2008/EK rendelettel (6) összhangban az élelmiszer aromák biztonságosságát értékelni kell – az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok által meghatározott feltételekkel összhangban tilos forgalomba hozni és emberi élelmiszerben felhasználni, ha nem szerepelnek az engedélyezett anyagok egy közösségi listáján. |
| --- | --- |

(5)

Az élelmiszer adalékanyagokat, élelmiszerenzimeket és élelmiszer aromákat – oly mértékben, mint ahogy a .../2008/EK rendelettel (6) összhangban az élelmiszer aromák biztonságosságát értékelni kell – az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok által meghatározott feltételekkel összhangban tilos forgalomba hozni és emberi élelmiszerben felhasználni, ha nem szerepelnek az engedélyezett anyagok egy közösségi listáján.

| (6) | Ezzel összefüggésben célszerűnek tűnik az anyagok e három kategóriájára nézve az értékelés és az engedélyezés olyan egységes közösségi eljárását kialakítani, amely hatékony, időben korlátozott és átlátható, megkönnyítve ezáltal ezen anyagok szabad mozgását a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(6)

Ezzel összefüggésben célszerűnek tűnik az anyagok e három kategóriájára nézve az értékelés és az engedélyezés olyan egységes közösségi eljárását kialakítani, amely hatékony, időben korlátozott és átlátható, megkönnyítve ezáltal ezen anyagok szabad mozgását a közösségi piacon.

| (7) | Ezt az egységes eljárást a jó ügyintézés és a jogbiztonság elveire kell alapozni, és ezeket az elveket tiszteletben tartva kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(7)

Ezt az egységes eljárást a jó ügyintézés és a jogbiztonság elveire kell alapozni, és ezeket az elveket tiszteletben tartva kell megvalósítani.

| (8) | Ez a rendelet ilyen módon az anyagok engedélyezésének szabályozási keretét kiegészíti azzal, hogy meghatározza az eljárás különböző szakaszait, az azokra vonatkozó határidőket, az eljárás résztvevőinek feladatait és az alkalmazandó elveket. Az eljárás egyes elemeinél azonban figyelembe kell venni az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok jellegzetességeit. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet ilyen módon az anyagok engedélyezésének szabályozási keretét kiegészíti azzal, hogy meghatározza az eljárás különböző szakaszait, az azokra vonatkozó határidőket, az eljárás résztvevőinek feladatait és az alkalmazandó elveket. Az eljárás egyes elemeinél azonban figyelembe kell venni az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok jellegzetességeit.

| (9) | Az eljárásban megállapított határidők figyelembe veszik az egyes ágazati jogszabályokban meghatározott kritériumok megvizsgálásához szükséges időt, valamint elegendő konzultációs időt biztosítanak az intézkedések tervezetének kidolgozásához. Különösen, a közösségi lista naprakésszé tételére vonatkozó rendelettervezet Bizottság általi benyújtására megállapított kilenc hónapos határidő nem zárja ki annak lehetőségét, hogy erre hamarabb kerüljön sor. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárásban megállapított határidők figyelembe veszik az egyes ágazati jogszabályokban meghatározott kritériumok megvizsgálásához szükséges időt, valamint elegendő konzultációs időt biztosítanak az intézkedések tervezetének kidolgozásához. Különösen, a közösségi lista naprakésszé tételére vonatkozó rendelettervezet Bizottság általi benyújtására megállapított kilenc hónapos határidő nem zárja ki annak lehetőségét, hogy erre hamarabb kerüljön sor.

| (10) | A Bizottság a kérelem kézhezvételét követően megkezdi az eljárást, és a kérelem érvényességének és alkalmazhatóságának értékelését követően szükség esetén a lehető leghamarabb kikéri az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) véleményét. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság a kérelem kézhezvételét követően megkezdi az eljárást, és a kérelem érvényességének és alkalmazhatóságának értékelését követően szükség esetén a lehető leghamarabb kikéri az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) véleményét.

| (11) | Az élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos kockázatértékelés menetének megfelelően, amelyet a 178/2002/EK rendelet határoz meg – az anyagok forgalomba hozatalának engedélyezése csak az emberi egészségre nézve veszélyt jelentő kockázatok lehető legmagasabb szintű tudományos értékelését követően lehetséges. A Hatóság hatáskörében végrehajtandó értékelést a Bizottság kockázatkezelési döntésének kell követnie, amelyre a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködést biztosító szabályozási bizottsági eljárás keretében kerül sor. |
| --- | --- |

(11)

Az élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos kockázatértékelés menetének megfelelően, amelyet a 178/2002/EK rendelet határoz meg – az anyagok forgalomba hozatalának engedélyezése csak az emberi egészségre nézve veszélyt jelentő kockázatok lehető legmagasabb szintű tudományos értékelését követően lehetséges. A Hatóság hatáskörében végrehajtandó értékelést a Bizottság kockázatkezelési döntésének kell követnie, amelyre a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködést biztosító szabályozási bizottsági eljárás keretében kerül sor.

| (12) | Elismert, hogy egyes esetekben a tudományos kockázatértékelés nem képes önmagában biztosítani az összes olyan információt, amelyre a kockázatkezelési döntést alapozni kellene, és hogy a vizsgálat tárgyát képező kérdéshez tartozó egyéb alaposan indokolt tényezők is figyelembe vehetők, ideértve a társadalmi, gazdasági, a tradicionális, etikai és a környezetvédelmi tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét. |
| --- | --- |

(12)

Elismert, hogy egyes esetekben a tudományos kockázatértékelés nem képes önmagában biztosítani az összes olyan információt, amelyre a kockázatkezelési döntést alapozni kellene, és hogy a vizsgálat tárgyát képező kérdéshez tartozó egyéb alaposan indokolt tényezők is figyelembe vehetők, ideértve a társadalmi, gazdasági, a tradicionális, etikai és a környezetvédelmi tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét.

| (13) | Azért, hogy az érintett ágazatok üzemeltetői, valamint a nyilvánosság tájékoztatást kapjanak a hatályos engedélyekről, az engedélyezett anyagokat egy a Bizottság által létrehozott, fenntartott és közzétett közösségi listán kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(13)

Azért, hogy az érintett ágazatok üzemeltetői, valamint a nyilvánosság tájékoztatást kapjanak a hatályos engedélyekről, az engedélyezett anyagokat egy a Bizottság által létrehozott, fenntartott és közzétett közösségi listán kell feltüntetni.

| (14) | A Hatóság működésének egyik alapelve az, hogy a küldetési területén működő tagállami szervezetek és a Hatóság hálózatban működnek. Következésképpen a Hatóság a véleményei kidolgozásához ahhoz a hálózathoz folyamodhat, amelyet a 178/2002/EK rendelet 36. cikke és a 2230/2004/EK bizottsági rendelet (8) bocsátott a rendelkezésére. |
| --- | --- |

(14)

A Hatóság működésének egyik alapelve az, hogy a küldetési területén működő tagállami szervezetek és a Hatóság hálózatban működnek. Következésképpen a Hatóság a véleményei kidolgozásához ahhoz a hálózathoz folyamodhat, amelyet a 178/2002/EK rendelet 36. cikke és a 2230/2004/EK bizottsági rendelet (8) bocsátott a rendelkezésére.

| (15) | Az anyagok közös engedélyezési eljárásának teljesítenie kell az átláthatóság és a nyilvánosság tájékoztatására vonatkozó követelményeket, biztosítva egyúttal a kérelmezők azon jogát, hogy megőrizzék egyes információk bizalmas voltát. |
| --- | --- |

(15)

Az anyagok közös engedélyezési eljárásának teljesítenie kell az átláthatóság és a nyilvánosság tájékoztatására vonatkozó követelményeket, biztosítva egyúttal a kérelmezők azon jogát, hogy megőrizzék egyes információk bizalmas voltát.

| (16) | A kérelmező versenyhelyzetének védelme érdekében a kérelem bizonyos vonatkozásai tekintetében a titkosság védelmére vonatkozó megfontolást továbbra is fenn kell tartani. Ugyanakkor az anyag biztonságosságával kapcsolatos információkat, beleértve, de nem kizárólag a toxikológiai tanulmányokat, az egyéb biztonsági tanulmányokat és a nyers adatokat, semmilyen körülmények között nem szabad titkosítani. |
| --- | --- |

(16)

A kérelmező versenyhelyzetének védelme érdekében a kérelem bizonyos vonatkozásai tekintetében a titkosság védelmére vonatkozó megfontolást továbbra is fenn kell tartani. Ugyanakkor az anyag biztonságosságával kapcsolatos információkat, beleértve, de nem kizárólag a toxikológiai tanulmányokat, az egyéb biztonsági tanulmányokat és a nyers adatokat, semmilyen körülmények között nem szabad titkosítani.

| (17) | Tekintettel a 178/2002/EK rendeletre, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9) alkalmazni kell a Hatóság birtokában lévő dokumentumokra. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a 178/2002/EK rendeletre, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9) alkalmazni kell a Hatóság birtokában lévő dokumentumokra.

| (18) | A 178/2002/EK rendelet a Közösségből származó vagy harmadik országból behozott élelmiszerek vonatkozásában megállapítja a szükségintézkedések elfogadásának eljárásait. Az említett rendelet ilyen intézkedések hozatalára hatalmazza fel a Bizottságot azokban a helyzetekben, amikor az élelmiszerek súlyos veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és ha az érintett tagállam (tagállamok) által hozott intézkedésekkel az ilyen kockázatot nem lehet eredményesen csökkenteni. |
| --- | --- |

(18)

A 178/2002/EK rendelet a Közösségből származó vagy harmadik országból behozott élelmiszerek vonatkozásában megállapítja a szükségintézkedések elfogadásának eljárásait. Az említett rendelet ilyen intézkedések hozatalára hatalmazza fel a Bizottságot azokban a helyzetekben, amikor az élelmiszerek súlyos veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és ha az érintett tagállam (tagállamok) által hozott intézkedésekkel az ilyen kockázatot nem lehet eredményesen csökkenteni.

| (19) | A hatékonyság és a jogszabályi egyszerűsítés érdekében indokolt középtávon megvizsgálni azt a kérdést, hogy az egységes eljárás hatályát kiterjesszék-e az egyéb meglévő élelmiszeripari szabályozásokra is. |
| --- | --- |

(19)

A hatékonyság és a jogszabályi egyszerűsítés érdekében indokolt középtávon megvizsgálni azt a kérdést, hogy az egységes eljárás hatályát kiterjesszék-e az egyéb meglévő élelmiszeripari szabályozásokra is.

| (20) | Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani tekintettel a nemzeti jogszabályok és rendelkezések különbségeire, és ezért azokat közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben megállapított arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani tekintettel a nemzeti jogszabályok és rendelkezések különbségeire, és ezért azokat közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben megállapított arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(21)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni.

| (22) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a közösségi listákat naprakésszé tegye. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak, és az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a közösségi listákat naprakésszé tegye. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak, és az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (23) | Az anyagoknak a közösségi listához való hozzáadása, valamint egy adott anyagnak a közösségi listán való szereplésére vonatkozó feltételek, részletes leírások vagy korlátozások hozzáadása, törlése vagy módosítása tekintetében – hatékonysági okokból – csökkenteni kell az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó szokásos határidőket. |
| --- | --- |

(23)

Az anyagoknak a közösségi listához való hozzáadása, valamint egy adott anyagnak a közösségi listán való szereplésére vonatkozó feltételek, részletes leírások vagy korlátozások hozzáadása, törlése vagy módosítása tekintetében – hatékonysági okokból – csökkenteni kell az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó szokásos határidőket.

| (24) | Amennyiben rendkívül sürgős esetben az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidők nem tarthatók be, a Bizottságnak módjában áll használni az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdésében előírt sürgősségi eljárást egy adott anyag közösségi listáról való törlésére, és egy adott anyag közösségi listán való szerepléséhez kapcsolódó feltételek, részletes leírások vagy korlátozások hozzáadására, törlésére vagy módosítására, |
| --- | --- |

(24)

Amennyiben rendkívül sürgős esetben az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidők nem tarthatók be, a Bizottságnak módjában áll használni az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdésében előírt sürgősségi eljárást egy adott anyag közösségi listáról való törlésére, és egy adott anyag közösségi listán való szerepléséhez kapcsolódó feltételek, részletes leírások vagy korlátozások hozzáadására, törlésére vagy módosítására,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS ELVEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet megállapítja az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt élelmiszer-adalékanyagok, élelmiszerenzimek, élelmiszer aromák és élelmiszer aromaanyag-alapanyagok, valamint az aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők alapanyagai (a továbbiakban: az anyagok) egységes értékelési és engedélyezési eljárását (a továbbiakban: az egységes eljárás), amely megkönnyíti ezen anyagok szabad mozgását a Közösségben. Ez a rendelet nem alkalmazandó az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról szóló, 2003. november 10-i 2065/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) hatálya alá tartozó füstaromákra.

(2)   Az egységes eljárás lefekteti azon anyagok listája naprakésszé tételének eljárási szabályait, amelyek Közösségen belüli forgalomba hozatala a(z) .../2008/EK (12), a(z) .../2008/EK (13) és a(z) .../2008/EK (14) rendelet (a továbbiakban: ágazati élelmiszer-jogszabályok) szerint engedélyezett.

(3)   Az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok meghatározzák azokat a kritériumokat, amelyek alapján az anyagok felkerülhetnek a 2. cikkben előírt közösségi listára, a 7. cikkben említett rendelet tartalmát és szükség esetén a folyamatban lévő eljárásokra vonatkozó átmeneti rendelkezéseket.

2. cikk

Az anyagok közösségi listája

(1)   Az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok értelmében a közösségi forgalomba hozatalra engedélyezett anyagokat egy olyan listán kell feltüntetni, amely tartalmát az adott jogszabály határozza meg (a továbbiakban: a közösségi lista). A listát a Bizottság teszi naprakésszé. A listát az Európai Únió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

(2)   A „közösségi lista naprakésszé tétele” alatt a következőket kell érteni:

| a) | egy anyag hozzáadása a közösségi listához; |
| --- | --- |

a)

egy anyag hozzáadása a közösségi listához;

| b) | egy anyag törlése a közösségi listáról; |
| --- | --- |

b)

egy anyag törlése a közösségi listáról;

| c) | egy adott anyag közösségi listán való szerepléséhez kapcsolódó feltételek, előírások (pl. tisztasági követelmények) vagy korlátozások hozzáadása, törlése vagy módosítása. |
| --- | --- |

c)

egy adott anyag közösségi listán való szerepléséhez kapcsolódó feltételek, előírások (pl. tisztasági követelmények) vagy korlátozások hozzáadása, törlése vagy módosítása.

II. FEJEZET

EGYSÉGES ELJÁRÁS

3. cikk

Az egységes eljárás fő szakaszai

(1)   A közösségi lista naprakésszé tételére irányuló egységes eljárás vagy a Bizottság kezdeményezésére vagy pedig kérelemre indulhat meg. Kérelmet egy tagállam vagy valamely – akár több érdekelt személyt is képviselő – érdekelt személy (a továbbiakban: a kérelmező) nyújthat be, a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett végrehajtási szabályokban előírt feltételekkel összhangban. A kérelmeket a Bizottságnak kell megküldeni.

(2)   A Bizottság kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) véleményét, amelyet az 5. cikknek megfelelően kell megadni.

A 2. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti naprakésszé tétel esetén azonban a Bizottság nem köteles a Hatóság véleményének kikérésére, ha a szóban forgó frissítések valószínűsíthetően nem gyakorolnak hatást a közegészségre.

(3)   Az egységes eljárás azzal zárul, hogy a Bizottság a 7. cikknek megfelelően rendeletet fogad el a naprakésszé tételről.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve a Bizottság az eljárás bármelyik szakaszában véget vethet az egységes eljárásnak és eltekinthet a tervezett naprakésszé tételtől, ha megítélése szerint nem indokolt a naprakésszé tétel. Adott esetben figyelembe veszi a Hatóság véleményét, a tagállamok álláspontját, a közösségi jogszabályok valamennyi vonatkozó rendelkezését és a vizsgálat tárgyát képező kérdés szempontjából hasznos egyéb indokolt tényezőket.

A Bizottság ilyen esetekben szükség esetén közvetlenül tájékoztatja a kérelmezőt és a tagállamokat, és levelében ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt nem tartja indokoltnak a naprakésszé tételt.

4. cikk

Az eljárás megkezdése

(1)   Amikor a Bizottsághoz a közösségi lista naprakésszé tételére irányuló kérelem érkezik, a Bizottság:

| a) | a kérelem átvételét követő tizennégy munkanapon belül írásos kézhezvételi igazolást küld a kérelmezőnek; |
| --- | --- |

a)

a kérelem átvételét követő tizennégy munkanapon belül írásos kézhezvételi igazolást küld a kérelmezőnek;

| b) | szükség esetén a lehető leghamarabb tájékoztatja a Hatóságot a kérelemről és a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően kikéri annak véleményét. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén a lehető leghamarabb tájékoztatja a Hatóságot a kérelemről és a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően kikéri annak véleményét.

A Bizottság a tagállamok számára hozzáférhetővé teszi a kérelmet.

(2)   Ha a Bizottság saját kezdeményezésére indítja meg az eljárást, arról tájékoztatja a tagállamokat és szükség esetén kikéri a Hatóság véleményét.

5. cikk

A Hatóság véleménye

(1)   A Hatóság az érvényes kérelem beérkezését követő hat hónapon belül megfogalmazza véleményét.

(2)   A Hatóság továbbítja véleményét a Bizottságnak, a tagállamoknak, és adott esetben a kérelmezőnek.

6. cikk

A kockázatértékelésre vonatkozó kiegészítő információk

(1)   Azokban a megfelelően indokolt esetekben, amikor a Hatóság kiegészítő információkat kér a kérelmezőtől, az 5. cikk (1) bekezdésében említett határidő meghosszabbítható. A kérelmezővel folytatott konzultációt követően a Hatóság meghatározza az ezen információk biztosításának határidejét, és tájékoztatja a Bizottságot a szükséges határidő-hosszabbításról. Ha a Hatóság általi tájékoztatást követő nyolc munkanapon belül a Bizottság nem él kifogással, az 5. cikk (1) bekezdésében említett határidő automatikusan meghosszabbodik a kiegészítő határidővel. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a hosszabbításról.

(2)   Amennyiben a kiegészítő információkat nem nyújtják be az (1) bekezdésben említett meghosszabbított határidőig, a Hatóság a már rendelkezésre álló információk alapján véglegesíti a véleményét.

(3)   Amikor a kérelmező saját kezdeményezésére nyújt be kiegészítő információkat, megküldi azokat a Hatóságnak és a Bizottságnak. A Hatóság ebben az esetben a kiindulási határidőn belül fogalmazza meg véleményét, a 10. cikk sérelme nélkül.

(4)   A Hatóság elérhetővé teszi a tagállamok és a Bizottság számára a kiegészítő információkat.

7. cikk

A közösségi lista naprakésszé tétele

(1)   A Hatóság véleményét követő kilenc hónapon belül a Bizottság a 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak rendelettervezetet nyújt be a közösségi lista naprakésszé tételére, figyelembe véve a Hatóság véleményét, a közösségi jogszabályok valamennyi vonatkozó rendelkezését és a vizsgálat tárgyát képező kérdés szempontjából hasznos egyéb indokolt tényezőket.

Amennyiben nem kérték a Hatóság véleményét, a kilenc hónapos határidőt az érvényes kérelemnek a Bizottság általi kézhezvétele időpontjától kell számítani.

(2)   Ha a rendelettervezet nincs összhangban a Hatóság véleményével, a Bizottság magyarázattal szolgál ezen eltérés okai tekintetében.

(3)   Az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására szolgáló, egy adott anyagnak a közösségi listáról való törléséhez kapcsolódó intézkedéseket a 14. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A hatékonyság érdekében, az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok nem alapvető fontosságú elemeinek többek között azok kiegészítéssel történő – módosítására irányuló, egy adott anyag közösségi listához történő hozzáadásával, és egy adott anyag közösségi listán való megjelenéséhez kapcsolódó feltételek, előírások vagy korlátozások hozzáadásával, törlésével vagy módosításával kapcsolatos intézkedéseket a 14. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(5)   Rendkívüli sürgősségre tekintettel a Bizottságnak módjában áll a 14. cikk (5) bekezdésében említett sürgősségi eljárást használni egy adott anyag közösségi listáról való törlésére, és egy adott anyag közösségi listán való megjelenéséhez kapcsolódó feltételek, előírások vagy korlátozások hozzáadására, törlésére vagy módosítására.

8. cikk

A kockázatkezelésre vonatkozó kiegészítő információk

(1)   Amennyiben a Bizottság a kérelmezőtől a kockázatkezeléssel kapcsolatos kérdésekről kér kiegészítő információkat, a kérelmezővel egyeztetve meghatározza ezen információk benyújtásának határidejét. Ebben az esetben értelemszerűen meg lehet hosszabbítani a 7. cikkben említett határidőt. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a hosszabbításról és a benyújtott kiegészítő információkat, mihelyt azokat megkapta, a tagállamok rendelkezésére bocsátja.

(2)   Amennyiben a kiegészítő információkat nem nyújtják be az (1) bekezdésben említett meghosszabbított határidőig, a Bizottság a már rendelkezésre álló információk alapján jár el.

III. FEJEZET

VEGYES RENDELKEZÉSEK

9. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   A 14. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok elfogadását követő legfeljebb 24 hónapon belül a Bizottság elfogadja ezen rendelet végrehajtási szabályait, különösen a következők vonatkozásában:

| a) | a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelem tartalma, elkészítése és bemutatása; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelem tartalma, elkészítése és bemutatása;

| b) | a kérelem érvényessége ellenőrzésének szabályai; |
| --- | --- |

b)

a kérelem érvényessége ellenőrzésének szabályai;

| c) | az 5. cikkben említett hatósági véleményben feltüntetendő információk típusa. |
| --- | --- |

c)

az 5. cikkben említett hatósági véleményben feltüntetendő információk típusa.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett végrehajtási szabályok elfogadása céljából a Bizottság konzultál a Hatósággal, amely az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok hatálybalépésének napját követő hat hónapon belül javaslatot terjeszt a Bizottság elé az érintett anyagok kockázatértékeléséhez szükséges adatokra vonatkozóan.

10. cikk

A határidők meghosszabbítása

Kivételes körülmények között a Bizottság saját kezdeményezésére vagy szükség esetén a Hatóság kérésére meghosszabbíthatja az 5. cikk (1) bekezdésében és a 7. cikkben említett határidőket a 6. cikk (1) bekezdésének és a 8. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, ha azt az adott ügy jellege indokolttá teszi. Ilyenkor a Bizottság szükség esetén tájékoztatja a kérelmezőt és a tagállamokat a hosszabbításról és annak indokairól.

11. cikk

Átláthatóság

A Hatóság a 178/2002/EK rendelet 38. cikkének megfelelően biztosítja tevékenységeinek átláthatóságát. Különösen azzal, hogy véleményeit haladéktalanul nyilvánosságra hozza. Nyilvánosságra hozza továbbá a véleménykérelmeket, valamint a 6. cikk (1) bekezdése szerinti meghosszabbított határidőket.

12. cikk

Bizalmas információk

(1)   A kérelmező által közölt információk közül bizalmas kezelés tárgyát képezhetik azok, amelyek nyilvánosságra hozatala jelentősen árthatna a kérelmező versenypozíciójának.

Ugyanakkor semmilyen körülmények között nem tekinthetők bizalmasnak a következő információk:

| a) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező neve és címe;

| b) | az anyag neve és világos leírása; |
| --- | --- |

b)

az anyag neve és világos leírása;

| c) | az anyag egyes élelmiszerekben vagy élelmiszerkategóriákban vagy azok felületén történő alkalmazásának indokolása; |
| --- | --- |

c)

az anyag egyes élelmiszerekben vagy élelmiszerkategóriákban vagy azok felületén történő alkalmazásának indokolása;

| d) | az anyagok biztonsági értékelése szempontjából fontos információk; |
| --- | --- |

d)

az anyagok biztonsági értékelése szempontjából fontos információk;

| e) | adott esetben az elemzési módszer(ek). |
| --- | --- |

e)

adott esetben az elemzési módszer(ek).

(2)   Az (1) bekezdés végrehajtásának céljából a kérelmező a közölt információk között megjelöli azokat, amelyekre nézve bizalmas kezelést kíván. Ilyen esetekben igazolható indokolással kell szolgálni.

(3)   A kérelmezővel folytatott konzultációt követően a Bizottság meghatározza, hogy mely információk maradhatnak bizalmasak, és tájékoztatja erről a kérelmezőt és a tagállamot.

(4)   A bizottsági álláspont tudomásul vételét követően a kérelmezőnek három hét áll rendelkezésére arra, hogy a közölt információk bizalmasságának megőrzése érdekében visszavonja kérelmét. Ezen időszak elteltéig az adatokat bizalmasan kezelik.

(5)   A Bizottság, a Hatóság és a tagállamok – az 1049/2001/EK rendelettel összhangban – meghozzák a szükséges intézkedéseket az ezen rendelettel összefüggésben kapott információk megfelelő bizalmasságának biztosítása érdekében, kivéve azokat az információkat, amelyeket – ha a körülmények megkövetelik – nyilvánosságra kell hozni az emberi egészség, az állati egészség és a környezet védelmének érdekében.

(6)   Amennyiben egy kérelmező visszavonja vagy visszavonta a kérelmét, a Bizottság, a Hatóság és a tagállamok nem hoznak nyilvánosságra bizalmas információt, ideértve azokat az információkat is, amelyek bizalmas jellegére vonatkozóan eltér a Bizottság és a kérelmező álláspontja.

(7)   Az (1)–(6) bekezdés alkalmazása nem sértheti a Bizottság, a Hatóság és a tagállamok közötti információáramlást.

13. cikk

Vészhelyzetek

Egy, a közösségi listán szereplő anyaggal kapcsolatos vészhelyzet fennállása esetén, elsősorban a Hatóság véleményének fényében intézkedések hozatalára kerül sor a 178/2002/EK rendelet 53. és 54. cikkében említett eljárásoknak megfelelően.

14. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot a 178/2002/EK rendelet 58. cikkével létrehozott Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikkében foglalt rendelkezésekre.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

(4)   Az e bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, (5) bekezdésének b) pontját, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában és előírt a (4) bekezdésének b) pontjában előírt határidők mindegyike 2 hónap, és a (4) bekezdésének e) pontjában előírt határidő pedig 4 hónap.

(5)   Az e bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

15. cikk

A tagállamok illetékes hatóságai

Az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok hatálybalépése után legfeljebb hat hónappal a tagállamok az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok keretében eljuttatják a Bizottságnak és a Hatóságnak az egységes eljárásért felelős nemzeti hatóság nevét és címét, valamint megneveznek egy kapcsolattartót.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉS

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályokra nézve a 9. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések végrehajtásának napjától kell alkalmazni.

A 9. cikket ...-tól/-től (15) kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 168., 2007.7.20., 34. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. július 10-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2008. március 10-i közös álláspontja, az Európai Parlament ...-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i határozata.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 10 oldalát.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 32 oldalát.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 46 oldalát.

5

(6)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

6

(7)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

7

(8)  A 2230/2004/EK rendelet (2004. december 23.) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság küldetési területén működő szervezetek hálózatba szervezése vonatkozásában a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtási szabályairól (HL L 379., 2004.12.24., 64. o.).

8

(9)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

9

(10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK tanácsi határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

10

(11)  HL L 309., 2003.11.26., 1. o.

11

(12)  Lásd e Hivatalos Lap 10 oldalát.

12

(13)  Lásd e Hivatalos Lap 32 oldalát.

13

(14)  Lásd e Hivatalos Lap 46 oldalát.

14

(15)  E rendelet hatályba lépésének napjától.

15

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2006. július 28-án elfogadta az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszer-ipari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló rendeletjavaslatot (1) A javaslat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikkén alapul.

Az Európai Parlament az első olvasat során kialakított véleményét 2007. július 10-én fogadta el (2).

Az Európai Parlament első olvasatban kialakított véleményét követően a Bizottság 2007. október 24-én benyújtotta módosított javaslatát (3).

A Tanács 2008. március 10-én, a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően, elfogadta közös álláspontját.

Munkája során a Tanács az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2007. április 25-én elfogadott véleményét is figyelembe vette (4).

II.   CÉLKITŰZÉS

Az élelmiszer-ipari adalékokról szóló közösségi szabályok megújítását célzó négy javaslat részét képező rendeletjavaslat célja, hogy az élelmiszer-adalékanyagokra, aromaanyagokra és enzimekre vonatkozó összehangolt közösségi engedélyezési eljárás bevezetésével biztosítsa a belső piac megfelelő működését – beleértve az élelmiszer-kereskedelem tisztességes gyakorlatának érvényesítését –, ugyanakkor garantálja az emberi egészség, a fogyasztói érdekek és a környezet magas szintű védelmét.

Az egységes engedélyezési eljárásnak központosítottnak, hatékonynak, eredményesnek és átláthatónak kell lennie, továbbá az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) által végzett kockázatértékelésen, valamint egy olyan kockázatkezelési rendszeren kell alapulnia, amelynek során a Bizottság szabályozási bizottsági eljárás (komitológia) keretében jár el.

A javaslat azzal a feladattal bízza meg a Bizottságot, hogy az érintett anyagok minden egyes kategóriájára nézve állítson fel egy generikus pozitív listát, amelyet vezetnie és frissítenie kell. Amennyiben egy anyagot felvesznek e listák egyikére, az azt jelenti, hogy felhasználása a Közösségben valamennyi gazdasági szereplő számára általánosan engedélyezett.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Bevezető megjegyzések

A közös álláspont a bizottsági javaslatnak Tanács általi vizsgálatának eredményeit tükrözi. A Tanács több változtatást végzett a szövegen, melyek közül néhány az Európai Parlament által javasolt módosításokon alapul.

A Bizottság elfogadta a Tanács által elfogadott közös álláspontot.

2.   Az Európai Parlament módosításai

A 2007. július 10-án tartott plenáris szavazás során az Európai Parlament a javaslatra vonatkozóan 31. módosítást fogadott el.

A Tanács teljesen vagy elvben 11. módosítást épített be közös álláspontjába.

A közös álláspontba beépített módosítások

–   Az ellenőrzéssel történő bizottsági szabályozási eljárás bevezetése (a 34., 35., 36., 37. módosítással összhangban)

A Tanács bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást. Az emberi egészség védelme érdekében a Tanács szintén bevezette a sürgősségi eljárást (14. cikk (5) bekezdés), egy adott anyagnak az engedélyezett anyagok listájáról való törlésére, valamint az anyagok használatával kapcsolatos feltételek hozzáadására, megváltoztatására vagy törlésére vonatkozóan. Bevezetésre került továbbá a hatékonysági eljárás (14. cikk (4) bekezdés), egy adott anyag közösségi listára való felvételére, és a közösségi listán való szerepléséhez kapcsolódó feltételek, részletes leírások vagy korlátozások hozzáadására, törlésére vagy módosítására.

–   Füstaromák

A Tanács pontosította, hogy a füstaromák engedélyezése (a 12. módosítással összhangban) nem tartozik a javaslat hatályába.

–   Környezetvédelem

A Tanács utalt arra a tényre, hogy a kockázatkezelésnek egyéb indokolt tényezőket, például a környezetet is figyelembe kell vennie, ami a (12) preambulumbekezdésben került bevezetésre (a 6. módosítással összhangban).

–   Titoktartás

A Tanács pontosította, hogy a versenyképesség védelme érdekében a kérelem mely elemei lehetnek bizalmasak (a 8. módosítással összhangban).

–   A tagállamok tájékoztatása

A Tanács megállapodott abban, hogy (a 27., 28., 32. módosítással összhangban) a tagállamokat is tájékoztatni kell az eljárás szakaszairól.

Ezen kívül a 25. módosítás lényegét a 6. cikk (3) bekezdése tükrözi, amely megemlíti a határidők kivételes meghosszabbításának a 10. cikkben szereplő elvét.

Nem bevezetett módosítások

A Tanács nem tudta valamennyi módosítást bevezetni, részben a jogszabályok szövegezésére vonatkozó szabályok miatt (31. módosítás), részben egyéb, alább kifejtett okokból.

–   Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló 178/2002/EK rendeletben
   (5)
  már szabályozott kérdések, melyekkel nem szükséges e rendeletben foglalkozni (3., 5., 9., 10., 23. módosítás)

A független kockázatértékelésre vonatkozó követelményt (5. módosítás – (10) preambulumbekezés) a 178/2002/EK rendelet 22. cikkének (2) bekezdése már tartalmazza.

A 3. módosítás (új preambulumbekezdés) nem került elfogadásra, mivel az élelmiszer-előállítás és -kezelés átláthatósága általános jellegű szempont. A 178/2002/EK rendelet alapján az élelmiszer-biztonságért elsődlegesen a továbbra is az élelmiszer-ipari vállalkozók felelnek. Fentiek felelősségét megerősítik a veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok (HACCP) rendszere alapelveinek ebben és az egyéb közösségi jogszabályokban foglalt helyes higiéniai gyakorlatnak a betartását előíró jogi aktusok.

–   Az érdekelt felekkel folytatott bizottsági konzultációt (9., 10. módosítás – (19) és (21) preambulumbekezdés) a 178/2002/EK rendelet 9. cikke, valamint más általános jellegű dokumentumok, például a Bizottságnak az európai szabályozásról szóló fehér könyve és az érdekelt felekkel folytatott konzultációra vonatkozó általános elvekről és minimumszabályokról szóló bizottsági közlemény is előírja. Hasonlóképp ugyanazon rendelet 38. cikke előírja, hogy az EFSA-nak haladéktalanul nyilvánosságra kell hoznia véleményét, így a 23. módosítás (5. cikk (2) bekezdés) nem szükséges.

–   Az engedélyezés kritériumai (4. módosítás – új preambulumbekezdés)

Az anyagok engedélyezésére vonatkozó általános kritériumokat az egyes ágazatok jogszabályai tartalmazzák, és ezeket tiszteletben kell tartani. Ezért a Tanács nem tartotta szükségesnek ezek megismétlését.

–   A fogyasztóvédelemre és a közegészségügyre való hivatkozás (11. módosítás – 1. cikk)

Ez a javaslat az engedélyezett anyagok listáinak frissítésére szolgáló eljárási szabályokat tartalmazza. Az a hivatkozás, hogy a rendeletek célja az emberi egészség, a fogyasztói érdekek – beleértve az élelmiszerkereskedelem tisztességes gyakorlatának érvényesítését – és adott esetben a környezet védelme, megtalálható az egyes ágazati rendeletjavaslatokban.

–   Adatvédelem (14., 33. módosítás – 2. cikk (1a) bekezdés, 12. cikk (6a) bekezdés)

Az ötéves adatvédelmi időtartam és az, hogy ennek eredményeképp erre az időre preferáltan engedélyeznék az anyag használatát az adatokat szolgáltató vállalat számára, megváltoztatná az élelmiszerjogban az élelmiszer-adalékanyagok területén jelenleg használatos – nemzetközileg általánosan alkalmazott – rendszert. Az e jogi eszközben foglalt adatvédelmi rendelkezés tovább bonyolítaná az adminisztratív eljárásokat, ami nem felel meg a szabályozási keret egyszerűsítésére irányuló célkitűzésnek. Ezért a Tanács nem tekinti elfogadhatónak ezeket a módosításokat.

–   Az EFSA véleményének határideje (22. módosítás – 5. cikk (1) bekezdés)

A Tanács nem ért egyet az EFSA véleményére adott határidő 6-ról 9 hónapra történő meghosszabbításával, ahogy az a 22. módosításban szerepel. A kitűzött időtartamról további magyarázattal szolgál a közös álláspont (8a) (új) preambulumbekezdése. Megjegyzendő, hogy a határidők az ipar szempontjából is fontosak.

–   A 6 hónapos határidő meghosszabbítása, ha kiegészítő információkra van szükség (24. módosítás – 6. cikk (1) bekezdés)

A Tanács úgy véli, hogy ezt a határidőt csak indokolt esetben kell meghosszabbítani.

Egyéb, nem bevezetett módosítások: 1., 2., 19., 21. és 30. módosítás.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont egyensúlyt alakít ki a kérdések és az érdekek között, tiszteletben tartva a rendelet célkitűzéseit. A Tanács várakozással tekint az emberi egészség és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmét biztosító rendelet mihamarabbi elfogadása érdekében az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív tárgyalások elé.

---

(1)  COM(2006) 425 végleges.

(2)  Dok. 11639/07 CODEC 775.

(3)  COM(2007) 672 végleges.

(4)  HL C 168., 2007.7.20., 34. o.

(5)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 111/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 111/10

---

7/2008/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2008. március 10-én elfogadva

az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 111 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak, és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jó közérzetéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez. |
| --- | --- |

(1)

A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak, és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jó közérzetéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez.

| (2) | A közösségi politikák érvényesítése során gondoskodni kell az emberi élet és egészség magas szintű védelméről. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi politikák érvényesítése során gondoskodni kell az emberi élet és egészség magas szintű védelméről.

| (3) | Ez a rendelet az élelmiszerekben engedélyezett élelmiszer adalékanyagokról szóló korábbi irányelvek és határozatok helyébe lép, hogy átfogó és racionalizált eljárásokkal biztosítsa a belső piac hatékony működését, valamint az emberi egészség és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmét. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet az élelmiszerekben engedélyezett élelmiszer adalékanyagokról szóló korábbi irányelvek és határozatok helyébe lép, hogy átfogó és racionalizált eljárásokkal biztosítsa a belső piac hatékony működését, valamint az emberi egészség és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmét.

| (4) | Ez a rendelet összehangolja az élelmiszer adalékanyagok élelmiszerekben való használatát a Közösségben. Ide tartozik a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelvben (3) szereplő élelmiszerekben használt élelmiszer adalékanyagok használata, valamint a húsok állat-egészségügyi jelöléséhez és a tojások díszítéséhez és bélyegzéséhez használt élelmiszer-színezékek használata. Összehangolja továbbá az élelmiszer adalékanyagok használatát az élelmiszer adalékanyagokban és az élelmiszerenzimekben, biztosítva ezzel biztonságosságukat és minőségüket, és megkönnyítve tárolásukat és használatukat. Korábban ezt még nem szabályozták közösségi szinten. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet összehangolja az élelmiszer adalékanyagok élelmiszerekben való használatát a Közösségben. Ide tartozik a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelvben (3) szereplő élelmiszerekben használt élelmiszer adalékanyagok használata, valamint a húsok állat-egészségügyi jelöléséhez és a tojások díszítéséhez és bélyegzéséhez használt élelmiszer-színezékek használata. Összehangolja továbbá az élelmiszer adalékanyagok használatát az élelmiszer adalékanyagokban és az élelmiszerenzimekben, biztosítva ezzel biztonságosságukat és minőségüket, és megkönnyítve tárolásukat és használatukat. Korábban ezt még nem szabályozták közösségi szinten.

| (5) | Az élelmiszer adalékanyagok olyan anyagok, amelyeket nem fogyasztanak önmagukban élelmiszerként, de az ebben a rendeletben említett technológiai célból, szándékosan adják az élelmiszerhez, például élelmiszer tartósítására. E rendeletnek valamennyi élelmiszer adalékanyagra ki kell terjednie, és ezért a tudomány haladásának és a technológia fejlődésének tükrében naprakésszé kell tenni a funkcionális csoportok listáját. Nem minősülnek azonban élelmiszer adalékanyagnak azok az anyagok, amelyeket zamat és/vagy íz hozzáadása érdekében vagy táplálkozási célokból használnak, mint például a sópótlók, a vitaminok és az ásványi anyagok. Nem tartoznak továbbá e rendelet hatálya alá az élelmiszernek minősülő, technológiai funkcióban használt anyagok, például a nátrium-klorid vagy a színezésre használt sáfrány, továbbá az élelmiszerenzimek. Mindazonáltal az élelmiszerekből és más természetes eredetű anyagokból az összetevőknek (pl. a színezőanyagoknak) a tápanyagoktól és az aromatikus összetevőktől való szelektív elkülönítésével nyert, a végső élelmiszerre technológiai hatást gyakorló készítményeket e rendelet értelmében adalékanyagnak kell tekinteni. Végül az élelmiszerenzimekre, az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vonatkozik, amely kizárja e rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

Az élelmiszer adalékanyagok olyan anyagok, amelyeket nem fogyasztanak önmagukban élelmiszerként, de az ebben a rendeletben említett technológiai célból, szándékosan adják az élelmiszerhez, például élelmiszer tartósítására. E rendeletnek valamennyi élelmiszer adalékanyagra ki kell terjednie, és ezért a tudomány haladásának és a technológia fejlődésének tükrében naprakésszé kell tenni a funkcionális csoportok listáját. Nem minősülnek azonban élelmiszer adalékanyagnak azok az anyagok, amelyeket zamat és/vagy íz hozzáadása érdekében vagy táplálkozási célokból használnak, mint például a sópótlók, a vitaminok és az ásványi anyagok. Nem tartoznak továbbá e rendelet hatálya alá az élelmiszernek minősülő, technológiai funkcióban használt anyagok, például a nátrium-klorid vagy a színezésre használt sáfrány, továbbá az élelmiszerenzimek. Mindazonáltal az élelmiszerekből és más természetes eredetű anyagokból az összetevőknek (pl. a színezőanyagoknak) a tápanyagoktól és az aromatikus összetevőktől való szelektív elkülönítésével nyert, a végső élelmiszerre technológiai hatást gyakorló készítményeket e rendelet értelmében adalékanyagnak kell tekinteni. Végül az élelmiszerenzimekre, az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) vonatkozik, amely kizárja e rendelet alkalmazását.

| (6) | Ez a rendelet nem vonatkozik azokra az anyagokra, amelyeket önmagukban nem fogyasztanak élelmiszerként, de szándékosan használnak az élelmiszerek feldolgozásában, és amelyek csak maradékanyagként maradnak vissza a végső élelmiszerben, és nincs technológiai hatásuk a végtermékben (technológiai segédanyagok). |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet nem vonatkozik azokra az anyagokra, amelyeket önmagukban nem fogyasztanak élelmiszerként, de szándékosan használnak az élelmiszerek feldolgozásában, és amelyek csak maradékanyagként maradnak vissza a végső élelmiszerben, és nincs technológiai hatásuk a végtermékben (technológiai segédanyagok).

| (7) | Az élelmiszer adalékanyagokat csak akkor lehet jóváhagyni és használni, ha teljesítik az e rendeletben megállapított követelményeket. Az élelmiszer adalékanyagoknak a felhasználás körülményei között biztonságosnak kell lenniük, használatukat technológiai szükségletnek kell indokolnia, valamint használatuk nem vezetheti félre a fogyasztót, és a fogyasztó érdekét kell szolgálnia. A fogyasztó félrevezetésének körébe tartoznak többek között, de nem kizárólag a felhasznált összetevők jellegét, frissességét és minőségét, a termék vagy a gyártási folyamat természetes voltát, illetve a termék tápértékét érintő kérdések. Az élelmiszer adalékanyagok jóváhagyása során figyelembe kell venni egyéb, az adott kérdést tekintve releváns tényezőket is, beleértve a társadalmi, gazdasági, tradicionális, etikai és környezeti tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét. Egy adott élelmiszer adalékanyag felhasználását és maximális szintjét illetően figyelembe kell venni az élelmiszer adalékanyag egyéb forrásokból származó bevitelét és az élelmiszer adalékanyagnak a különleges fogyasztói csoportokra (mint például az allergiás fogyasztókra) gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(7)

Az élelmiszer adalékanyagokat csak akkor lehet jóváhagyni és használni, ha teljesítik az e rendeletben megállapított követelményeket. Az élelmiszer adalékanyagoknak a felhasználás körülményei között biztonságosnak kell lenniük, használatukat technológiai szükségletnek kell indokolnia, valamint használatuk nem vezetheti félre a fogyasztót, és a fogyasztó érdekét kell szolgálnia. A fogyasztó félrevezetésének körébe tartoznak többek között, de nem kizárólag a felhasznált összetevők jellegét, frissességét és minőségét, a termék vagy a gyártási folyamat természetes voltát, illetve a termék tápértékét érintő kérdések. Az élelmiszer adalékanyagok jóváhagyása során figyelembe kell venni egyéb, az adott kérdést tekintve releváns tényezőket is, beleértve a társadalmi, gazdasági, tradicionális, etikai és környezeti tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét. Egy adott élelmiszer adalékanyag felhasználását és maximális szintjét illetően figyelembe kell venni az élelmiszer adalékanyag egyéb forrásokból származó bevitelét és az élelmiszer adalékanyagnak a különleges fogyasztói csoportokra (mint például az allergiás fogyasztókra) gyakorolt hatását.

| (8) | Az élelmiszer adalékanyagoknak meg kell felelniük a jóváhagyott előírásoknak, amelyeknek tartalmazniuk kell az élelmiszer adalékanyag megfelelő azonosításához szükséges információkat, beleértve az eredetet és az elfogadható tisztasági követelmények leírását. Az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1995. július 5-i 95/31/EK bizottsági irányelvben (5), az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 95/45/EK bizottsági irányelvben (6) és a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról szóló, 1996. december 2-i 96/77/EK bizottsági irányelvben (7) szereplő élelmiszer adalékanyagokhoz korábban kidolgozott előírások addig maradnak érvényben, amíg a megfelelő adalékanyagok be nem kerülnek e rendelet mellékleteibe. Az ilyen adalékanyagokra vonatkozó előírásokat akkor rendeletben kell megfogalmazni. Ezeknek az előírásoknak közvetlenül kell kapcsolódniuk az e rendelet mellékleteiben szereplő közösségi listákon szereplő adalékanyagokhoz. Figyelembe véve azonban az előírások összetett jellegét és tartalmát az egyértelműség érdekében, azok nem épülhetnek be a közösségi listákba, hanem egy vagy több önálló rendeletben kell megjelenniük. |
| --- | --- |

(8)

Az élelmiszer adalékanyagoknak meg kell felelniük a jóváhagyott előírásoknak, amelyeknek tartalmazniuk kell az élelmiszer adalékanyag megfelelő azonosításához szükséges információkat, beleértve az eredetet és az elfogadható tisztasági követelmények leírását. Az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1995. július 5-i 95/31/EK bizottsági irányelvben (5), az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 95/45/EK bizottsági irányelvben (6) és a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról szóló, 1996. december 2-i 96/77/EK bizottsági irányelvben (7) szereplő élelmiszer adalékanyagokhoz korábban kidolgozott előírások addig maradnak érvényben, amíg a megfelelő adalékanyagok be nem kerülnek e rendelet mellékleteibe. Az ilyen adalékanyagokra vonatkozó előírásokat akkor rendeletben kell megfogalmazni. Ezeknek az előírásoknak közvetlenül kell kapcsolódniuk az e rendelet mellékleteiben szereplő közösségi listákon szereplő adalékanyagokhoz. Figyelembe véve azonban az előírások összetett jellegét és tartalmát az egyértelműség érdekében, azok nem épülhetnek be a közösségi listákba, hanem egy vagy több önálló rendeletben kell megjelenniük.

| (9) | Bizonyos engedélyezett borászati gyakorlatok és eljárások esetében lehetőség van egyes élelmiszer adalékanyagok speciális célú használatára. Az ilyen élelmiszer adalékanyagok használatának meg kell felelnie e rendeletnek és a vonatkozó közösségi jogszabályokban megállapított külön rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(9)

Bizonyos engedélyezett borászati gyakorlatok és eljárások esetében lehetőség van egyes élelmiszer adalékanyagok speciális célú használatára. Az ilyen élelmiszer adalékanyagok használatának meg kell felelnie e rendeletnek és a vonatkozó közösségi jogszabályokban megállapított külön rendelkezéseknek.

| (10) | A harmonizáció biztosítása érdekében az élelmiszer adalékanyagok kockázatértékelését és jóváhagyását az élelmiszer adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, ...-i .../2008/EK rendeletben (8) megállapított eljárásnak megfelelően kell elvégezni. |
| --- | --- |

(10)

A harmonizáció biztosítása érdekében az élelmiszer adalékanyagok kockázatértékelését és jóváhagyását az élelmiszer adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, ...-i .../2008/EK rendeletben (8) megállapított eljárásnak megfelelően kell elvégezni.

| (11) | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) értelmében a közegészségügyet valószínűleg érintő kérdésekben konzultálni kell az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (a továbbiakban: a Hatóság). |
| --- | --- |

(11)

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) értelmében a közegészségügyet valószínűleg érintő kérdésekben konzultálni kell az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (a továbbiakban: a Hatóság).

| (12) | A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyagokra a géntechnológiai módosítás biztonsági értékelése tekintetében az említett rendelet szerinti engedélyezési eljárásnak kell vonatkoznia, míg az élelmiszer adalékanyag végső engedélyezését e rendelet alapján kell elvégezni. |
| --- | --- |

(12)

A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyagokra a géntechnológiai módosítás biztonsági értékelése tekintetében az említett rendelet szerinti engedélyezési eljárásnak kell vonatkoznia, míg az élelmiszer adalékanyag végső engedélyezését e rendelet alapján kell elvégezni.

| (13) | Az ezen rendelet szerint már jóváhagyott adalékanyagot, amelyet a Hatóság kockázat-értékelésben szereplőtől lényegesen eltérő gyártási módszerekkel vagy kiindulási anyagok felhasználásával állítottak elő, vagy amely eltér a tisztasági követelményekben lefektetett előírásoktól, értékelésre meg kell küldeni a Hatóságnak. „Jelentős különbségnek” számít többek között az előállítási módszer megváltoztatása a növényből való kivonás helyett mikroorganizmust használó erjesztésre, vagy az eredeti mikroorganizmus géntechnológiai módosítása, vagy a kiindulási anyagok vagy a részecskék méretének a megváltoztatása. |
| --- | --- |

(13)

Az ezen rendelet szerint már jóváhagyott adalékanyagot, amelyet a Hatóság kockázat-értékelésben szereplőtől lényegesen eltérő gyártási módszerekkel vagy kiindulási anyagok felhasználásával állítottak elő, vagy amely eltér a tisztasági követelményekben lefektetett előírásoktól, értékelésre meg kell küldeni a Hatóságnak. „Jelentős különbségnek” számít többek között az előállítási módszer megváltoztatása a növényből való kivonás helyett mikroorganizmust használó erjesztésre, vagy az eredeti mikroorganizmus géntechnológiai módosítása, vagy a kiindulási anyagok vagy a részecskék méretének a megváltoztatása.

| (14) | Az élelmiszer adalékanyagokat folyamatos megfigyelés alatt kell tartani, és amikor csak szükséges, azokat a változó felhasználási feltételek és az új tudományos ismeretek fényében újra kell értékelni. |
| --- | --- |

(14)

Az élelmiszer adalékanyagokat folyamatos megfigyelés alatt kell tartani, és amikor csak szükséges, azokat a változó felhasználási feltételek és az új tudományos ismeretek fényében újra kell értékelni.

| (15) | Azoknak a tagállamoknak, amelyek 1992. január 1-jén a hagyományosnak minősülő és a területükön gyártott élelmiszerekben a bizonyos adalékanyagok használatára vonatkozó tilalmakat fenntartották, lehetővé kell tenni e tilalmak folytatólagos alkalmazását. Továbbá egyes termékek – mint például a „Feta” vagy a „Salame cacciatore” – tekintetében ez a rendelet nem érinti a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (11) és a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek különleges tulajdonságainak tanúsításáról szóló, 1992. július 14-i 2082/92/EGK tanácsi rendelet (12) szerinti, bizonyos megnevezések használatára vonatkozó szigorúbb szabályokat. |
| --- | --- |

(15)

Azoknak a tagállamoknak, amelyek 1992. január 1-jén a hagyományosnak minősülő és a területükön gyártott élelmiszerekben a bizonyos adalékanyagok használatára vonatkozó tilalmakat fenntartották, lehetővé kell tenni e tilalmak folytatólagos alkalmazását. Továbbá egyes termékek – mint például a „Feta” vagy a „Salame cacciatore” – tekintetében ez a rendelet nem érinti a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (11) és a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek különleges tulajdonságainak tanúsításáról szóló, 1992. július 14-i 2082/92/EGK tanácsi rendelet (12) szerinti, bizonyos megnevezések használatára vonatkozó szigorúbb szabályokat.

| (16) | Egy adalékanyag – hacsak más korlátozások nem vonatkoznak rá – jelen lehet az élelmiszerben a közvetlen hozzáadástól eltérően egy olyan összetevőből való átvétel eredményeként, amelyben az adalékanyag engedélyezett, feltéve, hogy az adalékanyag szintje az élelmiszer végtermékben nem nagyobb, mint ami az összetevő használatából, megfelelő technológiai feltételek és jó gyártási gyakorlat mellett következik. |
| --- | --- |

(16)

Egy adalékanyag – hacsak más korlátozások nem vonatkoznak rá – jelen lehet az élelmiszerben a közvetlen hozzáadástól eltérően egy olyan összetevőből való átvétel eredményeként, amelyben az adalékanyag engedélyezett, feltéve, hogy az adalékanyag szintje az élelmiszer végtermékben nem nagyobb, mint ami az összetevő használatából, megfelelő technológiai feltételek és jó gyártási gyakorlat mellett következik.

| (17) | Az élelmiszer adalékanyagokra az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13), illetve – adott esetben – az 1829/2003/EK rendeletben és a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) előírt általános címkézési kötelezettségek vonatkoznak. Ezenkívül ebbe a rendeletbe be kell építeni a gyártónak vagy a végső fogyasztónak élelmiszer adalékanyagként eladott termékek címkézésével kapcsolatos külön rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(17)

Az élelmiszer adalékanyagokra az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13), illetve – adott esetben – az 1829/2003/EK rendeletben és a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) előírt általános címkézési kötelezettségek vonatkoznak. Ezenkívül ebbe a rendeletbe be kell építeni a gyártónak vagy a végső fogyasztónak élelmiszer adalékanyagként eladott termékek címkézésével kapcsolatos külön rendelkezéseket.

| (18) | Az ezen rendelet értelmében engedélyezett édesítőszerek felhasználhatók a fogyasztók számára közvetlenül értékesített asztali édesítőszerekben. Az ilyen termékek gyártóinak a megfelelő módon a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátani a termék biztonságos használatának lehetővé tételét biztosító információkat. Ezeket az információkat különböző módokon lehet elérhetővé tenni, ideértve a termék címkéjén való feltüntetést, az internetes honlapokon való közzétételt, a fogyasztói információs vonalon vagy az értékesítés helyén való közlést is. Az ezen követelmény végrehajtására vonatkozó egységes megközelítés elérése érdekében szükség lehet közösségi szinten meghatározott iránymutatásokra. |
| --- | --- |

(18)

Az ezen rendelet értelmében engedélyezett édesítőszerek felhasználhatók a fogyasztók számára közvetlenül értékesített asztali édesítőszerekben. Az ilyen termékek gyártóinak a megfelelő módon a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátani a termék biztonságos használatának lehetővé tételét biztosító információkat. Ezeket az információkat különböző módokon lehet elérhetővé tenni, ideértve a termék címkéjén való feltüntetést, az internetes honlapokon való közzétételt, a fogyasztói információs vonalon vagy az értékesítés helyén való közlést is. Az ezen követelmény végrehajtására vonatkozó egységes megközelítés elérése érdekében szükség lehet közösségi szinten meghatározott iránymutatásokra.

| (19) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (15) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (15) összhangban kell elfogadni.

| (20) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy módosítsa a mellékleteket és hogy elfogadja a megfelelő átmeneti intézkedéseket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy módosítsa a mellékleteket és hogy elfogadja a megfelelő átmeneti intézkedéseket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (21) | A hatékonyság érdekében az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidőket a közösségi jogszabályokban már engedélyezett anyagokkal kapcsolatos II. és III. melléklet bizonyos módosításainak, valamint az ilyen anyagokkal kapcsolatos megfelelő átmeneti intézkedéseknek az elfogadása esetében le kell rövidíteni. |
| --- | --- |

(21)

A hatékonyság érdekében az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidőket a közösségi jogszabályokban már engedélyezett anyagokkal kapcsolatos II. és III. melléklet bizonyos módosításainak, valamint az ilyen anyagokkal kapcsolatos megfelelő átmeneti intézkedéseknek az elfogadása esetében le kell rövidíteni.

| (22) | Az élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó közösségi jog arányos és hatékony továbbfejlesztésének és naprakésszé tételének érdekében adatgyűjtésre, valamint a tagállamok között az információ megosztására és a munka összehangolására van szükség. E célból a határozathozatali eljárás megkönnyítésére hasznos lehet egyedi kérdésekkel foglalkozó tanulmányokat készíteni. Helyénvaló, ha a Közösség a költségvetési eljárása keretében finanszírozza ezeket a tanulmányokat. Az ilyen intézkedések finanszírozása a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(22)

Az élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó közösségi jog arányos és hatékony továbbfejlesztésének és naprakésszé tételének érdekében adatgyűjtésre, valamint a tagállamok között az információ megosztására és a munka összehangolására van szükség. E célból a határozathozatali eljárás megkönnyítésére hasznos lehet egyedi kérdésekkel foglalkozó tanulmányokat készíteni. Helyénvaló, ha a Közösség a költségvetési eljárása keretében finanszírozza ezeket a tanulmányokat. Az ilyen intézkedések finanszírozása a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) hatálya alá tartozik.

| (23) | A tagállamoknak a 882/2004/EK rendelettel összhangban hivatalos ellenőrzéseket kell végezniük e rendelet betartatásának elősegítésére. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamoknak a 882/2004/EK rendelettel összhangban hivatalos ellenőrzéseket kell végezniük e rendelet betartatásának elősegítésére.

| (24) | Mivel e rendelet célját, azaz az élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó közösségi szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a piac egységessége és a magas szintű fogyasztóvédelem érdekében az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(24)

Mivel e rendelet célját, azaz az élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó közösségi szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a piac egységessége és a magas szintű fogyasztóvédelem érdekében az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (25) | E rendelet elfogadását követően a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segítségével felülvizsgálja a meglévő engedélyeket a biztonsági követelményektől eltérő követelmények, mint például a bevitel, a technológiai igény és a fogyasztó félrevezetésének kockázata szempontjából. A Közösségben továbbra is engedélyezett élelmiszer adalékanyagokat át kell tenni az e rendelet II. és III. mellékletében található közösségi listákba. A(z) .../2008/EK rendeletnek (17) megfelelően e rendelet III. mellékletét ki kell egészíteni az élelmiszer adalékanyagokban és az élelmiszerenzimekben használt többi élelmiszer adalékanyaggal, a tápanyaghordozókkal és használati feltételeikkel. Megfelelő átmeneti időszak biztosítása érdekében a III. melléklet rendelkezéseit – kivéve az élelmiszer adalékanyagok hordozóira és az aromaanyagokban található élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó rendelkezéseket – csak 2011. január 1. után kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(25)

E rendelet elfogadását követően a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segítségével felülvizsgálja a meglévő engedélyeket a biztonsági követelményektől eltérő követelmények, mint például a bevitel, a technológiai igény és a fogyasztó félrevezetésének kockázata szempontjából. A Közösségben továbbra is engedélyezett élelmiszer adalékanyagokat át kell tenni az e rendelet II. és III. mellékletében található közösségi listákba. A(z) .../2008/EK rendeletnek (17) megfelelően e rendelet III. mellékletét ki kell egészíteni az élelmiszer adalékanyagokban és az élelmiszerenzimekben használt többi élelmiszer adalékanyaggal, a tápanyaghordozókkal és használati feltételeikkel. Megfelelő átmeneti időszak biztosítása érdekében a III. melléklet rendelkezéseit – kivéve az élelmiszer adalékanyagok hordozóira és az aromaanyagokban található élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó rendelkezéseket – csak 2011. január 1. után kell alkalmazni.

| (26) | Amíg el nem készülnek az élelmiszer adalékanyagok jövőbeli közösségi listái, egyszerűsített eljárásra van szükség, amely lehetővé teszi a hatályos irányelvekben foglalt élelmiszer adalékanyagok jelenlegi listáinak frissítését. |
| --- | --- |

(26)

Amíg el nem készülnek az élelmiszer adalékanyagok jövőbeli közösségi listái, egyszerűsített eljárásra van szükség, amely lehetővé teszi a hatályos irányelvekben foglalt élelmiszer adalékanyagok jelenlegi listáinak frissítését.

| (27) | A (25) preambulum bekezdésben említett felülvizsgálat eredményének sérelme nélkül a Bizottság az e rendelet elfogadását követő egy éven belül értékelési programot hoz létre, hogy a Hatóság újraértékelhesse a Közösségben már jóváhagyott élelmiszer adalékanyagok biztonságosságát. A programban meg kell határozni a jóváhagyott élelmiszer adalékanyagok vizsgálatának alapját képező igényeket és prioritási sorrendet. |
| --- | --- |

(27)

A (25) preambulum bekezdésben említett felülvizsgálat eredményének sérelme nélkül a Bizottság az e rendelet elfogadását követő egy éven belül értékelési programot hoz létre, hogy a Hatóság újraértékelhesse a Közösségben már jóváhagyott élelmiszer adalékanyagok biztonságosságát. A programban meg kell határozni a jóváhagyott élelmiszer adalékanyagok vizsgálatának alapját képező igényeket és prioritási sorrendet.

| (28) | E rendelet hatályon kívül helyezi az alábbi jogi aktusokat, és azok helyébe lép: az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett színezőanyagokra vonatkozó tagállami előírások közelítéséről szóló 62/2645/EGK tanácsi irányelv (18), az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett tartósítószerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1965. január 26-i 65/66/EGK tanácsi irányelv (19), az élelmiszerekben használható emulgeálószerek, stabilizátorok, sűrítőanyagok és zselésítőanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1978. július 25-i 78/663/EGK tanácsi irányelv (20), az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett antioxidánsok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1978. július 25-i 78/664/EGK tanácsi irányelv (21), az élelmiszerekben használt bizonyos adalékanyagok tisztasági követelményeknek való megfelelésének ellenőrzésére vonatkozó közösségi vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 1981. július 28-i 81/712/EGK első bizottsági irányelv (22), az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelv (23), az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló, 1994. június 30-i 94/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24), az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről szóló, 1994. június 30-i 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25), a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer adalékanyagokról szóló, 1995. február 20-i 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26), az egyes adalékanyagok meghatározott élelmiszerek gyártásánál való felhasználását tiltó nemzeti jog fenntartásáról szóló, 1996. december 19-i 292/97/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (27) és az E 425 konjak élelmiszer adalékanyagot tartalmazó zselés cukorkák forgalomba hozatalának és behozatalának felfüggesztéséről szóló, 2002. március 27-i 2002/247/EK bizottsági határozat (28). A fenti jogi aktusok egyes rendelkezései azonban az átmeneti időszakban hatályban maradnak, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az e rendelet mellékletében szereplő közösségi listák elkészítéséhez, |
| --- | --- |

(28)

E rendelet hatályon kívül helyezi az alábbi jogi aktusokat, és azok helyébe lép: az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett színezőanyagokra vonatkozó tagállami előírások közelítéséről szóló 62/2645/EGK tanácsi irányelv (18), az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett tartósítószerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1965. január 26-i 65/66/EGK tanácsi irányelv (19), az élelmiszerekben használható emulgeálószerek, stabilizátorok, sűrítőanyagok és zselésítőanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1978. július 25-i 78/663/EGK tanácsi irányelv (20), az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett antioxidánsok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1978. július 25-i 78/664/EGK tanácsi irányelv (21), az élelmiszerekben használt bizonyos adalékanyagok tisztasági követelményeknek való megfelelésének ellenőrzésére vonatkozó közösségi vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 1981. július 28-i 81/712/EGK első bizottsági irányelv (22), az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelv (23), az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló, 1994. június 30-i 94/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24), az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről szóló, 1994. június 30-i 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25), a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer adalékanyagokról szóló, 1995. február 20-i 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26), az egyes adalékanyagok meghatározott élelmiszerek gyártásánál való felhasználását tiltó nemzeti jog fenntartásáról szóló, 1996. december 19-i 292/97/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (27) és az E 425 konjak élelmiszer adalékanyagot tartalmazó zselés cukorkák forgalomba hozatalának és behozatalának felfüggesztéséről szóló, 2002. március 27-i 2002/247/EK bizottsági határozat (28). A fenti jogi aktusok egyes rendelkezései azonban az átmeneti időszakban hatályban maradnak, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az e rendelet mellékletében szereplő közösségi listák elkészítéséhez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja az élelmiszerekben használt élelmiszer adalékanyagokra vonatkozó szabályokat a belső piac hatékony működésének, az emberi egészség és a fogyasztói érdekek magas szintű védelmének érdekében, beleértve az élelmiszerkereskedelem tisztességes gyakorlatának érvényesítését, szükség szerint figyelembe véve a környezet védelmét.

Ennek érdekében ez a rendelet az alábbiakról rendelkezik:

| a) | a jóváhagyott élelmiszer adalékanyagoknak a II. és III. mellékletben foglalt közösségi listái; |
| --- | --- |

a)

a jóváhagyott élelmiszer adalékanyagoknak a II. és III. mellékletben foglalt közösségi listái;

| b) | az élelmiszer adalékanyagok felhasználási feltételei élelmiszerekben, beleértve az élelmiszer adalékanyagokban és élelmiszerenzimekben a .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (29) foglaltak szerint, és az élelmiszer aromák felhasználási feltételei az élelmiszerekben illetve azok felületén felhasznált élelmiszer aromaanyagokról és egyes aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (30) szerint; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszer adalékanyagok felhasználási feltételei élelmiszerekben, beleértve az élelmiszer adalékanyagokban és élelmiszerenzimekben a .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (29) foglaltak szerint, és az élelmiszer aromák felhasználási feltételei az élelmiszerekben illetve azok felületén felhasznált élelmiszer aromaanyagokról és egyes aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (30) szerint;

| c) | az élelmiszer adalékanyagként forgalmazott anyagok jelölésének szabályai. |
| --- | --- |

c)

az élelmiszer adalékanyagként forgalmazott anyagok jelölésének szabályai.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet az élelmiszer adalékanyagokra kell alkalmazni.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó az alábbi anyagokra, kivéve, ha azokat élelmiszer adalékanyagként használják:

| a) | technológiai segédanyagok; |
| --- | --- |

a)

technológiai segédanyagok;

| b) | a növény-egészségügyre vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban a növények és a növényi termékek védelmére használt anyagok; |
| --- | --- |

b)

a növény-egészségügyre vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban a növények és a növényi termékek védelmére használt anyagok;

| c) | az élelmiszerhez tápanyagként adott anyagok; |
| --- | --- |

c)

az élelmiszerhez tápanyagként adott anyagok;

| d) | az emberi fogyasztásra szánt víz kezelésére használt, az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv hatálya alá tartozó anyagok (31); |
| --- | --- |

d)

az emberi fogyasztásra szánt víz kezelésére használt, az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv hatálya alá tartozó anyagok (31);

| e) | az .../2008/EK rendelet (32) hatálya alá tartozó aromaanyagok. |
| --- | --- |

e)

az .../2008/EK rendelet (32) hatálya alá tartozó aromaanyagok.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó az .../2008/EK rendelet (29) hatálya alá tartozó élelmiszerenzimekre.

(4)   Ez a rendelet az alábbi vonatkozó külön közösségi szabályok sérelme nélkül alkalmazandó az élelmiszer adalékanyagok használatára:

| a) | speciális élelmiszerekben; |
| --- | --- |

a)

speciális élelmiszerekben;

| b) | az e rendeletben nem szabályozott célokra. |
| --- | --- |

b)

az e rendeletben nem szabályozott célokra.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendeletben és az 1829/2003/EK rendeletben megállapított fogalmakat kell alkalmazni.

(2)   E rendelet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell még alkalmazni:

| a) | „élelmiszer adalékanyag”: bármely olyan anyag, amelyet – tekintet nélkül arra, hogy van-e tápértéke vagy sem – élelmiszerként önmagában általában nem fogyasztanak és nem használnak élelmiszerek jellemző összetevőjeként, továbbá amelynek az élelmiszer gyártása, feldolgozása, elkészítése, kezelése, csomagolása, szállítása vagy tárolása során az élelmiszerhez technológiai célból történő szándékos hozzáadása azt eredményezi vagy ésszerűen elvárhatóan azt eredményezheti, hogy önmaga vagy származékai közvetlenül vagy közvetve az élelmiszer összetevőjévé válnak.
  Az alábbiak nem minősülnek élelmiszer adalékanyagnak:






  i. | monoszacharidok, diszacharidok vagy oligoszacharidok, valamint édesítőszerként ezeket az anyagokat tartalmazó élelmiszerek; |
| --- | --- | --- |

a)

„élelmiszer adalékanyag”: bármely olyan anyag, amelyet – tekintet nélkül arra, hogy van-e tápértéke vagy sem – élelmiszerként önmagában általában nem fogyasztanak és nem használnak élelmiszerek jellemző összetevőjeként, továbbá amelynek az élelmiszer gyártása, feldolgozása, elkészítése, kezelése, csomagolása, szállítása vagy tárolása során az élelmiszerhez technológiai célból történő szándékos hozzáadása azt eredményezi vagy ésszerűen elvárhatóan azt eredményezheti, hogy önmaga vagy származékai közvetlenül vagy közvetve az élelmiszer összetevőjévé válnak.

Az alábbiak nem minősülnek élelmiszer adalékanyagnak:

i.

monoszacharidok, diszacharidok vagy oligoszacharidok, valamint édesítőszerként ezeket az anyagokat tartalmazó élelmiszerek;

| ii. | szárított vagy koncentrált élelmiszerek, beleértve az összetett élelmiszerek gyártása során hozzáadott aromaanyagokat, mivel ezek másodlagos színező hatásuk mellett az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságokkal is rendelkeznek; |
| --- | --- |

ii.

szárított vagy koncentrált élelmiszerek, beleértve az összetett élelmiszerek gyártása során hozzáadott aromaanyagokat, mivel ezek másodlagos színező hatásuk mellett az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságokkal is rendelkeznek;

| iii. | a fedő- vagy bevonóanyagokban használt anyagok, amelyek nem részei az élelmiszernek és amelyeket nem szánnak az élelmiszerekkel egyidejű fogyasztásra; |
| --- | --- |

iii.

a fedő- vagy bevonóanyagokban használt anyagok, amelyek nem részei az élelmiszernek és amelyeket nem szánnak az élelmiszerekkel egyidejű fogyasztásra;

| iv. | pektintartalmú termékek, amelyeket szárított almatörkölyből vagy citrusfélék héjából vagy birsalmából, illetve ezek keverékeiből savas oldást követő nátrium- vagy káliumsókkal részlegesen végzett semlegesítéssel („oldható pektin”); |
| --- | --- |

iv.

pektintartalmú termékek, amelyeket szárított almatörkölyből vagy citrusfélék héjából vagy birsalmából, illetve ezek keverékeiből savas oldást követő nátrium- vagy káliumsókkal részlegesen végzett semlegesítéssel („oldható pektin”);

| v. | rágógumi-alapok; |
| --- | --- |

v.

rágógumi-alapok;

| vi. | fehér vagy sárga dextrin, pörkölt vagy dextrinált keményítő, savasan vagy alkalikusan módosított keményítő, színtelenített keményítő, fizikailag módosított és amilolitikus enzimekkel kezelt keményítő; |
| --- | --- |

vi.

fehér vagy sárga dextrin, pörkölt vagy dextrinált keményítő, savasan vagy alkalikusan módosított keményítő, színtelenített keményítő, fizikailag módosított és amilolitikus enzimekkel kezelt keményítő;

| vii. | ammónium-klorid; |
| --- | --- |

vii.

ammónium-klorid;

| viii. | vérplazma, étkezési zselatin, fehérje-hidrolizátumok és sóik, tejfehérje és glutén; |
| --- | --- |

viii.

vérplazma, étkezési zselatin, fehérje-hidrolizátumok és sóik, tejfehérje és glutén;

| ix. | a glutaminsav, a glicin, a cisztein és a cisztin és sói kivételével, aminosavak és ezek sói, amelyeknek nincs technológiai funkciójuk; |
| --- | --- |

ix.

a glutaminsav, a glicin, a cisztein és a cisztin és sói kivételével, aminosavak és ezek sói, amelyeknek nincs technológiai funkciójuk;

| x. | kazeinátok és kazein; |
| --- | --- |

x.

kazeinátok és kazein;

| xi. | inulin; |
| --- | --- |

xi.

inulin;

| b) | „technológiai segédanyag”: olyan anyag, amely/amelyet:






  i. | önmagában nem fogyasztanak élelmiszerként; |
| --- | --- | --- |

b)

„technológiai segédanyag”: olyan anyag, amely/amelyet:

i.

önmagában nem fogyasztanak élelmiszerként;

| ii. | technológiai célból szándékosan használnak a nyersanyagok, az élelmiszerek vagy összetevőik feldolgozásához a kezelés vagy a feldolgozás során; és |
| --- | --- |

ii.

technológiai célból szándékosan használnak a nyersanyagok, az élelmiszerek vagy összetevőik feldolgozásához a kezelés vagy a feldolgozás során; és

| iii. | az anyag vagy származékai maradványainak nem szándékos, de technikailag elkerülhetetlen jelenlétét eredményezheti a végtermékben, feltéve, hogy e maradványok nem jelentenek egészségügyi kockázatot és nincs technológiai hatásuk a végtermékben; |
| --- | --- |

iii.

az anyag vagy származékai maradványainak nem szándékos, de technikailag elkerülhetetlen jelenlétét eredményezheti a végtermékben, feltéve, hogy e maradványok nem jelentenek egészségügyi kockázatot és nincs technológiai hatásuk a végtermékben;

| c) | „funkcionális csoport”: az I. mellékletben megállapított kategóriák valamelyike, az élelmiszer adalékanyagnak az élelmiszerben betöltött technológiai funkciója alapján; |
| --- | --- |

c)

„funkcionális csoport”: az I. mellékletben megállapított kategóriák valamelyike, az élelmiszer adalékanyagnak az élelmiszerben betöltött technológiai funkciója alapján;

| d) | „feldolgozatlan élelmiszer”: olyan élelmiszer, amely semmiféle, az élelmiszer eredeti állapotát lényegesen megváltoztató kezelésen nem ment keresztül; emiatt a következők nem minősülnek lényeges változást okozó eljárásnak: szétválasztás, válogatás, darabolás, csontozás, darálás, bőrtelenítés, hámozás, hántolás, őrlés, aprítás, tisztítás, vágás, mélyfagyasztás, fagyasztás, hűtés, törés, kifejtés, csomagolás, kicsomagolás; |
| --- | --- |

d)

„feldolgozatlan élelmiszer”: olyan élelmiszer, amely semmiféle, az élelmiszer eredeti állapotát lényegesen megváltoztató kezelésen nem ment keresztül; emiatt a következők nem minősülnek lényeges változást okozó eljárásnak: szétválasztás, válogatás, darabolás, csontozás, darálás, bőrtelenítés, hámozás, hántolás, őrlés, aprítás, tisztítás, vágás, mélyfagyasztás, fagyasztás, hűtés, törés, kifejtés, csomagolás, kicsomagolás;

| e) | „hozzáadott cukrot nem tartalmazó élelmiszer”: az alábbiakat nem tartalmazó élelmiszer:






  i. | hozzáadott monoszacharidok vagy diszacharidok; |
| --- | --- | --- |

e)

„hozzáadott cukrot nem tartalmazó élelmiszer”: az alábbiakat nem tartalmazó élelmiszer:

i.

hozzáadott monoszacharidok vagy diszacharidok;

| ii. | édesítőszerként monoszacharidokat vagy diszacharidokat tartalmazó hozzáadott élelmiszerek; |
| --- | --- |

ii.

édesítőszerként monoszacharidokat vagy diszacharidokat tartalmazó hozzáadott élelmiszerek;

| f) | „csökkentett energiatartalmú élelmiszer”: az eredeti élelmiszerhez vagy egy hasonló termékhez képest legalább 30 %-kal csökkentett energiaértékű élelmiszer; |
| --- | --- |

f)

„csökkentett energiatartalmú élelmiszer”: az eredeti élelmiszerhez vagy egy hasonló termékhez képest legalább 30 %-kal csökkentett energiaértékű élelmiszer;

| g) | „asztali édesítőszer”: engedélyezett édesítőszerből alló készítmény, amely egyéb élelmiszer adalékanyagokat és/vagy élelmiszer-összetevőket tartalmazhat, és amelyet cukorpótlóként kívánnak értékesíteni a végfogyasztónak; |
| --- | --- |

g)

„asztali édesítőszer”: engedélyezett édesítőszerből alló készítmény, amely egyéb élelmiszer adalékanyagokat és/vagy élelmiszer-összetevőket tartalmazhat, és amelyet cukorpótlóként kívánnak értékesíteni a végfogyasztónak;

| h) | „quantum satis”: azt jelenti, hogy nem kell részletesen meghatározni az élelmiszer adalékanyag maximális számszerű szintjét, hanem azt a jó gyártási gyakorlatnak megfelelően, legfeljebb a kívánt hatás eléréséhez szükséges mennyiségben kell alkalmazni, feltéve, hogy használata nem vezeti félre a fogyasztót. |
| --- | --- |

h)

„quantum satis”: azt jelenti, hogy nem kell részletesen meghatározni az élelmiszer adalékanyag maximális számszerű szintjét, hanem azt a jó gyártási gyakorlatnak megfelelően, legfeljebb a kívánt hatás eléréséhez szükséges mennyiségben kell alkalmazni, feltéve, hogy használata nem vezeti félre a fogyasztót.

II. FEJEZET

A JÓVÁHAGYOTT ÉLELMISZER ADALÉKANYAGOK KÖZÖSSÉGI LISTÁI

4. cikk

Az élelmiszer adalékanyagok közösségi listái

(1)   Kizárólag a II. mellékletben található közösségi listán szereplő élelmiszer adalékanyagok hozhatók forgalomba és használhatók élelmiszerekben az ott meghatározott felhasználási feltételekkel.

(2)   Kizárólag a III. mellékletben található közösségi listán szereplő élelmiszer adalékanyagok használhatók élelmiszer adalékanyagokban, élelmiszerenzimekben és élelmiszer aromaanyagokban az ott meghatározott felhasználási feltételekkel.

(3)   A II. mellékletben szereplő élelmiszer adalékanyagokat azon élelmiszerkategóriák alapján kell felsorolni, amelyekhez az anyagok hozzáadhatók.

(4)   A III. mellékletben szereplő élelmiszer adalékanyagokat az élelmiszer adalékanyagok, élelmiszerenzimek, élelmiszer aromaanyagok és tápanyagok azon kategóriái alapján kell felsorolni, amelyekhez az anyagok hozzáadhatók.

(5)   Az élelmiszer adalékanyagoknak meg kell felelniük a 13. cikkben említett előírásoknak.

5. cikk

Nem megfelelő élelmiszer adalékanyagok és/vagy nem megfelelő élelmiszerek tiltása

Senki sem hozhat forgalomba egy élelmiszer adalékanyagot vagy adalékanyagot tartalmazó élelmiszert, ha az élelmiszer adalékanyag használata nem felel meg ennek a rendeletnek.

6. cikk

Az élelmiszer adalékanyagok közösségi listába történő felvételének és használatának általános feltételei

(1)   Az élelmiszer adalékanyag csak akkor kerülhet a II. és III. mellékletben szereplő közösségi listába, ha megfelel az alábbi feltételeknek és adott esetben egyéb jogos tényezőknek:

| a) | a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem jelent biztonsági kockázatot a fogyasztó egészségére a javasolt felhasználási szinten; és |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem jelent biztonsági kockázatot a fogyasztó egészségére a javasolt felhasználási szinten; és

| b) | ésszerű technológiai igény van rá, amely más gazdasági és technológiai eszközökkel nem teljesíthető; és |
| --- | --- |

b)

ésszerű technológiai igény van rá, amely más gazdasági és technológiai eszközökkel nem teljesíthető; és

| c) | használata nem vezeti félre a fogyasztót. |
| --- | --- |

c)

használata nem vezeti félre a fogyasztót.

(2)   Az élelmiszer adalékanyag csak akkor kerülhet a II. és III. mellékletben található listába, ha előnyökkel jár a fogyasztóra nézve; ennek érdekében az alábbi célok valamelyikét kell szolgálnia:

| a) | az élelmiszer tápértékének megőrzése; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszer tápértékének megőrzése;

| b) | a különleges táplálkozási igényű fogyasztói csoportok számára előállított élelmiszerekhez szükséges összetevők vagy alkotórészek biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a különleges táplálkozási igényű fogyasztói csoportok számára előállított élelmiszerekhez szükséges összetevők vagy alkotórészek biztosítása;

| c) | az élelmiszer eltarthatóságának vagy stabilitásának növelése vagy érzékszervi tulajdonságainak javítása, feltéve, hogy az élelmiszer jellege, állaga vagy minősége nem változik a fogyasztót félrevezető módon; |
| --- | --- |

c)

az élelmiszer eltarthatóságának vagy stabilitásának növelése vagy érzékszervi tulajdonságainak javítása, feltéve, hogy az élelmiszer jellege, állaga vagy minősége nem változik a fogyasztót félrevezető módon;

| d) | az élelmiszer – beleértve az élelmiszer adalékanyagokat, az élelmiszerenzimeket és az élelmiszer aromaanyagokat – gyártásának, feldolgozásának, előkészítésének, kezelésének, csomagolásának, szállításának vagy tárolásának elősegítése, feltéve, hogy az adalékanyagot nem a hibás nyersanyagok felhasználásából vagy a nemkívánatos, vagynem higiénikus gyakorlatok vagy technikák alkalmazásából származó hatások leplezésére használják fel a fent említett tevékenységek bármelyike során. |
| --- | --- |

d)

az élelmiszer – beleértve az élelmiszer adalékanyagokat, az élelmiszerenzimeket és az élelmiszer aromaanyagokat – gyártásának, feldolgozásának, előkészítésének, kezelésének, csomagolásának, szállításának vagy tárolásának elősegítése, feltéve, hogy az adalékanyagot nem a hibás nyersanyagok felhasználásából vagy a nemkívánatos, vagynem higiénikus gyakorlatok vagy technikák alkalmazásából származó hatások leplezésére használják fel a fent említett tevékenységek bármelyike során.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjától eltérve az élelmiszer tápértékét csökkentő élelmiszer adalékanyag bekerülhet a II. mellékletben található közösségi listába, amennyiben:

| a) | az élelmiszer nem egy átlagos étrend jelentős alkotóeleme; vagy |
| --- | --- |

a)

az élelmiszer nem egy átlagos étrend jelentős alkotóeleme; vagy

| b) | az élelmiszer adalékanyagra a különleges táplálkozási igényű fogyasztói csoportok élelmiszereinek előállításához van szükség. |
| --- | --- |

b)

az élelmiszer adalékanyagra a különleges táplálkozási igényű fogyasztói csoportok élelmiszereinek előállításához van szükség.

7. cikk

Az édesítőszerekre vonatkozó speciális feltételek

Egy élelmiszer adalékanyag csak akkor kerülhet a II. mellékletben található közösségi lista édesítőszer funkcionális csoportú édesítőszerei közé, ha alkalmazása a 6. cikk (2) bekezdésében megállapított célok mellett az alábbi célok valamelyikét is szolgálja:

| a) | a cukrot helyettesíti a csökkentett energiatartalmú élelmiszerek, a nem kariogén élelmiszerek vagy a hozzáadott cukor nélkül készült élelmiszerek előállításakor; vagy |
| --- | --- |

a)

a cukrot helyettesíti a csökkentett energiatartalmú élelmiszerek, a nem kariogén élelmiszerek vagy a hozzáadott cukor nélkül készült élelmiszerek előállításakor; vagy

| b) | a cukrot helyettesíti abban az esetben, ha ez lehetővé teszi azt, hogy növeljék az élelmiszer felhasználhatósági időtartamát; vagy |
| --- | --- |

b)

a cukrot helyettesíti abban az esetben, ha ez lehetővé teszi azt, hogy növeljék az élelmiszer felhasználhatósági időtartamát; vagy

| c) | a 89/398/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott, különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerek előállítása. |
| --- | --- |

c)

a 89/398/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott, különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerek előállítása.

8. cikk

A színezékekre vonatkozó speciális feltételek

Egy élelmiszer adalékanyag csak akkor kerülhet a II. mellékletben található közösségi lista színezékek funkcionális csoportú színezékei közé, ha alkalmazása a 6. cikk (2) bekezdésében megállapított célok mellett az alábbi célok valamelyikét is szolgálja:

| a) | visszaállítja az élelmiszerek eredeti megjelenését, amelyek színét a feldolgozás, a tárolás, a csomagolás és a forgalmazás oly módon változtatta meg, hogy azok látványának vonzereje csökkenhetett; |
| --- | --- |

a)

visszaállítja az élelmiszerek eredeti megjelenését, amelyek színét a feldolgozás, a tárolás, a csomagolás és a forgalmazás oly módon változtatta meg, hogy azok látványának vonzereje csökkenhetett;

| b) | tetszetősebbé teszi az élelmiszert, és hozzájárul az adott élelmiszerhez általában társított íz meghatározásához; |
| --- | --- |

b)

tetszetősebbé teszi az élelmiszert, és hozzájárul az adott élelmiszerhez általában társított íz meghatározásához;

| c) | színt ad az egyébként színtelen élelmiszereknek. |
| --- | --- |

c)

színt ad az egyébként színtelen élelmiszereknek.

9. cikk

Az élelmiszer adalékanyagok funkcionális csoportjai

(1)   A II. és III. mellékletben az élelmiszer adalékanyagok elsődleges technológiai funkciójuk alapján kerülnek be az I. melléklet funkcionális csoportjainak valamelyikébe.

Az élelmiszer adalékanyag valamelyik funkcionális csoportba sorolása nem zárja ki, hogy több funkcióra is használják.

(2)   Szükség esetén, ha a tudományos vagy technológiai fejlődés úgy kívánja, azokat az intézkedéseket, amelyeknek célja e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, és amelyek az I. melléklet további funkcionális csoportokkal való esetleges kiegészítésével kapcsolatosak, a 26. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

10. cikk

Az élelmiszer adalékanyagok közösségi listáinak tartalma

(1)   Az 6., 7. és 8. cikkben megállapított feltételeket teljesítő élelmiszer adalékanyag az .../2008/EK rendeletben (17) említett eljárásnak megfelelően bekerülhet:

| a) | az e rendelet II. mellékletében található közösségi listába; és/vagy |
| --- | --- |

a)

az e rendelet II. mellékletében található közösségi listába; és/vagy

| b) | az e rendelet III. mellékletében található közösségi listába. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet III. mellékletében található közösségi listába.

(2)   Egy élelmiszer adalékanyag a következők feltüntetésével kerül a II. és III. mellékletben található közösségi listába:

| a) | az élelmiszer adalékanyag megnevezése és E-száma; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszer adalékanyag megnevezése és E-száma;

| b) | azok az élelmiszerek, amelyekhez az élelmiszer adalékanyag hozzáadható; |
| --- | --- |

b)

azok az élelmiszerek, amelyekhez az élelmiszer adalékanyag hozzáadható;

| c) | az élelmiszer adalékanyag felhasználási feltételei; |
| --- | --- |

c)

az élelmiszer adalékanyag felhasználási feltételei;

| d) | adott esetben az élelmiszer adalékanyag közvetlenül a végfogyasztók részére történő értékesítésével kapcsolatos korlátozások. |
| --- | --- |

d)

adott esetben az élelmiszer adalékanyag közvetlenül a végfogyasztók részére történő értékesítésével kapcsolatos korlátozások.

(3)   A II. és III. mellékletben található közösségi listákat az .../2008/EK rendeletben (17) említett eljárásnak megfelelően módosítják.

11. cikk

Az élelmiszer adalékanyagok felhasználási szintjei

(1)   A 10.cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett felhasználási feltételek megállapításakor:

| a) | a felhasználás szintjét a kívánt hatás eléréséhez szükséges legkisebb mértékben állapítják meg; |
| --- | --- |

a)

a felhasználás szintjét a kívánt hatás eléréséhez szükséges legkisebb mértékben állapítják meg;

| b) | a szintek megállapításakor figyelembe kell venni:






  i. | az élelmiszer adalékanyag esetében meghatározott megengedhető napi bevitelt vagy az annak megfelelő becslést, valamint az összes forrásból származó valószínű napi bevitelét; |
| --- | --- | --- |

b)

a szintek megállapításakor figyelembe kell venni:

i.

az élelmiszer adalékanyag esetében meghatározott megengedhető napi bevitelt vagy az annak megfelelő becslést, valamint az összes forrásból származó valószínű napi bevitelét;

| ii. | amennyiben az élelmiszer adalékanyagot a különleges fogyasztói csoportok által fogyasztott élelmiszerekben használják, a csoportok fogyasztóinak valószínű napi bevitelét. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben az élelmiszer adalékanyagot a különleges fogyasztói csoportok által fogyasztott élelmiszerekben használják, a csoportok fogyasztóinak valószínű napi bevitelét.

(2)   Adott esetben nem kell meghatározni az élelmiszer adalékanyag maximális számszerű szintjét (quantum satis). Ebben az esetben az élelmiszer adalékanyagot a quantum satis elvnek megfelelően kell alkalmazni.

(3)   Az élelmiszer adalékanyagok II. mellékletben megállapított maximális szintjei – ettől eltérő rendelkezés hiányában – a forgalomba hozott élelmiszerekre vonatkoznak. Ettől az elvtől eltérően, az elkészítendő szárított vagy koncentrált élelmiszerekre a címkén szereplő utasításoknak megfelelően elkészített élelmiszerekre vonatkozó maximális szintek vonatkoznak, figyelembe véve a minimum hígítási tényezőt.

(4)   A színezékek II. mellékletben megállapított maximális felhasználási szintjei – ettől eltérő rendelkezés hiányában – a színező készítményben lévő színező összetevő mennyiségére vonatkoznak.

12. cikk

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyagok

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyag csak akkor kerülhet e rendeletnek megfelelően a II. és III. mellékletben található közösségi listába, ha az 1829/2003/EK rendeletnek megfelelően engedélyezték.

13. cikk

Az élelmiszer adalékanyagok előírásai

Az élelmiszer adalékanyagok eredetre, tisztasági követelményekre és bármely más szükséges információra vonatkozó előírásait akkor kell elfogadni – az .../2008/EK rendeletben (17) említett eljárásnak megfelelően –, amikor az élelmiszer adalékanyag először kerül be a II. és III. mellékletben található közösségi listába.

III. FEJEZET

ÉLELMISZER ADALÉKANYAGOK HASZNÁLATA ÉLELMISZEREKBEN

14. cikk

Élelmiszer adalékanyagok használata feldolgozatlan élelmiszerekben

Az élelmiszer adalékanyagok csak akkor használhatók feldolgozatlan élelmiszerekben, ha arról a II. melléklet kifejezetten rendelkezik.

15. cikk

Élelmiszer adalékanyagok használata a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben

Az élelmiszer adalékanyagok csak akkor használhatók a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt, 89/398/EGK irányelv szerinti élelmiszerekben, beleértve a csecsemők és kisgyermekek speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszereit is, ha arról e rendelet II. melléklete kifejezetten rendelkezik.

16. cikk

Színezékek használata jelölés céljából

A friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló 64/433/EGK irányelvnek a friss hús előállítására és forgalomba hozatalára való kiterjesztése céljából történő módosításáról és egységes szerkezetbe foglalásáról szóló, 1991. július 29-i 91/497/EGK tanácsi irányelvben (33) meghatározott állat-egészségügyi jelölésre, a húskészítmények esetében szükséges egyéb jelölésre, valamint a tojáshéjnak az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (34) meghatározott díszítő színezésére vagy bélyegzésére csak az e rendelet II. mellékletében felsorolt élelmiszerszínezékek használhatók.

17. cikk

Az átvitel elve

(1)   Az alábbiak tartalmazhatnak élelmiszer adalékanyagot:

| a) | a II. mellékletben említettektől eltérő összetett élelmiszerek, amennyiben az élelmiszer adalékanyag engedélyezett az összetett élelmiszer valamelyik összetevőjében; |
| --- | --- |

a)

a II. mellékletben említettektől eltérő összetett élelmiszerek, amennyiben az élelmiszer adalékanyag engedélyezett az összetett élelmiszer valamelyik összetevőjében;

| b) | élelmiszer adalékanyagot, élelmiszerenzimet vagy élelmiszer aromát tartalmazó élelmiszer, amennyiben az élelmiszer adalékanyag:






  i. | e rendeletnek megfelelően engedélyezett az élelmiszer adalékanyagban, élelmiszerenzimben vagy élelmiszer aromában; és |
| --- | --- | --- |

b)

élelmiszer adalékanyagot, élelmiszerenzimet vagy élelmiszer aromát tartalmazó élelmiszer, amennyiben az élelmiszer adalékanyag:

i.

e rendeletnek megfelelően engedélyezett az élelmiszer adalékanyagban, élelmiszerenzimben vagy élelmiszer aromában; és

| ii. | az élelmiszer adalékanyagon, élelmiszerenzimen vagy élelmiszer aroma útján került az élelmiszerbe; és |
| --- | --- |

ii.

az élelmiszer adalékanyagon, élelmiszerenzimen vagy élelmiszer aroma útján került az élelmiszerbe; és

| iii. | nem rendelkezik technológiai funkcióval a végső élelmiszerben; |
| --- | --- |

iii.

nem rendelkezik technológiai funkcióval a végső élelmiszerben;

| c) | kizárólag összetett élelmiszer előállításához használt élelmiszer, feltéve, hogy az összetett élelmiszer megfelel ennek a rendeletnek. |
| --- | --- |

c)

kizárólag összetett élelmiszer előállításához használt élelmiszer, feltéve, hogy az összetett élelmiszer megfelel ennek a rendeletnek.

(2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik a 89/398/EGK irányelvben említett anyatej-helyettesítő tápszerekre, anyatej-kiegészítő tápszerekre, feldolgozott gabona alapú élelmiszerekre, bébiételekre és a csecsemők és kisgyermekek speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszereire, kivéve, ha erről kifejezetten rendelkeznek.

(3)   Amennyiben az élelmiszer aromában, élelmiszer adalékanyagban vagy élelmiszerenzimben lévő élelmiszer adalékanyagot élelmiszerhez adják, és az élelmiszerben technológiai funkcióval rendelkezik, nem a hozzáadott aromaanyag, élelmiszer adalékanyag vagy élelmiszerenzim, hanem az élelmiszer adalékanyagának minősül, és ezért meg kell felelnie ezen élelmiszer előírt felhasználási feltételeinek.

(4)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az édesítőszerként használt élelmiszer adalékanyag engedélyezett a hozzáadott cukor nélkül készült összetett élelmiszerekben, a csökkentett energiatartalmú összetett élelmiszerekben, az alacsony kalóriatartalmú étrendhez szánt összetett diétás élelmiszerekben, a nem kariogén összetett élelmiszerekben és a megnövelt felhasználási időtartammal rendelkező összetett élelmiszerekben, feltéve, hogy az édesítőszer engedélyezett az összetett élelmiszer valamelyik összetevőjében.

18. cikk

Az értelmezéssel kapcsolatos döntések

Szükség esetén, a 26. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően dönthető el, hogy:

| a) | egy bizonyos élelmiszer a II. mellékletben említett élelmiszerkategóriába tartozik-e; vagy |
| --- | --- |

a)

egy bizonyos élelmiszer a II. mellékletben említett élelmiszerkategóriába tartozik-e; vagy

| b) | az ezen irányelv II. és III. mellékleteiben felsorolt, a quantum satis alapján engedélyezett élelmiszer adalékanyagot a 11. cikk (2) bekezdésében említett kritériumoknak megfelelően használják-e; |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelv II. és III. mellékleteiben felsorolt, a quantum satis alapján engedélyezett élelmiszer adalékanyagot a 11. cikk (2) bekezdésében említett kritériumoknak megfelelően használják-e;

| c) | egy adott anyag megfelel-e az élelmiszer adalékanyag a 3. cikkben szereplő meghatározásának. |
| --- | --- |

c)

egy adott anyag megfelel-e az élelmiszer adalékanyag a 3. cikkben szereplő meghatározásának.

19. cikk

Hagyományos élelmiszerek

A IV. mellékletben felsorolt tagállamok fenntarthatják az élelmiszer adalékanyagok egyes kategóriáinak használatára vonatkozó tilalmat a területükön gyártott, a mellékletben felsorolt hagyományos élelmiszerek esetében.

IV. FEJEZET

CÍMKÉZÉS

20. cikk

A nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt élelmiszer adalékanyagok címkézése

(1)   A nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt élelmiszer adalékanyagok – akár egyesével, akár egymással és/vagy a 2000/13/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összetevőkkel kombinálva értékesítik őket – csak az e rendelet 21. cikkében előírt, jól látható, könnyen olvasható és letörölhetetlen címkézéssel hozhatók forgalomba. Az információt a vásárló számára könnyen érthető nyelven kell feltüntetni.

(2)   Saját területén a forgalmazás szerinti tagállam a Szerződésnek megfelelően előírhatja, hogy a 21. cikkben előírt információkat a Közösség egy vagy több, a tagállam által kiválasztott hivatalos nyelvén tüntessék fel. Ez nem zárja ki a címkén szereplő információk több nyelven történő feltüntetését.

21. cikk

A nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt élelmiszer adalékanyagok címkézésének általános követelményei

(1)   Ha a nem a végfogyasztónak történő értékesítésre szánt élelmiszer adalékanyagokat önmagukban vagy egymással és/vagy más élelmiszer-összetevőkkel kombinálva és/vagy más anyagokkal kiegészítve értékesítik, azok csomagolásán vagy tárolóeszközén az alábbi információkat kell feltüntetni:

| a) | valamennyi élelmiszer adalékanyag tekintetében az ezen rendeletben megállapított megnevezés és/vagy E-szám vagy az összes élelmiszer adalékanyag megnevezését és E-számát tartalmazó értékesítési leírás; |
| --- | --- |

a)

valamennyi élelmiszer adalékanyag tekintetében az ezen rendeletben megállapított megnevezés és/vagy E-szám vagy az összes élelmiszer adalékanyag megnevezését és E-számát tartalmazó értékesítési leírás;

| b) | az „étkezési célra” vagy az „élelmiszerben korlátozottan felhasználható” felirat, vagy más egyértelmű utalás az élelmiszerként való rendeltetésszerű felhasználására; |
| --- | --- |

b)

az „étkezési célra” vagy az „élelmiszerben korlátozottan felhasználható” felirat, vagy más egyértelmű utalás az élelmiszerként való rendeltetésszerű felhasználására;

| c) | szükség esetén a tárolás és/vagy a felhasználás különleges feltételei; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a tárolás és/vagy a felhasználás különleges feltételei;

| d) | az árutétel vagy a szállítmányt azonosító jelzés; |
| --- | --- |

d)

az árutétel vagy a szállítmányt azonosító jelzés;

| e) | használati utasítások, ha ezek elhagyása nem biztosítaná az élelmiszer adalékanyag megfelelő felhasználását; |
| --- | --- |

e)

használati utasítások, ha ezek elhagyása nem biztosítaná az élelmiszer adalékanyag megfelelő felhasználását;

| f) | a gyártó, a csomagoló vagy az értékesítő neve vagy cégneve és címe; |
| --- | --- |

f)

a gyártó, a csomagoló vagy az értékesítő neve vagy cégneve és címe;

| g) | valamennyi alkotóelem vagy alkotóelem-csoport maximális mennyiségére vonatkozó információ, amennyiben az korlátozott mennyiségben fordulhat elő az élelmiszerben, és/vagy világos és közérthető nyelven fogalmazott megfelelő információ, amely a vásárló számára lehetővé teszi, hogy ennek a rendeletnek vagy más közösségi jogszabálynak megfeleljen; amennyiben ugyanaz a mennyiségi korlátozás vonatkozik az önmagukban vagy kombináltan használt összetevők egy csoportjára, akkor az együttes százalékarány egyetlen számmal is megadható; a mennyiségi korlátozást vagy számszerűen vagy a quantum satis elv alapján kell megadni; |
| --- | --- |

g)

valamennyi alkotóelem vagy alkotóelem-csoport maximális mennyiségére vonatkozó információ, amennyiben az korlátozott mennyiségben fordulhat elő az élelmiszerben, és/vagy világos és közérthető nyelven fogalmazott megfelelő információ, amely a vásárló számára lehetővé teszi, hogy ennek a rendeletnek vagy más közösségi jogszabálynak megfeleljen; amennyiben ugyanaz a mennyiségi korlátozás vonatkozik az önmagukban vagy kombináltan használt összetevők egy csoportjára, akkor az együttes százalékarány egyetlen számmal is megadható; a mennyiségi korlátozást vagy számszerűen vagy a quantum satis elv alapján kell megadni;

| h) | a nettó mennyiség; |
| --- | --- |

h)

a nettó mennyiség;

| i) | a minimum eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontja; |
| --- | --- |

i)

a minimum eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontja;

| j) | adott esetben az e cikkben említett és a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt élelmiszer adalékanyagokkal és egyéb anyagokkal kapcsolatos információ az élelmiszerekben lévő összetevők feltüntetése tekintetében. |
| --- | --- |

j)

adott esetben az e cikkben említett és a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt élelmiszer adalékanyagokkal és egyéb anyagokkal kapcsolatos információ az élelmiszerekben lévő összetevők feltüntetése tekintetében.

(2)   Amennyiben az élelmiszer adalékanyagokat egymással és/vagy egyéb élelmiszer-összetevőkkel keverten értékesítik, azok csomagolásán vagy tárolóeszközein egy olyan listának kell szerepelnie, amely a teljes tömeghez viszonyított százalékos aránynak megfelelő csökkenő sorrendben valamennyi ilyen összetevőt feltünteti.

(3)   Amennyiben a tárolás, értékesítés, szabványosítás, feloldás vagy hígítás elősegítésére más anyagokat – többek között élelmiszer adalékanyagokat vagy egyéb élelmiszer-összetevőket – adnak az élelmiszer adalékanyagokhoz, azok csomagolásán vagy tárolóeszközein egy olyan listának kell szerepelnie, amely a teljes tömeghez viszonyított százalékos aránynak megfelelő csökkenő sorrendben valamennyi összetevőt feltünteti.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérően az (1) bekezdés e)–g) pontjában, valamint a (2) és (3) bekezdésben előírt információkat csak a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban kell feltüntetni, amelyeket áruszállításkor vagy azelőtt kell átadni, feltéve hogy az „nem kiskereskedelmi forgalmazásra” megjelölés a kérdéses termék csomagolásának vagy tárolóeszközének jól látható részén szerepel.

(5)   Amennyiben az enzimeket tartályokban szállítják, az (1), (2) és (3) bekezdésektől eltérően valamennyi információt elég pusztán a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban feltüntetni, amelyeket áruszállításkor kell átadni.

22. cikk

A végfogyasztónak értékesítésre szánt élelmiszer adalékanyagok címkézése

(1)   A 2000/13/EK irányelv, az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló, 1989. június 14-i 89/396/EGK tanácsi irányelv (35) és az 1829/2003/EK rendelet sérelme nélkül a nem a végfogyasztóknak történő értékesítésre szánt – önmagukban illetve egymással és/vagy más élelmiszer-összetevőkkel kombinálva értékesített – élelmiszer adalékanyagokat kizárólag akkor lehet értékesíteni, ha a csomagolás hordozza a következő információkat:

| a) | valamennyi élelmiszer adalékanyag tekintetében az ezen rendeletben megállapított megnevezés és E-szám vagy az összes élelmiszer adalékanyag megnevezését és/vagy E-számát tartalmazó értékesítési leírás; |
| --- | --- |

a)

valamennyi élelmiszer adalékanyag tekintetében az ezen rendeletben megállapított megnevezés és E-szám vagy az összes élelmiszer adalékanyag megnevezését és/vagy E-számát tartalmazó értékesítési leírás;

| b) | az „étkezési célra” vagy az „élelmiszerben korlátozottan felhasználható” felirat, vagy más egyértelmű utalás az élelmiszerként való rendeltetésszerű felhasználására. |
| --- | --- |

b)

az „étkezési célra” vagy az „élelmiszerben korlátozottan felhasználható” felirat, vagy más egyértelmű utalás az élelmiszerként való rendeltetésszerű felhasználására.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérően az asztali édesítőszer értékesítési leírásának tartalmaznia kell a „... alapú asztali édesítőszer” jelölést, amelyben meg kell határozni az édesítőszer összeállításához használt édesítőszer(ek) nevét.

(3)   A poliolokat és/vagy aszpartámot és/vagy aszpartám-aceszulfámsót tartalmazó asztali édesítőszer címkézésén a következő figyelmeztető feliratnak kell szerepelnie:

| a) | poliolok: „nagyobb mennyiségű fogyasztása hashajtó hatású”; |
| --- | --- |

a)

poliolok: „nagyobb mennyiségű fogyasztása hashajtó hatású”;

| b) | aszpartám/aszpertám-aceszulfámsó: „fenil-alaninforrást tartalmaz”. |
| --- | --- |

b)

aszpartám/aszpertám-aceszulfámsó: „fenil-alaninforrást tartalmaz”.

(4)   Az asztali édesítőszerek gyártóinak a megfelelő eszközökkel a fogyasztó rendelkezésére kell bocsátani a termék biztonságos használatának lehetővé tételét biztosító információkat. Az ezen bekezdés végrehajtására vonatkozó útmutatást a 26. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(5)   Az e cikk (1)–(3) bekezdéseiben előírt információra a 2000/13/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni.

23. cikk

Egyéb címkézési követelmények

A 20., 21. és 22. cikk rendelkezései nem érintik a tömegre és a mértékekre vagy a veszélyes anyagok és készítmények kiszerelésére, osztályozására, csomagolására, címkézésére vagy szállítására vonatkozó részletesebb vagy átfogóbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket.

V. FEJEZET

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK ÉS VÉGREHAJTÁS

24. cikk

Tájékoztatási kötelezettség

(1)   Az élelmiszer adalékanyag előállítója vagy felhasználója haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot minden olyan új tudományos vagy műszaki információról, amely érintheti az élelmiszer adalékanyag biztonságának értékelését.

(2)   Az élelmiszer adalékanyag előállítója vagy felhasználója az e rendelet szerint már jóváhagyott, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) kockázatértékelésében szereplőktől jelentősen különböző gyártási módszerekkel vagy alapanyagok felhasználásával készülő élelmiszer adalékanyagot az élelmiszer adalékanyag forgalomba hozatalát megelőzően benyújtja a Bizottságnak az élelmiszer adalékanyagnak a módosított gyártási módszerre vagy jellemzőkre vonatkozó, Hatóság általi értékéléséhez szükséges adatokat.

(3)   Az élelmiszer adalékanyag előállítója vagy felhasználója a Bizottság kérésére tájékoztatást nyújt az élelmiszer adalékanyag tényleges felhasználásáról. Ezeket az információkat a Bizottság a tagállamok számára is hozzáférhetővé teszi.

25. cikk

Az élelmiszer adalékanyag bevitelének ellenőrzése

(1)   A tagállamok kockázatalapú megközelítést alkalmazva ellenőrző rendszereket tartanak fenn az élelmiszer adalékanyagok fogyasztásának és használatának felmérésére, és következtetéseikről megfelelő gyakorisággal jelentést tesznek a Bizottságnak és a Hatóságnak.

(2)   A Hatósággal való konzultációt követően a 26. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kidolgozzák a Közösségben használt élelmiszer adalékanyagok étrendi bevitelével kapcsolatos információk tagállamok által történő gyűjtésének közös módszertanát.

26. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4) bekezdését és (5) bekezdésének b) pontját, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, és (4) bekezdésének b) pontjában, továbbá e) pontjában meghatározott határidők 2 hónap, 2 hónap és 4 hónap.

27. cikk

Az összehangolt politikák közösségi finanszírozása

Az e rendeletből eredő intézkedések finanszírozásának jogalapja a 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

VI. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

28. cikk

Az élelmiszer adalékanyagok közösségi listájának összeállítása

(1)   Az e rendelet hatálybalépése előtt, az ezen rendelet 29. cikke alapján módosított 94/35/EK, 94/36/EK és 95/2/EK irányelv szerint engedélyezett élelmiszer adalékanyagok és felhasználási feltételeik bekerülnek e rendelet II. mellékletébe, azt követően, hogy felülvizsgálták a 6., 7. és 8. cikknek való megfelelésüket. A II. mellékletbe foglalandó ilyen adalékanyagokkal kapcsolatos azon intézkedéseket, amelyeknek célja e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, a 26. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A felülvizsgálatnak nem része a Hatóság általi új kockázatértékelés. A felülvizsgálatot ...-ig (36) el kell végezni.

A már nem szükséges élelmiszer adalékanyagok és felhasználások a II. mellékletben nem rögzítendők.

(2)   Az élelmiszer adalékanyagokban a 95/2/EK irányelv értelmében felhasználásra engedélyezett élelmiszer adalékanyagok és felhasználási feltételeik bekerülnek e rendelet III. mellékletének 1. részébe, miután felülvizsgálták az e rendelet 6. cikkének való megfelelésüket. A III. mellékletbe foglalandó ilyen adalékanyagokkal kapcsolatos azon intézkedéseket, amelyeknek célja e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, a 26. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A felülvizsgálatnak nem része a Hatóság által végzett új kockázatértékelés. A felülvizsgálatot a ...-ig (36) kell elvégezni.

A már nem szükséges élelmiszer adalékanyagok és felhasználások a III. mellékletben nem rögzítendők.

(3)   Az élelmiszer aromaanyagokban a 95/2/EK irányelv értelmében felhasználásra engedélyezett élelmiszer adalékanyagok és felhasználási feltételeik bekerülnek e rendelet III. mellékletének 4. részébe, miután felülvizsgálták az e rendelet 6. cikkének való megfelelésüket. A III. mellékletbe foglalandó ilyen adalékanyagokkal kapcsolatos azon intézkedéseket, amelyeknek célja e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, a 26. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A felülvizsgálatnak nem része a Hatóság által végzett új kockázatértékelés. A felülvizsgálatot ...-ig (36) kell elvégezni.

A már nem szükséges élelmiszer adalékanyagok és felhasználások a III. mellékletben nem rögzítendők.

(4)   Az e cikk (1)–(3) bekezdéseinek alkalmazási körébe tartozó élelmiszer adalékanyagok előírásait .../2008/EK rendeletnek (17) megfelelően akkor kell elfogadni, amikor az élelmiszer adalékanyagok e bekezdéseknek megfelelően bekerülnek a mellékletekbe.

(5)   Bármely olyan megfelelő átmeneti intézkedéssel kapcsolatos azon intézkedéseket, amelyeknek célja e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – többek között kiegészítéssel történő – módosítása, a 26. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

29. cikk

Átmeneti intézkedések

Az élelmiszer adalékanyagok közösségi listájának a 28. cikk szerinti összeállításáig a 94/35/EK, a 94/36/EK és a 95/2/EK irányelv mellékleteit szükség esetén módosítani kell olyan intézkedésekkel, amelyek célja az ezen irányelvek nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, és amelyeket a Bizottság a 26. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően fogad el.

Az ... (37) előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett azon élelmiszerek, amelyek nem felelnek meg e rendelet 21. cikke (1) bekezdése i) pontjának és 21. cikke (4) bekezdésének, a minimum eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontjáig hozhatók forgalomba.

30. cikk

A jóváhagyott élelmiszer adalékanyagok újraértékelése

(1)   Az ... (38) előtt engedélyezett élelmiszer adalékanyagok tekintetében a Hatóság új kockázatértékelést végez.

(2)   A Hatósággal folytatott konzultációt követően, az ...-ig (39), a 26. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kidolgozzák az élelmiszer adalékanyagok értékelési programját. Az értékelési programot közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

31. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Ez a rendelet hatályon kívül helyezi az alábbiakat:

| a) | 62/2645/EGK irányelv; |
| --- | --- |

a)

62/2645/EGK irányelv;

| b) | 65/66/EGK irányelv; |
| --- | --- |

b)

65/66/EGK irányelv;

| c) | 78/663/EGK irányelv; |
| --- | --- |

c)

78/663/EGK irányelv;

| d) | 78/664/EGK irányelv; |
| --- | --- |

d)

78/664/EGK irányelv;

| e) | 81/712/EGK irányelv; |
| --- | --- |

e)

81/712/EGK irányelv;

| f) | 89/107/EGK irányelv; |
| --- | --- |

f)

89/107/EGK irányelv;

| g) | 94/35/EK irányelv; |
| --- | --- |

g)

94/35/EK irányelv;

| h) | 94/36/EK irányelv; |
| --- | --- |

h)

94/36/EK irányelv;

| i) | 95/2/EK irányelv; |
| --- | --- |

i)

95/2/EK irányelv;

| j) | 292/97/EK határozat; |
| --- | --- |

j)

292/97/EK határozat;

| k) | 2002/247/EK határozat. |
| --- | --- |

k)

2002/247/EK határozat.

(2)   A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

32. cikk

Átmeneti intézkedések

A 31. cikktől eltérve az alábbi rendelkezések addig alkalmazandók, amíg a 94/35/EK, 94/36/EK és 95/32/EK irányelv értelmében már engedélyezett élelmiszer adalékanyagoknak az ezen rendelet 28. cikke (1), (2) és (3) bekezdése szerinti áttétele megvalósul:

| a) | A 94/35/EK irányelv 2. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése, valamint melléklete; |
| --- | --- |

a)

A 94/35/EK irányelv 2. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése, valamint melléklete;

| b) | A 94/36/EK irányelv 2. cikkének (1)–(6), (8), (9) és (10) bekezdése, valamint I.–V. melléklete; |
| --- | --- |

b)

A 94/36/EK irányelv 2. cikkének (1)–(6), (8), (9) és (10) bekezdése, valamint I.–V. melléklete;

| c) | A 95/2/EK irányelv 2. és 4. cikke, valamint I.–VI. melléklete. |
| --- | --- |

c)

A 95/2/EK irányelv 2. és 4. cikke, valamint I.–VI. melléklete.

A c) pont ellenére az E 1103 invertáz és az E 1105 lizozim 95/2/EK irányelvben megállapított engedélye az .../2008/EK rendelet (29) 17. cikkének megfelelően az élelmiszerenzimekről szóló közösségi listák alkalmazásának időpontjától kezdve hatályát veszti.

33. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő huszadik napon lép hatályba.

A rendeletet ...-tól/-től (40) kell alkalmazni.

A 4. cikk (2) bekezdését azonban 2011. január 1-től kell alkalmazni a III. melléklet 2., 3. és 5. részére, a 22. cikk (4) bekezdését pedig ...-tól/-től (41) kell alkalmazni. A 29. cikk ...-tól/-től (38) alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 168., 2007.7.20., 34. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. július 10-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2008. március 10-i közös álláspontja, az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ... határozata.

2

(3)  HL L 186., 1989.6.30., 27. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 32 oldalát.

4

(5)  HL L 178., 1995.7.28., 1. o. A legutóbb a 2006/128/EK irányelvvel (HL L 346., 2006.12.9., 6. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 226., 1995.9.22., 1. o. A legutóbb a 2006/33/EK irányelvvel (HL L 82., 2006.3.21., 10. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 339., 1996.12.30., 1. o. A legutóbb a 2006/129/EK irányelvvel (HL L 346., 2006.12.9., 15. o.) módosított irányelv.

7

(8)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.

8

(9)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

10

(11)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

11

(12)  HL L 208., 1992.7.24., 9. o. Az 509/2006/EK rendelettel (HL L 93., 2006.3.31., 1. o.) hatályon kívül helyezett rendelet.

12

(13)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2007/68/EK irányelvvel (HL L 310., 2007.11.28., 11. o.) módosított irányelv.

13

(14)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

14

(15)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK tanácsi határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

15

(16)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o. Az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet.

16

(17)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.

17

(18)  HL 115., 1962.11.11., 2645. o. A legutóbb a 95/45/EK irányelvvel (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.) módosított irányelv.

18

(19)  HL 22., 1965.2.9., 373. o. A legutóbb a 96/77/EK bizottsági irányelvvel (HL L 339., 1996.12.30., 1. o.) módosított irányelv.

19

(20)  HL L 223., 1978.8.14., 7. o. A 92/4/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 55., 1992.2.29., 96. o.) módosított irányelv.

20

(21)  HL L 223., 1978.8.14., 30. o. A legutóbb a 96/77/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

21

(22)  HL L 257., 1981.9.10., 1. o.

22

(23)  HL L 40., 1989.2.11., 27. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított irányelv.

23

(24)  HL L 237., 1994.9.10., 3. o. A legutóbb a 2006/52/EK rendelettel (HL L 204., 2006.7.26., 10. o.) módosított irányelv.

24

(25)  HL L 237., 1994.9.10., 13. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

25

(26)  HL L 61., 1995.3.18., 1. o. A legutóbb a 2006/52/EK rendelettel módosított irányelv.

26

(27)  HL L 48., 1997.2.19., 13. o.

27

(28)  HL L 84., 2002.3.28., 69. o.

28

(29)  Lásd e Hivatalos Lap 32 oldalát.

29

(30)  Lásd e Hivatalos Lap 46 oldalát.

30

(31)  HL L 330., 1998.12.5., 32. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított irányelv.

31

(32)  Lásd e Hivatalos Lap 46 oldalát.

32

(33)  HL L 268., 1991.9.24., 69. o. A 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

33

(34)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o. A legutóbb az 1234/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 281., 2007.10.25., 8. o.) módosított rendelet.

34

(35)  HL L 186., 1989.6.30., 21. o. A legutóbb a 92/11/EGK irányelvvel (HL L 65., 1992.3.11., 32. o.) módosított irányelv.

35

(36)  Ezen rendelet hatálybalépését követő két éven belül.

36

(37)  E rendelet hatálybalépésének időpontja előtt 12 hónappal.

37

(38)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

38

(39)  E rendelet hatálybalépését követő egy év.

39

(40)  A rendelet hatálybalépésétől számított egy év.

40

(41)  A rendelet hatálybalépésétől számított két év.

41

---

I. MELLÉKLET

AZ ÉLELMISZEREKBEN, VALAMINT AZ ÉLELMISZER ADALÉKANYAGOKBAN ÉS ÉLELMISZERENZIMEKBEN TALÁLHATÓ ÉLELMISZER ADALÉKANYAGOK FUNKCIONÁLIS CSOPORTJAI

| 1. | „Édesítőszerek”: olyan anyagok, amelyek édes ízt kölcsönöznek az élelmiszernek vagy az asztali édesítőszereknek. |
| --- | --- |

1.

„Édesítőszerek”: olyan anyagok, amelyek édes ízt kölcsönöznek az élelmiszernek vagy az asztali édesítőszereknek.

| 2. | „Színezékek”: olyan anyagok, amelyek felerősítik vagy helyreállítják az élelmiszerek színét; ide tartoznak az élelmiszerek természetes összetevői vagy más természetes források, amelyeket önmagukban élelmiszerként nem fogyasztanak, és élelmiszerek jellegzetes összetevőiként általában nem használnak. Az élelmiszerekből és más természetes eredetű ehető alapanyagokból fizikai és/vagy kémiai kivonással nyert készítmények e rendelet értelmében akkor tekinthetők színezékeknek, ha a színezőanyagot a tápanyagoktól és az aromatikus összetevőktől szelektív módon elkülönítették. |
| --- | --- |

2.

„Színezékek”: olyan anyagok, amelyek felerősítik vagy helyreállítják az élelmiszerek színét; ide tartoznak az élelmiszerek természetes összetevői vagy más természetes források, amelyeket önmagukban élelmiszerként nem fogyasztanak, és élelmiszerek jellegzetes összetevőiként általában nem használnak. Az élelmiszerekből és más természetes eredetű ehető alapanyagokból fizikai és/vagy kémiai kivonással nyert készítmények e rendelet értelmében akkor tekinthetők színezékeknek, ha a színezőanyagot a tápanyagoktól és az aromatikus összetevőktől szelektív módon elkülönítették.

| 3. | „Tartósítószerek”: olyan anyagok, amelyek a mikroorganizmusok okozta romlás megakadályozásával meghosszabbítják az élelmiszerek eltarthatóságát, és/vagy védelmet biztosítanak a kórokozó mikroorganizmusokkal szemben. |
| --- | --- |

3.

„Tartósítószerek”: olyan anyagok, amelyek a mikroorganizmusok okozta romlás megakadályozásával meghosszabbítják az élelmiszerek eltarthatóságát, és/vagy védelmet biztosítanak a kórokozó mikroorganizmusokkal szemben.

| 4. | „Antioxidánsok”: olyan anyagok, amelyek az oxidáció okozta romlás – mint a zsírok avasodása és a színváltozások – megakadályozásával meghosszabbítják az élelmiszerek eltarthatóságát. |
| --- | --- |

4.

„Antioxidánsok”: olyan anyagok, amelyek az oxidáció okozta romlás – mint a zsírok avasodása és a színváltozások – megakadályozásával meghosszabbítják az élelmiszerek eltarthatóságát.

| 5. | „Hordozók”: olyan, saját technológiai hatás nélküli anyagok, amelyeket az élelmiszer adalékanyagok, aromaanyagok, élelmiszerenzimek, tápanyagok és/vagy élelmiszerhez táplálkozási vagy élettani célból hozzáadott egyéb anyagok oldására, hígítására, diszpergálására vagy másféle fizikai módosítására használnak, hogy megkönnyítsék azok kezelését, alkalmazását vagy felhasználását anélkül, hogy funkcióját megváltoztatnák. |
| --- | --- |

5.

„Hordozók”: olyan, saját technológiai hatás nélküli anyagok, amelyeket az élelmiszer adalékanyagok, aromaanyagok, élelmiszerenzimek, tápanyagok és/vagy élelmiszerhez táplálkozási vagy élettani célból hozzáadott egyéb anyagok oldására, hígítására, diszpergálására vagy másféle fizikai módosítására használnak, hogy megkönnyítsék azok kezelését, alkalmazását vagy felhasználását anélkül, hogy funkcióját megváltoztatnák.

| 6. | „Étkezési savak”: olyan anyagok, amelyek növelik az élelmiszer savasságát és/vagy savanyú ízt adnak neki. |
| --- | --- |

6.

„Étkezési savak”: olyan anyagok, amelyek növelik az élelmiszer savasságát és/vagy savanyú ízt adnak neki.

| 7. | „Savanyúságot szabályozó anyagok”: olyan anyagok, amelyek megváltoztatják vagy szabályozzák az élelmiszer savasságát vagy lúgosságát. |
| --- | --- |

7.

„Savanyúságot szabályozó anyagok”: olyan anyagok, amelyek megváltoztatják vagy szabályozzák az élelmiszer savasságát vagy lúgosságát.

| 8. | „Csomósodást és lesülést gátló anyagok”: olyan anyagok, amelyek csökkentik az élelmiszer önálló részeinek egymáshoz tapadását. |
| --- | --- |

8.

„Csomósodást és lesülést gátló anyagok”: olyan anyagok, amelyek csökkentik az élelmiszer önálló részeinek egymáshoz tapadását.

| 9. | „Habzásgátlók”: olyan anyagok, amelyek megakadályozzák vagy csökkentik a habzást. |
| --- | --- |

9.

„Habzásgátlók”: olyan anyagok, amelyek megakadályozzák vagy csökkentik a habzást.

| 10. | „Tömegnövelő szerek”: olyan anyagok, amelyek növelik az élelmiszer tömegét, anélkül, hogy lényegesen növelnék hasznosuló energiatartalmát. |
| --- | --- |

10.

„Tömegnövelő szerek”: olyan anyagok, amelyek növelik az élelmiszer tömegét, anélkül, hogy lényegesen növelnék hasznosuló energiatartalmát.

| 11. | „Emulgeálószerek”: olyan anyagok, amelyek lehetővé teszik két vagy több nem keveredő fázisból – mint az olaj és a víz – homogén keverék képzését vagy kialakítását az élelmiszerben. |
| --- | --- |

11.

„Emulgeálószerek”: olyan anyagok, amelyek lehetővé teszik két vagy több nem keveredő fázisból – mint az olaj és a víz – homogén keverék képzését vagy kialakítását az élelmiszerben.

| 12. | „Emulgeáló sók”: olyan anyagok, amelyek a sajtban lévő fehérjéket diszpergált formájúvá alakítják, és egyúttal a zsírt és más komponenseket közel homogén eloszlásba hozzák. |
| --- | --- |

12.

„Emulgeáló sók”: olyan anyagok, amelyek a sajtban lévő fehérjéket diszpergált formájúvá alakítják, és egyúttal a zsírt és más komponenseket közel homogén eloszlásba hozzák.

| 13. | „Szilárdítóanyagok”: olyan anyagok, amelyek a gyümölcsök vagy zöldségek szöveteit keménnyé vagy ropogóssá teszik vagy így tartják, illetve zselésítőanyagokkal szilárd gélt képeznek. |
| --- | --- |

13.

„Szilárdítóanyagok”: olyan anyagok, amelyek a gyümölcsök vagy zöldségek szöveteit keménnyé vagy ropogóssá teszik vagy így tartják, illetve zselésítőanyagokkal szilárd gélt képeznek.

| 14. | „Ízfokozók”: olyan anyagok, amelyek fokozzák az élelmiszerek meglevő ízét és/vagy illatát. |
| --- | --- |

14.

„Ízfokozók”: olyan anyagok, amelyek fokozzák az élelmiszerek meglevő ízét és/vagy illatát.

| 15. | „Habosító szerek”: olyan anyagok, amelyek lehetővé teszik egy gázfázis homogén diszperzióját egy folyékony vagy szilárd élelmiszerben. |
| --- | --- |

15.

„Habosító szerek”: olyan anyagok, amelyek lehetővé teszik egy gázfázis homogén diszperzióját egy folyékony vagy szilárd élelmiszerben.

| 16. | „Zselésítőanyagok”: olyan anyagok, amelyek gélképzéssel alakítják ki az élelmiszer szerkezetét. |
| --- | --- |

16.

„Zselésítőanyagok”: olyan anyagok, amelyek gélképzéssel alakítják ki az élelmiszer szerkezetét.

| 17. | „Fényezőanyagok” (beleértve a kenőanyagokat is): olyan anyagok, amelyek ha az élelmiszer külső felületén alkalmazzák őket, csillogó megjelenést adnak vagy védőbevonatot biztosítanak. |
| --- | --- |

17.

„Fényezőanyagok” (beleértve a kenőanyagokat is): olyan anyagok, amelyek ha az élelmiszer külső felületén alkalmazzák őket, csillogó megjelenést adnak vagy védőbevonatot biztosítanak.

| 18. | „Nedvesítőszerek”: olyan anyagok, amelyek megvédik az élelmiszert a kiszáradástól, ellensúlyozva egy alacsony relatív nedvességtartalmú légtér hatását, vagy elősegítik egy por vizes közegben való oldódását. |
| --- | --- |

18.

„Nedvesítőszerek”: olyan anyagok, amelyek megvédik az élelmiszert a kiszáradástól, ellensúlyozva egy alacsony relatív nedvességtartalmú légtér hatását, vagy elősegítik egy por vizes közegben való oldódását.

| 19. | „Módosított keményítők”: olyan anyagok, amelyeket étkezési keményítő egy vagy több kémiai kezelésével nyertek, fizikai vagy enzimes úton savas vagy lúgos kezeléssel folyósítottak vagy színtelenítettek. |
| --- | --- |

19.

„Módosított keményítők”: olyan anyagok, amelyeket étkezési keményítő egy vagy több kémiai kezelésével nyertek, fizikai vagy enzimes úton savas vagy lúgos kezeléssel folyósítottak vagy színtelenítettek.

| 20. | „Csomagológázok”: azok a levegőtől eltérő gázok, amelyeket az élelmiszer betöltése előtt, alatt vagy után helyeznek az élelmiszer csomagolóeszközébe. |
| --- | --- |

20.

„Csomagológázok”: azok a levegőtől eltérő gázok, amelyeket az élelmiszer betöltése előtt, alatt vagy után helyeznek az élelmiszer csomagolóeszközébe.

| 21. | „Hajtógázok”: azok a levegőtől eltérő gázok, amelyek az élelmiszert kiszorítják a csomagolóeszközből. |
| --- | --- |

21.

„Hajtógázok”: azok a levegőtől eltérő gázok, amelyek az élelmiszert kiszorítják a csomagolóeszközből.

| 22. | „Térfogatnövelő szerek”: olyan anyagok vagy anyagkeverékek, amelyek gázt szabadítanak fel, ezzel növelve a tészták térfogatát. |
| --- | --- |

22.

„Térfogatnövelő szerek”: olyan anyagok vagy anyagkeverékek, amelyek gázt szabadítanak fel, ezzel növelve a tészták térfogatát.

| 23. | „Kelátképző anyagok”: olyan anyagok, amelyek fémionokkal kémiai komplexeket képeznek. |
| --- | --- |

23.

„Kelátképző anyagok”: olyan anyagok, amelyek fémionokkal kémiai komplexeket képeznek.

| 24. | „Stabilizátorok”: olyan anyagok, amelyek lehetővé teszik az élelmiszer fizikai-kémiai állapotának megőrzését; stabilizátorok azok az anyagok is, amelyek lehetővé teszik két vagy több nem elegyedő anyag homogén diszperziójának fenntartását az élelmiszerben, azok az anyagok, amelyek stabilizálják, megőrzik vagy erősítik az élelmiszer meglévő színét, továbbá azok az anyagok, amelyek fokozzák az élelmiszer kötőképességét, ideértve az élelmiszerrészeknek az előállított élelmiszerben való megkötését lehetővé tevő proteinek közötti keresztkötések kialakulását is. |
| --- | --- |

24.

„Stabilizátorok”: olyan anyagok, amelyek lehetővé teszik az élelmiszer fizikai-kémiai állapotának megőrzését; stabilizátorok azok az anyagok is, amelyek lehetővé teszik két vagy több nem elegyedő anyag homogén diszperziójának fenntartását az élelmiszerben, azok az anyagok, amelyek stabilizálják, megőrzik vagy erősítik az élelmiszer meglévő színét, továbbá azok az anyagok, amelyek fokozzák az élelmiszer kötőképességét, ideértve az élelmiszerrészeknek az előállított élelmiszerben való megkötését lehetővé tevő proteinek közötti keresztkötések kialakulását is.

| 25. | „Sűrítőanyagok”: olyan anyagok, amelyek növelik az élelmiszer viszkozitását. |
| --- | --- |

25.

„Sűrítőanyagok”: olyan anyagok, amelyek növelik az élelmiszer viszkozitását.

| 26. | „Lisztkezelő szerek”: az emulgeáló szerektől eltérő olyan anyagok, amelyeket a liszthez vagy a tésztához adnak, hogy javítsák sütési tulajdonságaikat. |
| --- | --- |

26.

„Lisztkezelő szerek”: az emulgeáló szerektől eltérő olyan anyagok, amelyeket a liszthez vagy a tésztához adnak, hogy javítsák sütési tulajdonságaikat.

---

II. MELLÉKLET

Az élelmiszerekben felhasználható élelmiszer adalékanyagok közösségi listája és felhasználási feltételeik.

---

III. MELLÉKLET

Az élelmiszer adalékanyagokban, élelmiszerenzimekben és élelmiszer aromaanyagokban felhasználható élelmiszer adalékanyagok közösségi listája és felhasználási feltételeik.

A tápanyagokban lévő hordozók közösségi listája és felhasználási feltételeik.

| 1. rész | Hordozók az élelmiszer adalékanyagokban |
| --- | --- |
| 2. rész | Élelmiszer adalékanyagok az élelmiszer adalékanyagokban lévő hordozókon kívül |
| 3. rész | A hordozókat is magukban foglaló élelmiszer adalékanyagok az élelmiszerenzimekben |
| 4. rész | A hordozókat is magukban foglaló élelmiszer adalékanyagok az élelmiszer aromaanyagokban |
| 5. rész | Hordozók a tápanyagokban és az élelmiszerhez táplálkozási és/vagy egyéb élettani célból hozzáadott egyéb anyagokban |

1. rész

Hordozók az élelmiszer adalékanyagokban

2. rész

Élelmiszer adalékanyagok az élelmiszer adalékanyagokban lévő hordozókon kívül

3. rész

A hordozókat is magukban foglaló élelmiszer adalékanyagok az élelmiszerenzimekben

4. rész

A hordozókat is magukban foglaló élelmiszer adalékanyagok az élelmiszer aromaanyagokban

5. rész

Hordozók a tápanyagokban és az élelmiszerhez táplálkozási és/vagy egyéb élettani célból hozzáadott egyéb anyagokban

---

IV. MELLÉKLET

HAGYOMÁNYOS ÉLELMISZEREK, AMELYEK TEKINTETÉBEN EGYES TAGÁLLAMOK TOVÁBBRA IS FENNTARTHATJÁK AZ ÉLELMISZER ADALÉKANYAGOK BIZONYOS KATEGÓRIÁRA VONATKOZÓ FELHASZNÁLÁSI TILALMAT

| Tagállam | Élelmiszerek | Továbbra is betiltható adalékanyag-kategóriák |
| --- | --- | --- |
| Németország | Hagyományos német sör („Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”) | Mind, kivéve a hajtógázokat |
| Franciaország | Hagyományos francia kenyér | Mind |
| Franciaország | Hagyományos francia tartósított szarvasgombák | Mind |
| Franciaország | Hagyományos francia csigakonzervek | Mind |
| Franciaország | Hagyományos francia liba- és kacsakonzervek („confit”) | Mind |
| Ausztria | Hagyományos osztrák „Bergkäse” | Mind, kivéve a tartósítószereket |
| Finnország | Hagyományos finn „Mämmi” | Mind, kivéve a tartósítószereket |
| Svédország
  Finnország | Hagyományos svéd és finn gyümölcsszirupok | Színezékek |
| Dánia | Hagyományos dán „Kødboller” | Tartósítószerek és színezékek |
| Dánia | Hagyományos dán „Leverpostej” | Tartósítószerek (kivéve a szorbinsavat) és színezékek |
| Spanyolország | Hagyományos spanyol „Lomo embuchado” | Mind, kivéve a tartósítószereket és az antioxidánsokat |
| Olaszország | Hagyományos olasz „Mortadella” | Mind, kivéve a tartósítószereket, az antioxidánsokat, a pH-szabályozókat, az ízfokozókat, a stabilizátorokat és a csomagológázt |
| Olaszország | Hagyományos olasz „Cotechino e zampone” | Mind, kivéve a tartósítószereket, az antioxidánsokat, a pH-szabályozókat, az ízfokozókat, a stabilizátorokat és a csomagológázt |

Tagállam

Élelmiszerek

Továbbra is betiltható adalékanyag-kategóriák

Németország

Hagyományos német sör („Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”)

Mind, kivéve a hajtógázokat

Franciaország

Hagyományos francia kenyér

Mind

Franciaország

Hagyományos francia tartósított szarvasgombák

Mind

Franciaország

Hagyományos francia csigakonzervek

Mind

Franciaország

Hagyományos francia liba- és kacsakonzervek („confit”)

Mind

Ausztria

Hagyományos osztrák „Bergkäse”

Mind, kivéve a tartósítószereket

Finnország

Hagyományos finn „Mämmi”

Mind, kivéve a tartósítószereket

Svédország

Finnország

Hagyományos svéd és finn gyümölcsszirupok

Színezékek

Dánia

Hagyományos dán „Kødboller”

Tartósítószerek és színezékek

Dánia

Hagyományos dán „Leverpostej”

Tartósítószerek (kivéve a szorbinsavat) és színezékek

Spanyolország

Hagyományos spanyol „Lomo embuchado”

Mind, kivéve a tartósítószereket és az antioxidánsokat

Olaszország

Hagyományos olasz „Mortadella”

Mind, kivéve a tartósítószereket, az antioxidánsokat, a pH-szabályozókat, az ízfokozókat, a stabilizátorokat és a csomagológázt

Olaszország

Hagyományos olasz „Cotechino e zampone”

Mind, kivéve a tartósítószereket, az antioxidánsokat, a pH-szabályozókat, az ízfokozókat, a stabilizátorokat és a csomagológázt

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2006. július 28-án elfogadta az élelmiszer-adalékanyagokról szóló rendeletjavaslatot (1). A javaslat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikkén alapul.

Az Európai Parlament 2007. július 10-én elfogadta az első olvasat során kialakított véleményét (2).

Az Európai Parlament első olvasat során kialakított véleményét követően a Bizottság 2007. október 24-én módosított javaslatot (3) nyújtott be.

A Tanács 2008. március 10-én a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

Munkája során a Tanács az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2007. április 25-én elfogadott véleményét (4) is figyelembe vette.

II.   CÉLKITŰZÉS

A javasolt rendelet – a Közösség élelmiszer-ipari adalékokkal kapcsolatos szabályainak felülvizsgálatára irányuló négy javaslat egyikeként – aktualizálná és egyszerűsítené az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó jelenlegi közösségi jogszabályokat.

A javasolt rendelet létrehozza az élelmiszer-adalékanyagokban, élelmiszer-ipari enzimekben és élelmiszer-aromaanyagokban felhasználható élelmiszer-adalékanyagok közösségi jegyzékét, amely ezek felhasználási feltételeit is tartalmazza. A javasolt rendelet az élelmiszer-adalékanyagok címkézésére vonatkozó szabályokat is megállapít.

A javasolt rendelet célja a belső piac megfelelő működésének biztosítása, beleértve az élelmiszerkereskedelem tisztességes gyakorlatának érvényesítését, valamint az emberi egészség, a fogyasztók érdekei és a környezet magas szintű védelmét.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Bevezető megjegyzések

A közös álláspont a bizottsági javaslat Tanács általi vizsgálatának eredményét tükrözi. A Tanács számos módosítást épített be a szövegbe, amelyek közül néhány az Európai Parlament által javasolt módosításokat követi. Az Európai Parlament módosításai közül néhányat a Tanács saját kezdeményezésére mindhárom ágazati javaslatba beépített annak érdekében, hogy a javaslatok rendelkezései egymással összhangban legyenek. A Tanács által bevezetett módosítások az alábbiak szerint foglalhatók össze:

–   „A fogyasztó félrevezetése”(a 3. és a 26. módosítással összhangban)

A Tanács a fogyasztó félrevezetésének fogalmát beillesztő elemekkel egészítette ki a (7) preambulumbekezdést és a 6. cikket.

–   A környezet védelme (a 1. és a 7. módosítással összhangban)

A Tanács úgy ítélte meg, hogy az élelmiszer-adalékanyagok engedélyezése során a tudományos bizonyítékok mellett más releváns tényezőket, például a környezet védelmét is figyelembe kell venni. A Tanács a javasolt rendelet céljait is kiegészítette a környezet védelmére való hivatkozással.

–   A bizonyos élelmiszerekkel szemben érzékeny vagy allergiában szenvedő fogyasztók védelme (a 1. módosítással összhangban)

A Tanács felismerte, hogy az élelmiszer-adalékanyagok felhasználása és maximális szintje tekintetében figyelembe kell venni azoknak a különleges fogyasztói csoportokra (mint például az allergiás fogyasztókra) gyakorolt hatását.

–   Ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás (a 48., 51., 64/rev., 67/rev., 68/rev., 79. és 80. módosítással összhangban)

A Tanács az új komitológiai szabályoknak megfelelően kiigazította a javaslatot úgy, hogy a javasolt rendelet kiegészítésére irányuló intézkedések elfogadásakor az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni.

A Tanács úgy határozott, hogy a hatékonyság érdekében az élelmiszer-adalékanyagok közösségi jegyzékének összeállítása során, valamint a közösségi jegyzékek összeállításáig a 94/35/EK, a 94/36/EK és a 95/2/EK irányelv mellékleteinek módosítására irányuló átmeneti intézkedések esetében rövidített határidőkkel kell alkalmazni az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást.

–   Az értelmezéssel kapcsolatos döntések

A Tanács az értelmezéssel kapcsolatos döntésekre vonatkozó valamennyi rendelkezést egyetlen új cikkbe csoportosította át, és mivel e döntések nem jelentik a rendelet kiegészítését, azok vonatkozásában az ellenőrzés nélküli szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni.

–   A rendeletnek nem megfelelő élelmiszer-adalékanyagok forgalomba hozatalának tilalma (a 9. és a 22. módosítással összhangban)

Az egyértelműség, a jogbiztonság és a piac megfelelő működése érdekében a Tanács a rendeletnek nem megfelelő élelmiszer-adalékanyagok forgalomba hozatalának tilalmára vonatkozó cikket illesztett be a javaslatba. Ez összhangban van az aromaanyagokra, illetve az élelmiszer-ipari enzimekre vonatkozó javaslattal.

–   A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló,
  2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok engedélyezése (a 4. módosítással összhangban)

A Tanács egyetért azzal, hogy bármely anyag tekintetében egyidejűleg végezhető el a két engedélyeztetési eljárás, azonban a végső engedélyezést az élelmiszer-adalékanyagokról szóló rendelet alapján kell elvégezni. A Tanács bizonyos megfogalmazásbeli változtatásokat hajtott végre ezen a rendelkezésen annak érdekében, hogy az jobban összhangban legyen a 1829/2003/EK rendelettel.

–   A már forgalomban lévő termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések (az 56. módosítással összhangban)

A Tanács a rendelet hatálybalépésétől számított egyéves átmeneti időszakot írt elő. Az ezen egyéves időszak során jogszerűen forgalomba hozott vagy felcímkézett élelmiszerek a minőségmegőrzés vagy a felhasználhatóság időpontjáig forgalmazhatók.

–   Címkézés

A Tanács – a 2000/13/EK irányelvben már megállapított rendelkezések megismétlése érdekében – egyszerűsítette a címkézésre vonatkozó rendelkezéseket, megtartva a „vállalatok közötti” címkézés és a végfogyasztónak értékesítésre szánt élelmiszer-adalékanyagok címkézése közötti különbséget. Jóllehet, a Tanács az Európai Parlament által javasolttól eltérő formában szerkesztette meg a címkézésről szóló fejezetet, a szöveg mögött meghúzódó elvek összhangban vannak a 42. és a 44. módosítással.

–   Nanotechnológia (a 35. módosítással összhangban)

Az Európai Parlament javaslatához hasonlóan a Tanács is úgy ítélte meg, hogy az élelmiszer-adalékanyag új értékelésére van szükség akkor, ha azt a korábbi kockázatértékelés során figyelembe vettektől jelentősen eltérő gyártási módszerekkel állítják elő. Az új értékelés alapján eltérő felhasználási feltételeket írhatnak elő.

A Bizottság elfogadta a Tanács által elfogadott közös álláspontot.

2.   Az Európai Parlament módosításai

A 2007. július 10-én tartott plenáris szavazás során az Európai Parlament a javaslatra vonatkozóan 59. módosítást fogadott el.

A Tanács – teljesen vagy elvben – 33. módosítást épített be a közös álláspontjába.

a)   A közös álláspontba beépített módosítások

A fenti 1. pontban már említett módosítások mellett a közös álláspont egészben vagy részben átvett további, az Európai Parlament által az első olvasat során elfogadott módosításokat is, amelyek technikai/szövegezési jellegűek, és a javaslat szövegének egyértelműbbé tételére irányulnak (8., 13., 14., 18., 19., 21., 36., 37., 39., 46., 55., 57., 58., 59. és 60. módosítás).

b)   Be nem épített módosítások (6)

A Tanács nem tudta valamennyi módosítást elfogadni, az alábbi okok miatt:

–   Az elővigyázatosság elve (78. módosítás – (10) preambulumbekezdés)

Az elővigyázatosság elve az általános élelmiszerjog egyik alapelve (7). Következésképpen, az külön hivatkozás nélkül is vonatkozik a javasolt rendeletre. Ráadásul, a kockázatelemzés keretében az elővigyázatosság elve kizárólag a kockázatkezelés összefüggésében vehető figyelembe, a kockázatértékelés fázisában – ahogyan ezt az Európai Parlament javasolta volna – soha.

–   Más élelmiszer-adalékanyagokkal együtt nem használható élelmiszer-adalékanyagok (34. módosítás – a 10. cikk (2) bekezdése)

Az 1. cikk, valamint a 10. cikk (2) bekezdésének c) pontja már előírja, hogy az élelmiszer-adalékanyagok felhasználásának feltételeit a közösségi jegyzéknek tartalmaznia kell, tehát a 34. módosítás felesleges.

–   A már kiadott engedélyek felülvizsgálatára vonatkozó újraértékelési program (5. és 54. módosítás – (14) preambulumbekezdés, valamint a 30. cikk új (2a) bekezdése)

A Tanács véleménye szerint a folyamatos megfigyelés, valamint – amennyiben a változó feltételek vagy az új tudományos információk ezt szükségessé teszik – az újraértékelés rendszere garantálja az élelmiszer-biztonságot. A további felülvizsgálat szükségtelen adminisztratív terhet jelentene a gyártók, a felhasználók, az EFSA, a Bizottság és a tagállamok számára.

–   A már meglévő engedélyek felülvizsgálata (6., 52. és 69/rev. módosítás – (21) preambulumbekezdés, valamint a 30. cikk (1) és (2) bekezdése)

A Tanács fenntartja azon véleményét, hogy a már engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokat – a biztonságon kívüli egyéb kritériumok tekintetében folytatott felülvizsgálatot követően – fel kell venni az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok közösségi jegyzékébe. Az EFSA azonban azt a feladatot kapta, hogy a jelenleg engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokat a biztonság tekintetében értékelje újra. Ezt a kétféle felülvizsgálatot nem helyénvaló összekapcsolni.

–   Az élelmiszer-adalékanyagok fogalommeghatározása és a javasolt rendelet hatálya

| — | a betakarítás utáni növényvédő szereknek a rendelet hatálya alá sorolása (10. módosítás – a 2. cikk b) pontja): A betakarítás utáni kezelés során használt növényvédő szerek a 91/414/EGK irányelv hatálya alá tartoznak, amely már előírja, hogy amennyiben egy növényvédő szer más közösségi jogszabály fogalommeghatározása alá tartozik, akkor az utóbbi jogszabályt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

a betakarítás utáni növényvédő szereknek a rendelet hatálya alá sorolása (10. módosítás – a 2. cikk b) pontja): A betakarítás utáni kezelés során használt növényvédő szerek a 91/414/EGK irányelv hatálya alá tartoznak, amely már előírja, hogy amennyiben egy növényvédő szer más közösségi jogszabály fogalommeghatározása alá tartozik, akkor az utóbbi jogszabályt kell alkalmazni.

| — | a mikroorganizmusok által termelt kultúrák kivonása a rendelet hatálya alól (11. módosítás – a 2. cikk új da) pontja): Néhány ilyen kultúrát a gyártás végén adnak hozzá az élelmiszerhez azzal a céllal, hogy konzerváló hatást fejtsenek ki, és így élelmiszer-adaléknak tekinthetők. Ezért ezek nem vonhatók ki a javasolt rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

—

a mikroorganizmusok által termelt kultúrák kivonása a rendelet hatálya alól (11. módosítás – a 2. cikk új da) pontja): Néhány ilyen kultúrát a gyártás végén adnak hozzá az élelmiszerhez azzal a céllal, hogy konzerváló hatást fejtsenek ki, és így élelmiszer-adaléknak tekinthetők. Ezért ezek nem vonhatók ki a javasolt rendelet hatálya alól.

| — | a vérfehérjék nem élelmiszer-adalékanyagnak való minősítése (16. módosítás – a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának viii. alpontja): Jelenleg a vérfehérjékből álló anyagok az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó közösségi jogszabályok hatálya alá tartozónak minősülnek. A Tanács úgy ítéli meg, hogy a vérfehérjéknek a 3. cikk (2) bekezdésében élelmiszer-adalékanyagnak nem minősülő anyagként való feltüntetése nem helyénvaló. |
| --- | --- |

—

a vérfehérjék nem élelmiszer-adalékanyagnak való minősítése (16. módosítás – a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának viii. alpontja): Jelenleg a vérfehérjékből álló anyagok az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó közösségi jogszabályok hatálya alá tartozónak minősülnek. A Tanács úgy ítéli meg, hogy a vérfehérjéknek a 3. cikk (2) bekezdésében élelmiszer-adalékanyagnak nem minősülő anyagként való feltüntetése nem helyénvaló.

–   A szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadandó határozatok (12., 40. és 47. módosítás – a 2. cikk (5) bekezdése, a 18c. cikk bevezető része és a 25. cikk (2) bekezdése)

Az arra vonatkozó döntések, hogy egy adott anyag e rendelet hatálya alá tartozik-e, pusztán értelmezési természetűek. Ezért ezek nem tartoznak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazásának körébe.

–   Fogalommeghatározások és kivételek (járulékos technológiai hatás) (15. módosítás – a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontja)

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a „járulékos technológiai hatás” említése a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában túlságosan tág értelmű, és élelmiszer-adalékanyagként használt anyagoknak a fogalommeghatározás köréből való kivonását eredményezheti.

–   Csökkentett cukortartalmú élelmiszer (20. és 29. módosítás – a 3. cikk (2) bekezdésének i. pontja és a 7. cikk a) pontja)

E fogalomnak a rendeletben történő alkalmazása növeli azon termékek számát, amelyekben édesítőszereket használhatnak fel, így ezen élelmiszer-adalékanyagok fogyasztásának növekedéséhez vezethet, ami nem szolgálja a fogyasztók javát.

–   Fogyasztói előnyök (24. módosítás – a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja)

A 24. módosítás azt kívánja előírni, hogy az élelmiszer-adalékanyagok közösségi jegyzékre való felvételének egyik feltétele a fogyasztói előnyök szempontjából fennálló ésszerű technológiai igény legyen. A 6. cikk (2) bekezdése azonban egyébként is előírja, hogy az élelmiszer-adalékanyag csak akkor kerülhet a közösségi jegyzékbe, ha előnyökkel jár a fogyasztóra nézve. A 24. módosítás ezért szükségtelen.

–   A végleges határozat alapjának kifejtése (28. módosítás – a 6. cikk új (3a) bekezdése)

Az arra vonatkozó döntést, hogy egy élelmiszer-adalékanyagot felvegyenek-e a közösségi jegyzékbe, a Bizottság javaslata alapján, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással hozzák meg. Az ilyen javaslatok a javaslat hátterének magyarázatát adó preambulumbekezdéseket tartalmaznak, így a 28. módosítás felesleges.

–   Az édesítőszerekre vonatkozó speciális feltételek (73. módosítás – a 7. cikk b) pontja)

A Tanács megítélése szerint a pont elhagyása túlságosan korlátozó jellegűvé tenné a szöveget.

–   A fogyasztót esetleg félrevezető adalékanyagok (pl. színezékek) (30. módosítás – a 8. cikk új (1a) bekezdése)

Az élelmiszer-adalékanyagok engedélyezésének általános feltételeire vonatkozó rendelkezés a 6. cikkben eleve előírja, hogy az élelmiszer-adalékanyag használata nem vezetheti félre a fogyasztót. Emellett a Tanács a „fogyasztó félrevezetése” kifejezés pontosítása érdekében a (7) preambulumbekezdésben is egyértelművé tette ezt a fogalmat.

–   A közösségi jegyzékekben feltüntetendő adatok:

| — | az adalékanyag-csoport meghatározása (33. módosítás – a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontja): A 9. cikk előírja, hogy az élelmiszer-adalékanyagokat valamelyik funkcionális osztályba sorolják. Mivel egy élelmiszer-adalékanyag több funkcionális osztályba is kerülhet, a Tanács nem tart támogathatónak egy olyan módosítást, amely mindazon osztályok felsorolását megkívánná, amelybe az adalékanyag tartozhat. |
| --- | --- |

—

az adalékanyag-csoport meghatározása (33. módosítás – a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontja): A 9. cikk előírja, hogy az élelmiszer-adalékanyagokat valamelyik funkcionális osztályba sorolják. Mivel egy élelmiszer-adalékanyag több funkcionális osztályba is kerülhet, a Tanács nem tart támogathatónak egy olyan módosítást, amely mindazon osztályok felsorolását megkívánná, amelybe az adalékanyag tartozhat.

| — | azon anyagok feltüntetése, amelyekhez az élelmiszer-adalékanyag hozzáadható (33. módosítás – a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontja): A módosítás szükségtelen, mivel az enzimek, az aromaanyagok és az adalékanyagok is élelmiszernek tekintendők. |
| --- | --- |

—

azon anyagok feltüntetése, amelyekhez az élelmiszer-adalékanyag hozzáadható (33. módosítás – a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontja): A módosítás szükségtelen, mivel az enzimek, az aromaanyagok és az adalékanyagok is élelmiszernek tekintendők.

–   A géntechnológiával módosított szervezetek címkézése (38. és 63. módosítás – 12. cikk)

Amint ezt a (16) preambulumbekezdés említi, az élelmiszer-adalékanyagokra továbbra is az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8), valamint a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) megállapított, a címkézésre vonatkozó rendelkezések érvényesek. (Az élelmiszer-összetevők, többek között a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított, azokat tartalmazó vagy azokból álló adalékanyagok címkézéséről a 1829/2003/EK rendelet 12. és 13. cikke rendelkezik.) A Tanács óvatos megközelítést alkalmazott, és nem fogadott el olyan módosításokat, amelyek a hatályos horizontális rendeletek alkalmazási körét érinthetnék.

–   Címkézés (43. és 45. módosítás – a 21. cikk (4) bekezdése és a 22. cikk új (3a) bekezdése)

Mindenekelőtt, a Tanács úgy ítélte meg, hogy a szállításkor vagy azt megelőzően rendelkezésre bocsátandó kísérő okmányokon csak bizonyos információkat lehet feltüntetni. Másodszor, mivel – a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt – allergén anyagok címkézésére vonatkozóan már léteznek rendelkezések, a Tanács úgy ítélte meg, hogy nem helyénvaló ebben a jogalkotási aktusban túllépni ezeken a rendelkezéseken.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont a megoldandó kérdések és az érdekek között egyensúlyt teremtő, a rendelet célkitűzéseit tiszteletben tartó megoldást jelent. A Tanács várakozással tekint az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív tárgyalások elé az emberi egészség és a fogyasztók magas szintű védelmét biztosító rendelet mielőbbi elfogadása érdekében.

---

(1)  COM(2006) 428 végleges.

(2)  Dok. 11640/07 CODEC 776.

(3)  COM(2007) 673 végleges.

(4)  HL C 168., 2007.7.20., 29. o.

(5)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(6)  A cikkek számozása ebben a részben a közös álláspont szövegének számozását követi.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.). A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 34. o.) módosított rendelet).

(8)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2007/68/EK irányelvvel (HL L 310., 2007.11.28., 11. o.) módosított irányelv.

(9)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 34. o.) módosított rendelet.

---

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 111/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 111/32

---

8/2008/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2008. március 10-én elfogadva

az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 111 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jólétéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez. |
| --- | --- |

(1)

A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jólétéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez.

| (2) | A Közösség politikájának érvényesítése során gondoskodni kell az emberi élet és egészség magas szintű védelméről. |
| --- | --- |

(2)

A Közösség politikájának érvényesítése során gondoskodni kell az emberi élet és egészség magas szintű védelméről.

| (3) | Az élelmiszer adalékanyagokként felhasználtaktól eltérő élelmiszerenzimek jelenleg vagy nem képezik szabályozás tárgyát, vagy a tagállamok jogszabályai szerint segédanyagokként szabályozzák őket. Az élelmiszerenzimek értékelésére és engedélyezésére vonatkozó nemzeti törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések eltérései akadályozhatják az enzimek szabad mozgását és megteremtik az egyenlőtlen, igazságtalan verseny kialakulásának feltételeit. Emiatt olyan közösségi szabályokat kell elfogadni, amelyek összehangolják az enzimek élelmiszerekben való felhasználására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(3)

Az élelmiszer adalékanyagokként felhasználtaktól eltérő élelmiszerenzimek jelenleg vagy nem képezik szabályozás tárgyát, vagy a tagállamok jogszabályai szerint segédanyagokként szabályozzák őket. Az élelmiszerenzimek értékelésére és engedélyezésére vonatkozó nemzeti törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések eltérései akadályozhatják az enzimek szabad mozgását és megteremtik az egyenlőtlen, igazságtalan verseny kialakulásának feltételeit. Emiatt olyan közösségi szabályokat kell elfogadni, amelyek összehangolják az enzimek élelmiszerekben való felhasználására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket.

| (4) | E rendeletnek csak azokra az enzimekre kell kiterjednie, amelyeket azért adnak az élelmiszerekhez, hogy azok technológiai funkciót töltsenek be az élelmiszerek gyártása, feldolgozása, elkészítése, kezelése, csomagolása, szállítása vagy tárolása során, ideértve a technológiai segédanyagként felhasznált enzimeket is (a továbbiakban: „élelmiszerenzimek”). E rendelet hatályának tehát nem kell kiterjednie az olyan enzimekre, amelyeket nem technológiai funkció betöltésére adnak az élelmiszerekhez, hanem emberi fogyasztásra szántak, mint például a táplálkozási célú enzimek. Nem kell élelmiszerenzimeknek tekinteni a mikroorganizmusok által termelt, hagyományosan az élelmiszergyártásban – mint például sajt és bor – felhasznált olyan kultúrákat, amelyek esetleg enzimeket termelhetnek, de amelyeket nem kimondottan azok előállítására használnak fel. |
| --- | --- |

(4)

E rendeletnek csak azokra az enzimekre kell kiterjednie, amelyeket azért adnak az élelmiszerekhez, hogy azok technológiai funkciót töltsenek be az élelmiszerek gyártása, feldolgozása, elkészítése, kezelése, csomagolása, szállítása vagy tárolása során, ideértve a technológiai segédanyagként felhasznált enzimeket is (a továbbiakban: „élelmiszerenzimek”). E rendelet hatályának tehát nem kell kiterjednie az olyan enzimekre, amelyeket nem technológiai funkció betöltésére adnak az élelmiszerekhez, hanem emberi fogyasztásra szántak, mint például a táplálkozási célú enzimek. Nem kell élelmiszerenzimeknek tekinteni a mikroorganizmusok által termelt, hagyományosan az élelmiszergyártásban – mint például sajt és bor – felhasznált olyan kultúrákat, amelyek esetleg enzimeket termelhetnek, de amelyeket nem kimondottan azok előállítására használnak fel.

| (5) | E rendelet alkalmazási köréből ki kell zárni azokat az élelmiszerenzimeket, amelyeket kizárólag az élelmiszer adalékanyagokról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyagok gyártásában használnak fel, mivel ezen élelmiszerek biztonságát már értékelték és szabályozták. E rendelet hatálya alá tartoznak azonban akkor, ha ezeket az élelmiszerenzimeket élelmiszerenzimként használják fel az élelmiszerekben. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet alkalmazási köréből ki kell zárni azokat az élelmiszerenzimeket, amelyeket kizárólag az élelmiszer adalékanyagokról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyagok gyártásában használnak fel, mivel ezen élelmiszerek biztonságát már értékelték és szabályozták. E rendelet hatálya alá tartoznak azonban akkor, ha ezeket az élelmiszerenzimeket élelmiszerenzimként használják fel az élelmiszerekben.

| (6) | Az élelmiszerenzimeket csak akkor lehet jóváhagyni és felhasználni, ha teljesítik az ebben a rendeletben meghatározott kritériumokat. Az élelmiszerenzimeknek a felhasználás során biztonságosnak kell lenniük, felhasználásukat technológiai igénynek kell indokolnia, és felhasználásuk nem eredményezheti a fogyasztók félrevezetését. A fogyasztó félrevezetése magában foglal többek között de nem kizárólag a felhasznált összetevők jellegére, frissességére, minőségére, a termék vagy a gyártási folyamat természetességére, vagy a termék tápértékére vonatkozó kérdéseket. Az élelmiszerenzimek jóváhagyása során figyelembe kell venni a mérlegelés tárgyát képező ügyhöz tartozó egyéb tényezőket is, többek között társadalmi, gazdasági, tradicionális, etikai és környezeti tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét. |
| --- | --- |

(6)

Az élelmiszerenzimeket csak akkor lehet jóváhagyni és felhasználni, ha teljesítik az ebben a rendeletben meghatározott kritériumokat. Az élelmiszerenzimeknek a felhasználás során biztonságosnak kell lenniük, felhasználásukat technológiai igénynek kell indokolnia, és felhasználásuk nem eredményezheti a fogyasztók félrevezetését. A fogyasztó félrevezetése magában foglal többek között de nem kizárólag a felhasznált összetevők jellegére, frissességére, minőségére, a termék vagy a gyártási folyamat természetességére, vagy a termék tápértékére vonatkozó kérdéseket. Az élelmiszerenzimek jóváhagyása során figyelembe kell venni a mérlegelés tárgyát képező ügyhöz tartozó egyéb tényezőket is, többek között társadalmi, gazdasági, tradicionális, etikai és környezeti tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét.

| (7) | Néhány élelmiszerenzim megengedett egyes engedélyezett borászati eljárásoknál és kezeléseknél, valamint meghatározott alkalmazási területeken, mint például a gyümölcslevek és egyes hasonló termékek, valamint egyes emberi fogyasztásra szánt tejfehérjék gyártásánál. Az ilyen az élelmiszerenzimeket e rendelettel, valamint az idevágó közösségi jogszabályokban megállapított egyedi rendelkezésekkel összhangban kell felhasználni. Emiatt az előzőekkel összhangban módosítani kell a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló, 2001. december 20-i 2001/112/EK tanácsi irányelvet (4), az emberi fogyasztásra szánt egyes tejfehérjékre (kazeinekre és kazeinátokra) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1983. július 25-i 83/417/EGK tanácsi irányelvet (5), valamint a borpiac közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletet (6). Mivel ennek a rendeletnek valamennyi élelmiszerenzimre ki kell terjednie, az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) is ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Néhány élelmiszerenzim megengedett egyes engedélyezett borászati eljárásoknál és kezeléseknél, valamint meghatározott alkalmazási területeken, mint például a gyümölcslevek és egyes hasonló termékek, valamint egyes emberi fogyasztásra szánt tejfehérjék gyártásánál. Az ilyen az élelmiszerenzimeket e rendelettel, valamint az idevágó közösségi jogszabályokban megállapított egyedi rendelkezésekkel összhangban kell felhasználni. Emiatt az előzőekkel összhangban módosítani kell a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló, 2001. december 20-i 2001/112/EK tanácsi irányelvet (4), az emberi fogyasztásra szánt egyes tejfehérjékre (kazeinekre és kazeinátokra) vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1983. július 25-i 83/417/EGK tanácsi irányelvet (5), valamint a borpiac közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletet (6). Mivel ennek a rendeletnek valamennyi élelmiszerenzimre ki kell terjednie, az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) is ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A Közösségben engedélyezett élelmiszerenzimeket olyan közösségi listán kell feltüntetni, amely világosan ismerteti az enzimeket, és meghatározza a felhasználásra vonatkozó feltételeket, szükség esetén a végső élelmiszerben betöltött funkciójukkal kapcsolatos információt is beleértve. Ezt a listát részletes leírásokkal kell kiegészíteni különösen az enzimek eredete – ideértve szükség esetén az allergén hatásra vonatkozó információt is –, valamint a tisztasági kritériumok tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

A Közösségben engedélyezett élelmiszerenzimeket olyan közösségi listán kell feltüntetni, amely világosan ismerteti az enzimeket, és meghatározza a felhasználásra vonatkozó feltételeket, szükség esetén a végső élelmiszerben betöltött funkciójukkal kapcsolatos információt is beleértve. Ezt a listát részletes leírásokkal kell kiegészíteni különösen az enzimek eredete – ideértve szükség esetén az allergén hatásra vonatkozó információt is –, valamint a tisztasági kritériumok tekintetében.

| (9) | A harmonizáció biztosítása érdekében az élelmiszerenzimek kockázatértékelését és azok közösségi listára való felvételét az élelmiszer adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer aromanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) megállapított eljárással összhangban kell elvégezni. |
| --- | --- |

(9)

A harmonizáció biztosítása érdekében az élelmiszerenzimek kockázatértékelését és azok közösségi listára való felvételét az élelmiszer adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer aromanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) megállapított eljárással összhangban kell elvégezni.

| (10) | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiakban: a Hatóság) kell konzultálni az olyan kérdésekben, amelyek várhatóan káros hatást gyakorolnak a közegészségre. |
| --- | --- |

(10)

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiakban: a Hatóság) kell konzultálni az olyan kérdésekben, amelyek várhatóan káros hatást gyakorolnak a közegészségre.

| (11) | A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) hatálya alá tartozó élelmiszerenzimek a géntechnológiai módosítás biztonságossági értékelése tekintetében az említett rendelet engedélyezési eljárása alá tartoznak, ugyanakkor az élelmiszerenzim végső engedélyét ezen rendelet szerint kell megadni. |
| --- | --- |

(11)

A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) hatálya alá tartozó élelmiszerenzimek a géntechnológiai módosítás biztonságossági értékelése tekintetében az említett rendelet engedélyezési eljárása alá tartoznak, ugyanakkor az élelmiszerenzim végső engedélyét ezen rendelet szerint kell megadni.

| (12) | Értékelésre kell benyújtani a Hatóságnak az e rendelet szerinti közösségi listán már szereplő azon élelmiszerenzimeket, amelyeket olyan termelési módszerekkel vagy kiindulási anyagok felhasználásával állítanak elő, amelyek jelentősen különböznek a Hatóság kockázatértékelésébe bevontaktól, vagy eltérnek az e rendelet szerinti engedélyezések és részletes leírások által felöleltektől. A „jelentősen különböző” termelési módszerek vagy alapanyagok többek között jelenthetnek olyan termelési módszer változtatásokat, mint például a növényekből való kivonásról a mikroorganizmusokat felhasználó erjesztéssel történő előállításra való áttérés, vagy jelenthetik az eredeti mikroorganizmus genetikai módosítását, a kiindulási anyagok vagy a részecskék méretének megváltoztatását. |
| --- | --- |

(12)

Értékelésre kell benyújtani a Hatóságnak az e rendelet szerinti közösségi listán már szereplő azon élelmiszerenzimeket, amelyeket olyan termelési módszerekkel vagy kiindulási anyagok felhasználásával állítanak elő, amelyek jelentősen különböznek a Hatóság kockázatértékelésébe bevontaktól, vagy eltérnek az e rendelet szerinti engedélyezések és részletes leírások által felöleltektől. A „jelentősen különböző” termelési módszerek vagy alapanyagok többek között jelenthetnek olyan termelési módszer változtatásokat, mint például a növényekből való kivonásról a mikroorganizmusokat felhasználó erjesztéssel történő előállításra való áttérés, vagy jelenthetik az eredeti mikroorganizmus genetikai módosítását, a kiindulási anyagok vagy a részecskék méretének megváltoztatását.

| (13) | Mivel számos élelmiszerenzim már a Közösség piacán van, rendelkezésben kell biztosítani, hogy az élelmiszerenzimek közösségi listájára való áttérés zökkenőmentesen történjen és hogy az ne zavarja meg az élelmiszerenzimek meglévő piacát. A kérelmezőknek elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy rendelkezésre bocsássák az ezen termékek kockázati értékeléséhez szükséges információkat. Emiatt .../2008/EK rendelettel (11) összhangban megállapítandó végrehajtási intézkedések alkalmazásának napját követően egy kezdeti, kétéves időszakot kell engedélyezni, hogy a kérelmezőknek elegendő idejük legyen az olyan meglévő enzimekre vonatkozó információk benyújtására, amelyek felkerülhetnek az e rendelet szerint felállítandó listára. A kezdeti kétéves időszak során lehetőséget kell adni arra is, hogy kérelmeket nyújtsanak be új enzimek engedélyezésére. A Hatóságnak haladéktalanul értékelnie kell az összes olyan élelmiszerenzim iránti kérelmet, amelyekre nézve ebben az időszakban elegendő információt nyújtottak be. |
| --- | --- |

(13)

Mivel számos élelmiszerenzim már a Közösség piacán van, rendelkezésben kell biztosítani, hogy az élelmiszerenzimek közösségi listájára való áttérés zökkenőmentesen történjen és hogy az ne zavarja meg az élelmiszerenzimek meglévő piacát. A kérelmezőknek elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy rendelkezésre bocsássák az ezen termékek kockázati értékeléséhez szükséges információkat. Emiatt .../2008/EK rendelettel (11) összhangban megállapítandó végrehajtási intézkedések alkalmazásának napját követően egy kezdeti, kétéves időszakot kell engedélyezni, hogy a kérelmezőknek elegendő idejük legyen az olyan meglévő enzimekre vonatkozó információk benyújtására, amelyek felkerülhetnek az e rendelet szerint felállítandó listára. A kezdeti kétéves időszak során lehetőséget kell adni arra is, hogy kérelmeket nyújtsanak be új enzimek engedélyezésére. A Hatóságnak haladéktalanul értékelnie kell az összes olyan élelmiszerenzim iránti kérelmet, amelyekre nézve ebben az időszakban elegendő információt nyújtottak be.

| (14) | Annak érdekében, hogy valamennyi kérelmező számára igazságos és egyenlő feltételeket biztosítsanak, a közösségi lista felállítására egy lépésben kerül sor. Ezt a listát azt követően kell meghatározni, hogy elvégezték az összes olyan élelmiszerenzim kockázatértékelését, amelyekre nézve a kezdeti kétéves időszakban elegendő információt nyújtottak be. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy valamennyi kérelmező számára igazságos és egyenlő feltételeket biztosítsanak, a közösségi lista felállítására egy lépésben kerül sor. Ezt a listát azt követően kell meghatározni, hogy elvégezték az összes olyan élelmiszerenzim kockázatértékelését, amelyekre nézve a kezdeti kétéves időszakban elegendő információt nyújtottak be.

| (15) | A kezdeti kétéves időszakban várhatóan jelentős számú kérelmet nyújtanak majd be. A kockázatértékelések elvégzése és a közösségi lista felállítása emiatt hosszú időt vehet igénybe. Azért, hogy a kezdeti kétéves időszak után biztosítani lehessen az új élelmiszerenzimek piacához való egyenlő hozzáférést, átmeneti időszakról kell rendelkezni, amelynek során az élelmiszerenzimeket és az élelmiszerenzimeket felhasználó élelmiszereket a közösségi lista felállításáig a tagállamok hatályos nemzeti szabályaival összhangban forgalomba lehet hozni és fel lehet használni. |
| --- | --- |

(15)

A kezdeti kétéves időszakban várhatóan jelentős számú kérelmet nyújtanak majd be. A kockázatértékelések elvégzése és a közösségi lista felállítása emiatt hosszú időt vehet igénybe. Azért, hogy a kezdeti kétéves időszak után biztosítani lehessen az új élelmiszerenzimek piacához való egyenlő hozzáférést, átmeneti időszakról kell rendelkezni, amelynek során az élelmiszerenzimeket és az élelmiszerenzimeket felhasználó élelmiszereket a közösségi lista felállításáig a tagállamok hatályos nemzeti szabályaival összhangban forgalomba lehet hozni és fel lehet használni.

| (16) | A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer adalékanyagokról szóló, 1995. február 20-i 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerint élelmiszer adalékanyagként engedélyezett E 1103 Invertáz és az E 1105 Lizozim élelmiszerenzimet és a felhasználásukat szabályozó feltételeket a 95/2/EK irányelvből a közösségi listára kell átvezetni akkor, amikor azt ezen rendelet szerint összeállítják. Az 1493/1999/EK tanácsi rendelet ezenkívül a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályai megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2000. július 24-i 1622/2000/EK bizottsági rendeletben (13) megállapított feltételek mellett engedélyezi az ureáz, a béta-glükanáz és a lizozim borban való felhasználását. Ezek az anyagok élelmiszerenzimek és e rendelet hatálya alá kell tartozniuk. Borban való felhasználásukra vonatkozóan ezért az 1493/1999/EK rendelettel és az 1622/2000/EK rendelettel összhangban ezeket is fel kell venni a közösségi listára annak összeállításakor. |
| --- | --- |

(16)

A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer adalékanyagokról szóló, 1995. február 20-i 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerint élelmiszer adalékanyagként engedélyezett E 1103 Invertáz és az E 1105 Lizozim élelmiszerenzimet és a felhasználásukat szabályozó feltételeket a 95/2/EK irányelvből a közösségi listára kell átvezetni akkor, amikor azt ezen rendelet szerint összeállítják. Az 1493/1999/EK tanácsi rendelet ezenkívül a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályai megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló, 2000. július 24-i 1622/2000/EK bizottsági rendeletben (13) megállapított feltételek mellett engedélyezi az ureáz, a béta-glükanáz és a lizozim borban való felhasználását. Ezek az anyagok élelmiszerenzimek és e rendelet hatálya alá kell tartozniuk. Borban való felhasználásukra vonatkozóan ezért az 1493/1999/EK rendelettel és az 1622/2000/EK rendelettel összhangban ezeket is fel kell venni a közösségi listára annak összeállításakor.

| (17) | Az élelmiszerenzimekre továbbra is vonatkoznak az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14), valamint – adott esetben – az 1829/2003/EK rendeletben, továbbá a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (15) előírt általános címkézési kötelezettségek. Ezenkívül ebben a rendeletben egyedi rendelkezéseket kell megállapítani a címkézésre vonatkozóan azokra az élelmiszerenzimekre nézve, amelyeket élelmiszerenzimként értékesítettek a gyártónak vagy a fogyasztónak. |
| --- | --- |

(17)

Az élelmiszerenzimekre továbbra is vonatkoznak az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14), valamint – adott esetben – az 1829/2003/EK rendeletben, továbbá a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (15) előírt általános címkézési kötelezettségek. Ezenkívül ebben a rendeletben egyedi rendelkezéseket kell megállapítani a címkézésre vonatkozóan azokra az élelmiszerenzimekre nézve, amelyeket élelmiszerenzimként értékesítettek a gyártónak vagy a fogyasztónak.

| (18) | Az élelmiszerek 178/2002/EK rendelet szerinti meghatározásába az élelmiszerenzimek is beletartoznak, emiatt az élelmiszerekben való alkalmazásukkor a 2000/13/EK irányelvvel összhangban összetevőkként kell őket feltüntetni az élelmiszerek címkéjén. Az élelmiszerenzimeket az élelmiszerekben betöltött technológiai funkciójuk szerint kell megjelölni, az élelmiszerenzim pontos megnevezésének feltüntetése mellett. A címkézési rendelkezésektől való eltérésről kell rendelkezni azonban azokban az esetekben, amikor az enzimet technológiai segédanyagként használják fel, vagy az enzim csak egy vagy több élelmiszer-összetevő felhasználásának eredményeként van jelen az élelmiszerben, és nem fejt ki technológiai funkciót a végtermékben. A 2000/13/EK irányelvet ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Az élelmiszerek 178/2002/EK rendelet szerinti meghatározásába az élelmiszerenzimek is beletartoznak, emiatt az élelmiszerekben való alkalmazásukkor a 2000/13/EK irányelvvel összhangban összetevőkként kell őket feltüntetni az élelmiszerek címkéjén. Az élelmiszerenzimeket az élelmiszerekben betöltött technológiai funkciójuk szerint kell megjelölni, az élelmiszerenzim pontos megnevezésének feltüntetése mellett. A címkézési rendelkezésektől való eltérésről kell rendelkezni azonban azokban az esetekben, amikor az enzimet technológiai segédanyagként használják fel, vagy az enzim csak egy vagy több élelmiszer-összetevő felhasználásának eredményeként van jelen az élelmiszerben, és nem fejt ki technológiai funkciót a végtermékben. A 2000/13/EK irányelvet ezért módosítani kell.

| (19) | Az élelmiszerenzimeket folyamatos megfigyelés alatt kell tartani, és amikor csak szükséges, a felhasználást szabályozó változó feltételek és az új tudományos ismeretek figyelembevételével azokat újra kell értékelni. |
| --- | --- |

(19)

Az élelmiszerenzimeket folyamatos megfigyelés alatt kell tartani, és amikor csak szükséges, a felhasználást szabályozó változó feltételek és az új tudományos ismeretek figyelembevételével azokat újra kell értékelni.

| (20) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(20)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni.

| (21) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja a megfelelő átmeneti intézkedéseket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja a megfelelő átmeneti intézkedéseket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (22) | Az élelmiszerenzimekre vonatkozó közösségi jogszabályok arányos és eredményes továbbfejlesztésének és naprakésszé tételének érdekében adatgyűjtésre, valamint a tagállamok közötti információ-megosztásra és munka-összehangolásra van szükség. E célból a döntéshozatali eljárás megkönnyítésére hasznos lehet egyedi kérdésekkel foglalkozó tanulmányokat végezni. Helyénvaló, ha a Közösség a költségvetési eljárása keretében finanszírozhatja ezeket a tanulmányokat. Az ilyen intézkedések finanszírozása a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK rendelet (17) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(22)

Az élelmiszerenzimekre vonatkozó közösségi jogszabályok arányos és eredményes továbbfejlesztésének és naprakésszé tételének érdekében adatgyűjtésre, valamint a tagállamok közötti információ-megosztásra és munka-összehangolásra van szükség. E célból a döntéshozatali eljárás megkönnyítésére hasznos lehet egyedi kérdésekkel foglalkozó tanulmányokat végezni. Helyénvaló, ha a Közösség a költségvetési eljárása keretében finanszírozhatja ezeket a tanulmányokat. Az ilyen intézkedések finanszírozása a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK rendelet (17) hatálya alá tartozik.

| (23) | A tagállamoknak a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban hivatalos ellenőrzéseket kell végezniük az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamoknak a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban hivatalos ellenőrzéseket kell végezniük az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében.

| (24) | Mivel a javasolt fellépés célját, azaz az élelmiszerenzimek közösségi szabályainak megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a piac egységességének és a fogyasztóvédelem magas szintjének érdekében az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(24)

Mivel a javasolt fellépés célját, azaz az élelmiszerenzimek közösségi szabályainak megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a piac egységességének és a fogyasztóvédelem magas szintjének érdekében az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az élelmiszerekben felhasznált élelmiszerenzimekre, köztük a technológiai segédanyagként felhasznált enzimekre is vonatkozó szabályokat állapít meg a belső piac hatékony működésének, valamint az emberi egészség védelme és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében, ideértve az élelmiszerkereskedelem tisztességes gyakorlatának érvényesítését is, amelynek során szükség szerint figyelembe kell venni a környezet védelmét.

E célból ez a rendelet a következőkről rendelkezik:

| a) | a jóváhagyott élelmiszerenzimek közösségi listája; |
| --- | --- |

a)

a jóváhagyott élelmiszerenzimek közösségi listája;

| b) | az élelmiszerenzimek élelmiszerekben való felhasználásának feltételei; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszerenzimek élelmiszerekben való felhasználásának feltételei;

| c) | az élelmiszerenzimként értékesített élelmiszerenzimek címkézésének szabályai. |
| --- | --- |

c)

az élelmiszerenzimként értékesített élelmiszerenzimek címkézésének szabályai.

2. cikk

Hatály

(1)   E rendeletet a 3. cikkben meghatározott élelmiszerenzimekre kell alkalmazni.

(2)   Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni az élelmiszerenzimekre, amennyiben azokat a következők előállítása során használják fel:

| a) | .../2008/EK rendelet (18) hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyagok; |
| --- | --- |

a)

.../2008/EK rendelet (18) hatálya alá tartozó élelmiszer adalékanyagok;

| b) | technológiai segédanyagok. |
| --- | --- |

b)

technológiai segédanyagok.

(3)   Ezt a rendeletet a következő egyedi közösségi szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni:

| a) | meghatározott élelmiszerekben felhasznált élelmiszerenzimekre vonatkozó egyéb egyedi közösségi szabályok; |
| --- | --- |

a)

meghatározott élelmiszerekben felhasznált élelmiszerenzimekre vonatkozó egyéb egyedi közösségi szabályok;

| b) | az e rendelet által érintett területektől eltérő célzattal felhasznált élelmiszerenzimekre vonatkozó egyéb egyedi közösségi szabályok. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet által érintett területektől eltérő célzattal felhasznált élelmiszerenzimekre vonatkozó egyéb egyedi közösségi szabályok.

(4)   Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni a mikroorganizmusok által termelt, hagyományosan az élelmiszergyártásban felhasznált olyan kultúrákra, amelyek enzimeket hozhatnak létre, de amelyeket nem kimondottan azok előállítására használnak fel.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendeletben, az 1829/2003/EK rendeletben és .../2008/EK rendeletben (18) megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

(2)   A következő meghatározásokat szintén alkalmazni kell:

| a) | „élelmiszerenzim”: növényekből, állatokból, mikroorganizmusokból vagy azok termékeiből nyert termék, beleértve a mikroorganizmusokat használó erjedési folyamattal nyert terméket is, amely/amelyet:






  i. | egy meghatározott biokémiai reakció katalizálására képes egy vagy több enzimet tartalmaz; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

„élelmiszerenzim”: növényekből, állatokból, mikroorganizmusokból vagy azok termékeiből nyert termék, beleértve a mikroorganizmusokat használó erjedési folyamattal nyert terméket is, amely/amelyet:

i.

egy meghatározott biokémiai reakció katalizálására képes egy vagy több enzimet tartalmaz; valamint

| ii. | az élelmiszerek gyártásának, feldolgozásának, elkészítésének, kezelésének, csomagolásának, szállításának vagy tárolásának bármely szakasza során technológiai célból adnak az élelmiszerekhez; |
| --- | --- |

ii.

az élelmiszerek gyártásának, feldolgozásának, elkészítésének, kezelésének, csomagolásának, szállításának vagy tárolásának bármely szakasza során technológiai célból adnak az élelmiszerekhez;

| b) | „élelmiszerenzim készítmény”: egy vagy több élelmiszerenzimből álló készítmény, amelybe élelmiszer adalékanyagokat és/vagy egyéb élelmiszer összetevőket építenek be az enzimek tárolásának, értékesítésének, standardizálásának, feloldásának vagy hígításának elősegítésére. |
| --- | --- |

b)

„élelmiszerenzim készítmény”: egy vagy több élelmiszerenzimből álló készítmény, amelybe élelmiszer adalékanyagokat és/vagy egyéb élelmiszer összetevőket építenek be az enzimek tárolásának, értékesítésének, standardizálásának, feloldásának vagy hígításának elősegítésére.

II. FEJEZET

A JÓVÁHAGYOTT ÉLELMISZERENZIMEK KÖZÖSSÉGI LISTÁJA

4. cikk

Az élelmiszerenzimek közösségi listája

Csak a közösségi listán szereplő élelmiszerenzimeket lehet élelmiszerenzimként piaci forgalomba hozni és élelmiszerekben felhasználni, összhangban a 7. cikk (2) bekezdésében biztosított felhasználási feltételekkel és részletes leírásokkal.

5. cikk

Az előírásoknak nem megfelelő élelmiszerenzimek és/vagy élelmiszerek tilalma

Az élelmiszerenzim vagy az annak felhasználásával készült élelmiszer nem hozható forgalomba, amennyiben az élelmiszerenzim felhasználása nem felel meg ennek a rendeletnek és végrehajtási intézkedéseinek.

6. cikk

Az élelmiszerenzimek közösségi listára való felvételének általános feltételei

A közösségi listára kizárólag az az élelmiszerenzim vehető fel, amely teljesíti a következő feltételeket és szükség esetén egyéb indokolt feltételeket:

| a) | a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján a javasolt felhasználási szint mellett nem veszélyezteti a fogyasztók egészségének biztonságát és; |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján a javasolt felhasználási szint mellett nem veszélyezteti a fogyasztók egészségének biztonságát és;

| b) | technológiai szempontból szükséges és indokolt és; |
| --- | --- |

b)

technológiai szempontból szükséges és indokolt és;

| c) | felhasználása nem vezeti félre a fogyasztót. |
| --- | --- |

c)

felhasználása nem vezeti félre a fogyasztót.

7. cikk

Az élelmiszerenzimek közösségi listájának tartalma

(1)   .../2008/EK rendeletben (11) említett eljárással összhangban felvehető a közösségi listára az az élelmiszerenzim, amely teljesíti a 6. cikkben ismertetett feltételeket.

(2)   A közösségi listában az adott élelmiszerenzimre vonatkozó bejegyzésnek tartalmaznia kell:

| a) | az élelmiszerenzim megnevezését; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszerenzim megnevezését;

| b) | az élelmiszerenzim részletes leírását, kitérve eredetére, tisztasági kritériumaira és minden más szükséges információra; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszerenzim részletes leírását, kitérve eredetére, tisztasági kritériumaira és minden más szükséges információra;

| c) | szükség esetén azokat az élelmiszereket, amelyekhez az élelmiszerenzimet hozzá lehet adni; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén azokat az élelmiszereket, amelyekhez az élelmiszerenzimet hozzá lehet adni;

| d) | szükség esetén azokat a feltételeket, amelyek mellett az élelmiszerenzim felhasználható; adott esetben valamely élelmiszerenzim tekintetében nem kell a legnagyobb megengedett koncentrációt meghatározni. Ebben az esetben az élelmiszerenzimet a quantum satis elvével összhangban kell felhasználni; |
| --- | --- |

d)

szükség esetén azokat a feltételeket, amelyek mellett az élelmiszerenzim felhasználható; adott esetben valamely élelmiszerenzim tekintetében nem kell a legnagyobb megengedett koncentrációt meghatározni. Ebben az esetben az élelmiszerenzimet a quantum satis elvével összhangban kell felhasználni;

| e) | adott esetben azt, hogy vannak-e korlátozások az élelmiszerenzim közvetlenül a végső fogyasztók részére történő értékesítésére nézve; |
| --- | --- |

e)

adott esetben azt, hogy vannak-e korlátozások az élelmiszerenzim közvetlenül a végső fogyasztók részére történő értékesítésére nézve;

| f) | szükség esetén az élelmiszerenzimek felhasználásával készült élelmiszer címkézésére vonatkozó egyedi követelményeket, annak érdekében, hogy tájékoztassa a végső fogyasztót az élelmiszer fizikai állapotáról vagy arról az egyedi eljárásról, amelyen az élelmiszer átment. |
| --- | --- |

f)

szükség esetén az élelmiszerenzimek felhasználásával készült élelmiszer címkézésére vonatkozó egyedi követelményeket, annak érdekében, hogy tájékoztassa a végső fogyasztót az élelmiszer fizikai állapotáról vagy arról az egyedi eljárásról, amelyen az élelmiszer átment.

(3)   A közösségi listát .../2008/EK rendeletben (11) említett eljárással összhangban lehet módosítani.

8. cikk

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszerenzimek

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó élelmiszerenzimeket csak az 1829/2003/EK rendelet szerinti eljárással összhangban történt engedélyezést követően lehet az ezen rendelet szerinti közösségi listára felvenni.

9. cikk

Értelmezéssel kapcsolatos döntések

A 15. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban szükség esetén eldönthető, hogy:

| a) | egy adott anyag megfelel-e az élelmiszerenzim 3. cikkben foglalt meghatározásnak; |
| --- | --- |

a)

egy adott anyag megfelel-e az élelmiszerenzim 3. cikkben foglalt meghatározásnak;

| b) | egy adott élelmiszer az élelmiszerenzimek közösségi listáján szereplő élelmiszerkategóriához tartozik vagy sem. |
| --- | --- |

b)

egy adott élelmiszer az élelmiszerenzimek közösségi listáján szereplő élelmiszerkategóriához tartozik vagy sem.

III. FEJEZET

CÍMKÉZÉS

10. cikk

A nem a végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt élelmiszerenzimek és élelmiszerenzim készítmények címkézése

(1)   A nem a végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt – önmagukban vagy egymással és/vagy a 2000/13/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott más összetevőkkel keverve értékesített – élelmiszerenzimeket és élelmiszerenzim készítményeket kizárólag az ezen rendelet 11. cikkében előírt jól látható, tisztán olvasható és letörölhetetlen címkézéssel lehet értékesíteni. A 11. cikkben előírt információkat a vásárlók számára könnyen érthető nyelvezettel kell megfogalmazni.

(2)   Az a tagállam, amelyben a terméket értékesítik, saját felségterületén, a Szerződéssel összhangban előírhatja, hogy a 11. cikkben előírt információkat a Közösség egy vagy több, a tagállam által meghatározott hivatalos nyelvén tüntessék fel. Ez nem zárja ki azt, hogy ezeket az információkat több nyelven tüntessék fel.

11. cikk

A nem a végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt élelmiszerenzimek és élelmiszerenzim készítmények általános címkézési követelményei

(1)   Amennyiben nem a végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt élelmiszerenzimeket és élelmiszerenzim készítményeket önmagukban vagy egymással és/vagy más összetevőkkel keverve értékesítenek, azok csomagolásának vagy tárolóeszközének a következő információkat kell hordoznia:

| a) | valamennyi élelmiszerenzim tekintetében az ezen rendelet értelmében megállapított megnevezést vagy az összes élelmiszerenzim megnevezését tartalmazó kereskedelmi jelölés vagy az említett megnevezés hiányában az élelmiszerenzim leírása, amely elegendő pontossággal megkülönbözteti azoktól a termékektől, amelyekkel össze lehet keverni; |
| --- | --- |

a)

valamennyi élelmiszerenzim tekintetében az ezen rendelet értelmében megállapított megnevezést vagy az összes élelmiszerenzim megnevezését tartalmazó kereskedelmi jelölés vagy az említett megnevezés hiányában az élelmiszerenzim leírása, amely elegendő pontossággal megkülönbözteti azoktól a termékektől, amelyekkel össze lehet keverni;

| b) | az „étkezési célra” megjegyzés vagy az „élelmiszerekben korlátozottan felhasználható” megjegyzés vagy más egyértelmű utalás a rendeltetésszerű élelmiszeripari felhasználására; |
| --- | --- |

b)

az „étkezési célra” megjegyzés vagy az „élelmiszerekben korlátozottan felhasználható” megjegyzés vagy más egyértelmű utalás a rendeltetésszerű élelmiszeripari felhasználására;

| c) | szükség esetén a tárolás és/vagy a felhasználás különleges feltételei; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a tárolás és/vagy a felhasználás különleges feltételei;

| d) | az árutételt vagy a szállítmányt azonosító jelzés; |
| --- | --- |

d)

az árutételt vagy a szállítmányt azonosító jelzés;

| e) | a felhasználási utasítások, ha ezek elhagyása nem biztosítaná az élelmiszerenzim megfelelő felhasználását; |
| --- | --- |

e)

a felhasználási utasítások, ha ezek elhagyása nem biztosítaná az élelmiszerenzim megfelelő felhasználását;

| f) | a gyártó, a csomagoló vagy az értékesítő neve vagy cégneve és címe; |
| --- | --- |

f)

a gyártó, a csomagoló vagy az értékesítő neve vagy cégneve és címe;

| g) | valamennyi alkotóelem vagy alkotóelem-csoport maximális mennyiségére vonatkozó információ, amennyiben az korlátozott mennyiségben fordulhat elő az élelmiszerben, és/vagy világos és közérthető nyelven fogalmazott megfelelő információ, amely a vásárló számára lehetővé teszi, hogy ennek a rendeletnek vagy más közösségi jogszabálynak megfeleljen; amennyiben ugyanez a mennyiségi korlátozás az önmagukban vagy a kombináltan felhasznált alkotóelemek egy csoportjára vonatkozik, akkor az együttes százalékarány egyetlen számmal is megadható; a mennyiségi korlátozást számszerűen, vagy a quantum satis elv szerint kell megadni; |
| --- | --- |

g)

valamennyi alkotóelem vagy alkotóelem-csoport maximális mennyiségére vonatkozó információ, amennyiben az korlátozott mennyiségben fordulhat elő az élelmiszerben, és/vagy világos és közérthető nyelven fogalmazott megfelelő információ, amely a vásárló számára lehetővé teszi, hogy ennek a rendeletnek vagy más közösségi jogszabálynak megfeleljen; amennyiben ugyanez a mennyiségi korlátozás az önmagukban vagy a kombináltan felhasznált alkotóelemek egy csoportjára vonatkozik, akkor az együttes százalékarány egyetlen számmal is megadható; a mennyiségi korlátozást számszerűen, vagy a quantum satis elv szerint kell megadni;

| h) | a nettó mennyiség; |
| --- | --- |

h)

a nettó mennyiség;

| i) | az élelmiszerenzim aktivitása; |
| --- | --- |

i)

az élelmiszerenzim aktivitása;

| j) | a minimális eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontja; |
| --- | --- |

j)

a minimális eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontja;

| k) | adott esetben az ebben a cikkben említett, valamint a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt élelmiszerenzimekre vagy egyéb anyagokra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

k)

adott esetben az ebben a cikkben említett, valamint a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt élelmiszerenzimekre vagy egyéb anyagokra vonatkozó információk.

(2)   Amennyiben az élelmiszerenzimeket vagy élelmiszerenzim készítményeket egymással és/vagy egyéb élelmiszer-összetevőkkel keverve értékesítik, azok csomagolásán vagy tárolóeszközein egy olyan listának kell szerepelnie, amely a teljes tömeghez viszonyított százalékos aránynak megfelelő csökkenő sorrendben valamennyi összetevőt feltünteti.

(3)   Az élelmiszerenzim készítmények csomagolásán vagy tárolóeszközein egy olyan listának kell szerepelnie, amely a teljes tömeghez viszonyított százalékos aránynak megfelelő csökkenő sorrendben valamennyi alkotóelemet feltünteti.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérően az (1) bekezdés e)–g) pontjában, valamint a (2) és (3) bekezdésben előírt információkat elég pusztán a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban feltüntetni, amelyeket áruszállításkor vagy az előtt kell átadni, feltéve, hogy az „nem kiskereskedelmi forgalmazásra” megjelölés a kérdéses termék csomagolásának vagy tárolóeszközének könnyen látható részén szerepel.

(5)   Amennyiben az élelmiszerenzimeket és az élelmiszerenzim készítményeket tartályokban szállítják, az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérően valamennyi információt elég pusztán a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban feltüntetni, amelyeket áruszállításkor kell átadni.

12. cikk

A végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt élelmiszerenzimek és élelmiszerenzim készítmények címkézése

(1)   A 2000/13/EK irányelv, az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló, 1989. június 14-i 89/396/EGK tanácsi irányelv (19) és az 1829/2003/EK rendelet sérelme nélkül a nem a végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt – önmagukban vagy egymással és/vagy más összetevőkkel keverve értékesített – élelmiszerenzimeket és élelmiszerenzim készítményeket kizárólag akkor lehet értékesíteni, ha a csomagolás hordozza a következő információkat:

| a) | valamennyi élelmiszerenzim tekintetében az ezen rendelet értelmében megállapított megnevezést vagy az összes élelmiszerenzim megnevezését tartalmazó kereskedelmi jelölés vagy az említett megnevezés hiányában az élelmiszerenzim leírása, amely elegendő pontossággal megkülönbözteti azoktól a termékektől, amelyekkel össze lehet keverni; |
| --- | --- |

a)

valamennyi élelmiszerenzim tekintetében az ezen rendelet értelmében megállapított megnevezést vagy az összes élelmiszerenzim megnevezését tartalmazó kereskedelmi jelölés vagy az említett megnevezés hiányában az élelmiszerenzim leírása, amely elegendő pontossággal megkülönbözteti azoktól a termékektől, amelyekkel össze lehet keverni;

| b) | az „étkezési célra” megjegyzés vagy az „élelmiszerekben korlátozottan felhasználható” megjegyzés vagy más egyértelmű utalás a rendeltetésszerű élelmiszeripari felhasználására. |
| --- | --- |

b)

az „étkezési célra” megjegyzés vagy az „élelmiszerekben korlátozottan felhasználható” megjegyzés vagy más egyértelmű utalás a rendeltetésszerű élelmiszeripari felhasználására.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében előírt információra a 2000/13/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni.

13. cikk

Egyéb címkézési követelmények

A 10–12. cikk rendelkezései nem sértik a tömegre és a mértékekre vagy a veszélyes anyagok és készítmények kiszerelésére, osztályozására, csomagolására, címkézésére vagy azok szállítására vonatkozó részletesebb vagy átfogóbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket.

IV. FEJEZET

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK ÉS VÉGREHAJTÁS

14. cikk

Tájékoztatási kötelezettség

(1)   Az élelmiszerenzim előállítója vagy felhasználója azonnal tájékoztatja a Bizottságot minden olyan új tudományos vagy technológiai információról, amely hátrányosan érintheti az élelmiszerenzim biztonságossági értékelését.

(2)   Az élelmiszerenzim előállítója vagy felhasználója az e rendelet szerint már jóváhagyott azon élelmiszerenzimek tekintetében, amelyeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) kockázatértékelésébe bevontaktól jelentősen különböző termelési módszerekkel vagy alapanyagok felhasználásával állítanak elő, az élelmiszerenzim forgalmazásának megkezdése előtt benyújtja a Bizottságnak az élelmiszerenzimnek a módosított termelési módszerre vagy jellemzőkre vonatkozó, Hatóság általi értékéléséhez szükséges adatokat.

(3)   Az élelmiszerenzim előállítója vagy felhasználója tájékoztatja a Bizottságot annak kérésére az élelmiszerenzim aktuális felhasználásáról. Ezeket az információkat a Bizottság a tagállamok számára is hozzáférhetővé teszi.

15. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segíti.

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében előírt határidő három hónap.

(3)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

16. cikk

Az összehangolt szakpolitikák közösségi finanszírozása

Az e rendeletből eredő intézkedések finanszírozásának jogalapja a 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

V. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Az élelmiszerenzimek közösségi listájának felállítása

(1)   Az élelmiszerenzimek közösségi listájának felállítására a (2) bekezdés szerint benyújtott kérelmek alapján kerül sor.

(2)   Az érdekelt felek kérelmeket nyújthatnak be egy adott élelmiszerenzimnek a közösségi listára való felvételére vonatkozóan.

E kérelmeket a .../2008/EK rendelet (11) 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapítandó végrehajtási intézkedések alkalmazásának napját követő 24 hónapon belül kell benyújtani.

(3)   A Bizottság összeállítja azt a jegyzéket, amely tartalmaz minden olyan élelmiszerenzimet, amelyről el kell dönteni, hogy felvegyék-e a közösségi listára, és amelyre nézve a (2) bekezdéssel összhangban – .../2008/EK rendelet (11) 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapítandó érvényességi kritériumokat teljesítő – kérelmet nyújtottak be („a jegyzék”). A jegyzéket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

A kérelmeket a Bizottság a Hatóságnak küldi el véleményezésre.

(4)   Azt követően, hogy a Hatóság a jegyzékben szereplő minden egyes élelmiszerenzim tekintetében véleményt nyilvánított, a Bizottság .../2008/EK rendeletben (11) megállapított eljárással összhangban fogadja el a közösségi listát.

Az említett eljárástól eltérve azonban:

| a) | a Hatóságnak véleménye elfogadásakor nem kell alkalmaznia .../2008/EK rendelet (11) 5. cikkének (1) bekezdését; |
| --- | --- |

a)

a Hatóságnak véleménye elfogadásakor nem kell alkalmaznia .../2008/EK rendelet (11) 5. cikkének (1) bekezdését;

| b) | a Bizottság első alkalommal azt követően fogadja el a közösségi listát, hogy a Hatóság a jegyzékben felsorolt valamennyi élelmiszerenzimre nézve megfogalmazta véleményét. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság első alkalommal azt követően fogadja el a közösségi listát, hogy a Hatóság a jegyzékben felsorolt valamennyi élelmiszerenzimre nézve megfogalmazta véleményét.

(5)   E cikk alkalmazásában szükség esetén bármely olyan megfelelő átmeneti intézkedést, amelyek célja ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között kiegészítéssel történő módosítása, a 15. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

18. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   Ezen rendelet 7. és 17. cikkétől eltérve a közösségi lista felállításakor fel kell arra venni a következő élelmiszerenzimeket:

| a) | E 1103 Invertáz és E 1105 Lizozim, és ismertetni kell ezek felhasználásának a 95/2/EK irányelv I. mellékletében, valamint III. mellékletének C. részében meghatározott feltételeit; |
| --- | --- |

a)

E 1103 Invertáz és E 1105 Lizozim, és ismertetni kell ezek felhasználásának a 95/2/EK irányelv I. mellékletében, valamint III. mellékletének C. részében meghatározott feltételeit;

| b) | ureáz, béta-glükanáz és lizozim borban való felhasználására, az 1493/1999/EK rendelettel és annak végrehajtási szabályaival összhangban. |
| --- | --- |

b)

ureáz, béta-glükanáz és lizozim borban való felhasználására, az 1493/1999/EK rendelettel és annak végrehajtási szabályaival összhangban.

(2)   A 10–12. cikk rendelkezéseinek nem megfelelő, ... (20) megelőzően forgalomba hozott vagy címkézett élelmiszer enzimeket, élelmiszerenzim készítményeket és ilyen élelmiszerenzimeket tartalmazó élelmiszereket a minimum eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontjáig forgalomba lehet hozni.

19. cikk

A 83/417/EGK irányelv módosításai

A 83/417/EGK irányelv I. melléklete III. szakasza d) pontja francia bekezdéseinek helyébe a következők lépnek:

| „– | oltó, amely teljesíti az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) követelményeit, |
| --- | --- |

„–

oltó, amely teljesíti az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) követelményeit,

| – | egyéb tejalvasztó enzimek, amelyek teljesítik .../2008/EK rendelet követelményeit. |
| --- | --- |

–

egyéb tejalvasztó enzimek, amelyek teljesítik .../2008/EK rendelet követelményeit.

20. cikk

Az 1493/1999/EK rendelet módosítása

Az 1493/1999/EK rendelet 43. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A IV. mellékletben felsorolt engedélyezett borászati eljárásokban és kezelésekben felhasznált enzimeknek és enzimes készítményeknek teljesíteniük kell az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) követelményeit.

21. cikk

A 2000/13/EGK irányelv módosításai

A 2000/13/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő pont lép:






  „a) | »összetevő«: minden anyag, beleértve az adalékanyagokat és enzimeket is, amelyet élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél használnak fel, és a késztermékben még jelen van, akár módosult formában is”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 6. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő pont lép:

„a)

»összetevő«: minden anyag, beleértve az adalékanyagokat és enzimeket is, amelyet élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél használnak fel, és a késztermékben még jelen van, akár módosult formában is”;

| b) | a c) pont ii. alpontjában az „adalékanyagok” bevezető szó helyébe az „adalékanyagok és enzimek” szavak lépnek; |
| --- | --- |

b)

a c) pont ii. alpontjában az „adalékanyagok” bevezető szó helyébe az „adalékanyagok és enzimek” szavak lépnek;

| c) | a c) pont iii. alpontjában az „adalékanyagokhoz és aromákhoz” helyébe az „adalékanyagokhoz vagy enzimekhez vagy aromákhoz” lép. |
| --- | --- |

c)

a c) pont iii. alpontjában az „adalékanyagokhoz és aromákhoz” helyébe az „adalékanyagokhoz vagy enzimekhez vagy aromákhoz” lép.

| 2. | A 6. cikk (6) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „– | a (4) bekezdés c) pontjának ii. alpontjában említett enzimektől eltérő enzimeket a II. mellékletben felsorolt összetevők kategóriái egyikének nevével kell megjelölni, pontos megnevezésükkel együtt.”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 6. cikk (6) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„–

a (4) bekezdés c) pontjának ii. alpontjában említett enzimektől eltérő enzimeket a II. mellékletben felsorolt összetevők kategóriái egyikének nevével kell megjelölni, pontos megnevezésükkel együtt.”.

22. cikk

A 2001/112/EK irányelv módosításai

A 2001/112/EK irányelv I. melléklete II. szakasza (2) bekezdése negyedik, ötödik és hatodik francia bekezdéseinek helyébe a következők lépnek:

| „– | Pektinbontó enzimek, amelyek teljesítik az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (23) követelményeit. |
| --- | --- |

„–

Pektinbontó enzimek, amelyek teljesítik az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (23) követelményeit.

| – | Fehérjebontó enzimek, amelyek teljesítik az .../2008/EK rendelet követelményeit. |
| --- | --- |

–

Fehérjebontó enzimek, amelyek teljesítik az .../2008/EK rendelet követelményeit.

| – | Keményítőbontó enzimek, amelyek teljesítik az élelmiszerenzimekről szóló, ...-i .../2008/EK rendelet követelményeit. |
| --- | --- |

–

Keményítőbontó enzimek, amelyek teljesítik az élelmiszerenzimekről szóló, ...-i .../2008/EK rendelet követelményeit.

23. cikk

A 258/97/EK rendelet módosítása

A 258/97/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

| „d) | az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) hatálya alá tartozó élelmiszerenzimek. |
| --- | --- |

„d)

az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) hatálya alá tartozó élelmiszerenzimek.

24. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A 4. cikket a közösségi lista alkalmazásának időpontjától kell alkalmazni. A tagállamokban addig továbbra is az élelmiszerenzimek és az élelmiszerenzimekkel előállított élelmiszerek forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó hatályos nemzeti rendelkezéseket kell alkalmazni.

A 10-13. cikket ...-tól/-től (25) kell alkalmazni.

25

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 168., 2007.7.20., 34. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. július 10-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2008. március 10-i közös álláspontja, az Európai Parlament ... álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ... határozata.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 10 oldalát.

3

(4)  HL L 10., 2002.1.12., 58. o. Az 1182/2007/EK rendelettel (HL L 273., 2007.10.17., 1. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 237., 1983.8.26., 25. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1234/2007/EK rendelettel (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.

8

(9)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 34. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

10

(11)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.

11

(12)  HL L 61., 1995.3.18., 1. o. A legutóbb a 2006/52/EK rendelettel (HL L 204., 2006.7.26., 10. o.) módosított irányelv.

12

(13)  HL L 194., 2000.7.31., 1. o. A legutóbb az 1300/2007/EK rendelettel (HL L 289., 2007.11.7., 8. o.) módosított rendelet.

13

(14)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2007/68/EK irányelvvel (HL L 310., 2007.11.28., 11. o.) módosított irányelv.

14

(15)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK tanácsi határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

16

(17)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o. Az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet.

17

(18)  Lásd e Hivatalos Lap 10 oldalát.

18

(19)  HL L 186., 1989.6.30., 21. o. A legutóbb a 92/11/EGK irányelvvel (HL L 65., 1992.3.11., 32. o.) módosított irányelv.

19

(20)  12 hónappal a rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

20

(21)  HL L ...”.

21

(22)  HL L ...”.

22

(23)  HL L ...”.

23

(24)  HL L ...”.

24

(25)  Az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

25

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2006. július 28-án elfogadta az élelmiszeripari enzimekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot (1). A javaslat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikkén alapul.

Az Európai Parlament az első olvasat során kialakított véleményét 2007. július 10-én fogadta el (2).

Az Európai Parlament első olvasat során kialakított véleményét követően a Bizottság 2007. október 24-én benyújtotta módosított javaslatát (3).

A Tanács 2008. március 10-én, a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően, elfogadta közös álláspontját.

Munkája során a Tanács az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2007. április 25-én elfogadott véleményét is figyelembe vette (4).

II.   CÉLKITŰZÉS

A javasolt rendelet – az élelmiszeripari adalékanyagokról szóló közösségi szabályok megújítását célzó négy javaslat egyikeként – első alkalommal harmonizált szabályokat vezet be az élelmiszerekben felhasznált élelmiszerenzimekre vonatkozóan, megállapítja az élelmiszerenzimek közösségi listáját, valamint az élelmiszerenzimek és az élelmiszerenzim-készítmények címkézésének szabályait.

A harmonizált szabályok célja a belső piac megfelelő működésének – többek között az élelmiszerkereskedelem tisztességes gyakorlatának – biztosítása, valamint az emberi egészség, a fogyasztói érdekek és a környezet magas szintű védelme.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Bevezető megjegyzések

A közös álláspont a bizottsági javaslat Tanács általi vizsgálatának eredményét tükrözi. A Tanács több ponton módosította a szöveget; egyes módosítások a Parlament által javasolt módosításokra épülnek. A Tanács – saját kezdeményezésére – az Európai Parlament egyes módosításait a három ágazati javaslat mindegyikébe beépítette, azok rendelkezéseinek összehangolása céljából. A Tanács részéről bevezetett módosítások a következőképpen foglalhatók össze:

–   Egyetlen jogalap előnyben részesítése: a Szerződés 95. cikke (a 35. módosításnak megfelelően)

A kialakult joggyakorlatnak megfelelően (5) egy jogi aktus jogalapjának megválasztásakor a jogi aktus célját és tartalmát kell irányadónak tekinteni. Amennyiben valamely közösségi intézkedés vizsgálata azzal a megállapítással zárul, hogy annak kettős célja van vagy két összetevőből áll, és ezek egyike fő vagy elsődleges célként vagy összetevőként határozható meg, míg a másik csupán járulékos, a jogi aktusnak egyetlen jogalapra kell épülnie, nevezetesen a fő vagy elsődleges cél vagy összetevő által megkövetelt jogalapra (6). Jelen esetben a Tanács úgy vélte, hogy a javaslat mezőgazdasági vonatkozásai csupán járulékosak, míg a belső piaccal kapcsolatos célkitűzés a fő vagy elsődleges cél vagy összetevő, és ennek megfelelően úgy határozott, hogy a Bíróság esetjogával összhangban a 95. cikket tartja meg egyedüli jogalapként.

–   A fogyasztók félrevezetése (a 4. módosításnak megfelelően)

A Tanács a (6) preambulumbekezdést olyan elemekkel egészítette ki, amelyek a fogyasztók félrevezetésének fogalmát pontosítják.

–   A környezet védelme

A Tanács úgy vélte, hogy az élelmiszerenzimek engedélyezése során – a tudományos adatokon kívül – egyéb lényeges tényezőket, például a környezet védelmét is figyelembe kell venni. A Tanács ezért a rendelet célkitűzései között a környezetvédelmet is megemlíti.

–   Ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás (a 28. és 30. módosításnak megfelelően)

A Tanács a javaslatot hozzáigazította a komitológiai eljárás új szabályaihoz, melyek értelmében a rendeletet kiegészítő intézkedések elfogadásához az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni.

–   Az értelmezéssel kapcsolatos döntéseknek a szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá vonása

A Tanács az értelmezéssel kapcsolatos döntésekre vonatkozó valamennyi rendelkezést egyetlen új cikkben vonta össze, és mivel azok nem a javasolt rendelet kiegészítésére irányulnak, az ellenőrzés nélkül történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá vonta őket.

–   A már forgalomba hozott termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések (a 36. módosításnak megfelelően)

A Tanács a javasolt rendelet hatálybalépésétől számított egy éves átmeneti időszakot írt elő. Az ez alatt az egy év alatt jogszerűen forgalomba hozott vagy címkézett élelmiszerek a minimum eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontjáig forgalmazhatók.

–   Az előírásoknak nem megfelelő élelmiszerenzimek forgalomba hozatalát tiltó rendelkezés (a 15. módosításnak megfelelően)

Az egyértelműség, a jogbiztonság és a piac megfelelő működése érdekében a Tanács az előírásoknak nem megfelelő élelmiszerenzimek forgalomba hozatalát tiltó cikket illesztett a javaslatba. Ez összhangban áll az élelmiszer-aromaanyagokról és az élelmiszer-adalékanyagokról szóló javaslatokkal.

–   A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló,
  2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) hatálya alá tartozó enzimek engedélyezése (a 7. és 34. módosításnak (második rész) megfelelően)

A Tanács egyetért azzal, hogy a két engedélyezési eljárás bármely anyagra vonatkozóan elvégezhető párhuzamosan. A Tanács ezt az elvet néhány szövegezési változtatástól tette függővé annak érdekében, hogy a rendelkezés összhangban álljon az 1829/2003/EK rendelettel.

–   Címkézés

A Tanács a címkézésre vonatkozó rendelkezéseket egyszerűsítette és erősítette, tiszteletben tartva a „vállalatok közötti” címkézésre és a végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt termékek címkézésére vonatkozó követelmények közötti különbségtételt. Habár a Tanács a címkézésre vonatkozó fejezet szerkesztésekor eltért az Európai Parlament javaslatától, a tartalmát meghatározó elvek összhangban állnak a 21. (első és második rész), 22., 23., 24., 25. és 27. módosítással.

A Bizottság elfogadta a Tanács által elfogadott közös álláspontot.

2.   Az Európai Parlament módosításai

A 2007. július 10-i plenáris szavazás során az Európai Parlament a javaslatra vonatkozóan 33. módosítást fogadott el.

A Tanács a közös álláspontba – teljes egészében vagy részben – 21. módosítást épített be.

a)   A közös álláspontba beépített módosítások

A fenti 1. részben említett módosításokon felül a közös álláspont – teljes egészében vagy részben – tartalmaz más, az Európai Parlament első olvasata során hozott, a javaslat szövegének javítását vagy pontosítását célzó módosításokat is, nevezetesen a 10., 12. (első rész), 14. (harmadik és ötödik rész), 16. (második rész), 20., 31. és 34. (első rész) módosításokat.

b)   Elvetett módosítások (8)

A Tanácsnak nem állt módjában valamennyi módosítás beépítése, az alábbi okokból:

–   Az élelmiszerekhez hozzáadott, táplálkozási célú vagy emésztést segítő enzimek (3., 11. és 12. módosítás – (4) preambulumbekezdés, a 2. cikk (2) bekezdésének új c) pontja, a 2. cikk (4) bekezdése)

A Tanács úgy véli, hogy nem szükséges külön megállapítani, hogy a közvetlen emberi fogyasztásra szánt enzimekre (például a táplálkozási célú vagy emésztést segítő enzimekre) a javasolt rendelet nem alkalmazandó. A javasolt rendelet hatálya alá kizárólag azon enzimek tartoznak, amelyeket technológiai funkció betöltése céljából adnak hozzá az élelmiszerekhez.

A 12. módosítás (első rész) tekintetében a Tanács nyomatékosítja, hogy az élelmiszerek (pl. sajt, bor stb.) készítése során „hagyományosan” használt olyan kultúrák, amelyek esetlegesen enzimeket termelhetnek, nem tartoznak a rendelet hatálya alá. A „hagyományosan” szó elhagyása valójában kibővítené a kizárás hatályát, és azt eredményezhetné, hogy a rendelet nem vonatkozna olyan kultúrákra, amelyeket az általuk előállított enzim technológiai funkciójának betöltése céljából (pl. tartósítás) adnak hozzá az élelmiszerekhez.

–   A fogyasztók javát szolgáló enzimek (4., 16. (harmadik rész) módosítás – (6) preambulumbekezdés, a 6. cikk c) pontja)

A javasolt rendelet olyan enzimekre vonatkozik, amelyeket technológiai funkció betöltése céljából adnak az élelmiszerekhez, ezért a legtöbb esetben az enzimek használata környezetbarátabbá teszi az előállítási folyamatot, ami inkább közvetve, mint közvetlenül a fogyasztók javát szolgálja.

–   Géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k)

a)   A GMO-k címkézése (14. (negyedik rész), 32., 37. (ba) pont), 38. módosítás – a 3. cikk új (3) bekezdése, 13. cikk, a 21. cikk (2) bekezdése és (11) preambulumbekezdés)

Amint azt a (17) preambulumbekezdés is említi, az élelmiszerenzimekre továbbra is vonatkoznak az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9), valamint a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) meghatározott címkézési előírások. A Tanács körültekintő megközelítést alkalmazott, és ezért nem fogadott el olyan módosításokat, amelyek ellentétesek lehetnek a hatályos horizontális rendeletek alkalmazási körével.

b)   Az 1830/2003/EK rendeletben meghatározott egyedi azonosító (18. módosítás – a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja)

Az arányosság és az egyszerűsítés érdekében a Tanács elhagyta azt a szövegrészt, amelynek értelmében az élelmiszerenzimek közösségi listáján az enzim részletes leírásában fel kellene tüntetni a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) meghatározott, a GMO-khoz rendelt egyedi azonosítót. Amennyiben az szükséges, a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezések elegendők ezen információ megszerzéséhez. A 18. módosítás ennélfogva felesleges.

–   Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről szóló 178/2002/EK rendeletben már érintett követelmények (6., 8. és 16. módosítás)

a)   Az elővigyázatosság elve (6., 16. (első rész) módosítás – (9) preambulumbekezdés és 6. cikk)

Az elővigyázatosság elve az általános élelmiszerjog egyik általános alapelve (12). Következésképp vonatkozik a javasolt rendeletre, és nem szükséges rá külön hivatkozni. Ezenkívül a kockázatelemzés keretében az elővigyázatosság elvét kizárólag a kockázatkezelés összefüggésében lehet figyelembe venni, a kockázatértékelés szakaszában viszont nem, amint azt az Európai Parlament felvetette.

b)   Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) véleményeinek közzététele (8. módosítás – (14) preambulumbekezdés)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) véleményeinek közzétételéről a 178/2002/EK rendelet 38. cikke (1) bekezdésének b) pontja már rendelkezik.

–   10 évente új értékelés (9. módosítás – (19) preambulumbekezdés)

A Tanács úgy véli, hogy az élelmiszerbiztonságot olyan rendszer garantálja, amely az élelmiszerenzimek folyamatos megfigyelésére és amikor csak szükséges, a változó feltételekre és az új tudományos ismeretekre figyelemmel történő újabb értékelésekre épül. A 10 évente történő további felülvizsgálat szükségtelen adminisztratív terheket róna a gyártókra, a felhasználókra, az EFSA-ra, a Bizottságra és a tagállamokra.

–   Az ellenőrzés nélkül történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó döntések (13. módosítás – a 9. cikk a) pontja)

Annak eldöntése, hogy egy adott anyag a javasolt rendelet hatálya alá tartozik-e, értelmezési kérdés, és nem a rendelet kiegészítésére irányul. Ennélfogva az ilyen döntések nem tartoznak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá.

–   Az enzimek fogalma (14. és 17. módosítás – a 3. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontja)

A rendelet tárgyát az „élelmiszerenzimek” alkotják, és e fogalmat a rendelet meghatározza. Az „enzimek” ezen felüli meghatározása nem tűnik alapvetően fontosnak.

–   A listán szereplő élelmiszerenzimek részletes leírása (19. módosítás – a 7. cikk (2) bekezdésének c)–f) pontja)

A 7. cikk (2) bekezdésének c)–e) pontjával kapcsolatban a Tanács megfelelőbbnek tartotta, hogy csak a szükséges esetekben, és a szükségesnél ne gyakrabban írja elő a részletes leírást.

A 7. cikk (2) bekezdésének f) pontjával kapcsolatban a Tanács úgy véli, hogy a „szükség esetén” kifejezést meg kell tartani. Ilyen fajta címkézésre csak korlátozott számban van szükség, olyan esetekben, amikor az élelmiszer fizikai állapota az élelmiszerenzim hozzáadása következtében megváltozott. A fogyasztót kizárólag ilyen esetekben kell erről tájékoztatni.

–   Címkézés

Habár a Tanács a címkézésre vonatkozó fejezet szerkesztésekor eltért az Európai Parlament javaslatától, a tartalmát meghatározó elvek összhangban állnak a 10–13. cikkhez kapcsolódó néhány módosítással. A Tanács mindazonáltal az Európai Parlament által javasolt néhány módosítást nem tudott elfogadni, mivel úgy véli, hogy az érintett rendelkezések más közösségi jogszabályokban már benne foglaltatnak, vagy pedig azoknak részét képezik.

A 21. módosítás (harmadik rész) szerint a címkén fel kell tüntetni az enzimek túlzott mennyiségben történő felhasználásából eredő mellékhatásokat. Az EFSA azonban az értékelési eljárás során már figyelembe vette ezeket az információkat, és adott esetben az élelmiszerenzim engedélyezését megfelelő felhasználási feltételekhez kötné.

A 32. és 37. (utolsó rész) módosítás egyike sem egyeztethető össze a 2000/13/EK irányelvvel, amely az olyan technológiai segédanyagokat, amelyek a végtermékben csak technikailag elkerülhetetlen maradványként vannak jelen, és az élelmiszerre egyáltalán nincs technológiai hatásuk, kivonja a címkézési kötelezettség alól.

Az enzim technológiai funkciójára vonatkozó információ – amint azt a 37. módosítás (második rész) megköveteli – nem lenne hasznosítható a laikusok számára.

–   A forgalomban lévő enzimekre vonatkozó gyorsított eljárás (29. módosítás – a 17. cikk (4) bekezdésének új c) pontja)

A Tanács úgy véli, hogy valamennyi élelmiszerenzimet az EFSA – a közösségi kockázatértékelési szerv – által elvégzett azonos biztonsági értékelési eljárásnak kell alávetni.

A szerkesztési jellegű 2. módosítást a Tanács nem vette át.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont kiegyensúlyozott, a rendelet célkitűzéseit tiszteletben tartó megoldást jelent. A Tanács várakozással tekint az emberi egészség és a fogyasztóvédelem magas színvonalát biztosító rendelet mihamarabbi elfogadása érdekében az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív tárgyalások elé.

---

(1)  COM(2006) 425 végleges.

(2)  Dok. 11641/07 CODEC 777.

(3)  COM(2007) 670 végleges.

(4)  HL C 168., 2007.7.20., 29. o.

(5)  Lásd a 45/86. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 1987., 1493. o., 11. pont); a C-300/89. sz. Bizottság kontra Tanács (titán-dioxid) ügyet (EBHT 1991., I-2867. o., 10. pont); a C-268/94. sz. Portugália kontra Tanács ügyet (EBHT 1996., I-6177. o., 22. pont); és a C-176/03. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 2005., I-0000. o., 45. pont).

(6)  Lásd a C-36/98. sz. Spanyolország kontra Tanács ügyet (EBHT 2001., I-779. o., 59. pont); a C-211/01. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 2003., I-8913. o., 39. pont); és a C-338/01. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 2004., I-4829. o., 55. pont).

(7)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(8)  A cikkeknek az ebben a részben követett számozása a közös álláspont szövegét tükrözi.

(9)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2007/68/EK irányelvvel (HL L 310., 2007.11.28., 11. o.) módosított irányelv.

(10)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(11)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.). A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 34. o.) módosított rendelet.

---

| 6.5.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 111/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 111/46

---

9/2008/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2008. március 10-én elfogadva

az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aromatulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 111 E/04)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. június 22-i 88/388/EGK tanácsi irányelvet (3) a technikai és tudományos fejlődés figyelembevételével aktualizálni kell. Az átláthatóság és a hatékonyság érdekében a 88/388/EK irányelv helyébe ez a rendelet lép. |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. június 22-i 88/388/EGK tanácsi irányelvet (3) a technikai és tudományos fejlődés figyelembevételével aktualizálni kell. Az átláthatóság és a hatékonyság érdekében a 88/388/EK irányelv helyébe ez a rendelet lép.

| (2) | Az ízesítőanyag-készítményekben használt alapanyagok és egyéb anyagok jegyzékének a Bizottság általi összeállításáról szóló, 1988. június 22-i 88/389/EGK tanácsi határozat (4) az elfogadását követő 24 hónapon belül írja elő a jegyzék összeállítását. A határozat elavult, ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(2)

Az ízesítőanyag-készítményekben használt alapanyagok és egyéb anyagok jegyzékének a Bizottság általi összeállításáról szóló, 1988. június 22-i 88/389/EGK tanácsi határozat (4) az elfogadását követő 24 hónapon belül írja elő a jegyzék összeállítását. A határozat elavult, ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (3) | Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 88/388/EGK tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló, 1991. január 16-i 91/71/EGK bizottsági irányelv (5) megállapítja az aromák címkézésére vonatkozó szabályokat. E szabályok helyébe ez a rendelet lép, és az irányelvet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(3)

Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 88/388/EGK tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló, 1991. január 16-i 91/71/EGK bizottsági irányelv (5) megállapítja az aromák címkézésére vonatkozó szabályokat. E szabályok helyébe ez a rendelet lép, és az irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

| (4) | A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak, és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jó közérzetéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez. |
| --- | --- |

(4)

A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak, és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jó közérzetéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez.

| (5) | Az emberi egészség védelme érdekében e rendeletnek ki kell terjednie az aromákra, az aromák alapanyagaira és az aromákat tartalmazó élelmiszerekre. Hatályának ki kell terjednie továbbá egyes olyan, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkre, amelyeket elsősorban az ízesítés céljából tesznek az élelmiszerbe, és amelyek jelentősen hozzájárulnak bizonyos természetesen előforduló nemkívánatos anyagok megjelenéséhez (a továbbiakban: aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők), valamint az alapanyagaikra és az ezeket tartalmazó élelmiszerekre. |
| --- | --- |

(5)

Az emberi egészség védelme érdekében e rendeletnek ki kell terjednie az aromákra, az aromák alapanyagaira és az aromákat tartalmazó élelmiszerekre. Hatályának ki kell terjednie továbbá egyes olyan, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkre, amelyeket elsősorban az ízesítés céljából tesznek az élelmiszerbe, és amelyek jelentősen hozzájárulnak bizonyos természetesen előforduló nemkívánatos anyagok megjelenéséhez (a továbbiakban: aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők), valamint az alapanyagaikra és az ezeket tartalmazó élelmiszerekre.

| (6) | A nyers élelmiszerek, amelyeket semmiféle feldolgozó eljárásnak nem vetettek alá, és a nem összetett élelmiszerek, mint például a fűszerek, fűszernövények, teák és gyümölcs- illetve gyógynövényteák, valamint a fűszer- és/vagy fűszernövény-keverékek, teakeverékek és gyümölcs- illetve gyógynövénytea keverékek nem tartoznak e rendelet hatálya alá, amennyiben ilyen minőségükben fogyasztják és/vagy nem adják őket élelmiszerekhez. |
| --- | --- |

(6)

A nyers élelmiszerek, amelyeket semmiféle feldolgozó eljárásnak nem vetettek alá, és a nem összetett élelmiszerek, mint például a fűszerek, fűszernövények, teák és gyümölcs- illetve gyógynövényteák, valamint a fűszer- és/vagy fűszernövény-keverékek, teakeverékek és gyümölcs- illetve gyógynövénytea keverékek nem tartoznak e rendelet hatálya alá, amennyiben ilyen minőségükben fogyasztják és/vagy nem adják őket élelmiszerekhez.

| (7) | Az aromák és az aromatulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak akkor használhatók, ha megfelelnek az e rendeletben megállapított kritériumoknak. Használatuknak biztonságosnak kell lennie, ezért bizonyos aromákat kockázatértékelésnek kell alávetni az élelmiszerben való engedélyezés előtt. Használatuk nem vezetheti félre a fogyasztót, ezért az élelmiszerben való jelenlétüket mindig megfelelő címkézéssel kell jelezni. A fogyasztó félrevezetésének körébe tartoznak többek között, de nem kizárólagosan a felhasznált összetevők jellegét, frissességét és minőségét, a termék vagy a gyártási folyamat természetes voltát, illetve a termék tápértékét érintő kérdések. Az aromák jóváhagyása során figyelembe kell venni egyéb, az adott kérdést tekintve releváns tényezőket is, beleértve a társadalmi, gazdasági, tradicionális, etikai és környezeti tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét. |
| --- | --- |

(7)

Az aromák és az aromatulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak akkor használhatók, ha megfelelnek az e rendeletben megállapított kritériumoknak. Használatuknak biztonságosnak kell lennie, ezért bizonyos aromákat kockázatértékelésnek kell alávetni az élelmiszerben való engedélyezés előtt. Használatuk nem vezetheti félre a fogyasztót, ezért az élelmiszerben való jelenlétüket mindig megfelelő címkézéssel kell jelezni. A fogyasztó félrevezetésének körébe tartoznak többek között, de nem kizárólagosan a felhasznált összetevők jellegét, frissességét és minőségét, a termék vagy a gyártási folyamat természetes voltát, illetve a termék tápértékét érintő kérdések. Az aromák jóváhagyása során figyelembe kell venni egyéb, az adott kérdést tekintve releváns tényezőket is, beleértve a társadalmi, gazdasági, tradicionális, etikai és környezeti tényezőket, valamint az ellenőrzések kivitelezhetőségét.

| (8) | 1999 óta az élelmiszerügyi tudományos bizottság, majd az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság), amelyet az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) hozott létre egy sor olyan anyagról mondott véleményt, amely természetes tartalomként fordul elő az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők alapanyagaiban, és amely az Európa Tanács aromaanyagokkal foglalkozó szakértői bizottsága szerint toxikológiai aggályokat vet fel. Azokat az anyagokat, amelyek toxikológiai veszélyét az élelmiszerügyi tudományos bizottság megerősítette, nemkívánatos, önmagukban élelmiszerhez nem adható anyagnak kell minősíteni. |
| --- | --- |

(8)

1999 óta az élelmiszerügyi tudományos bizottság, majd az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság), amelyet az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) hozott létre egy sor olyan anyagról mondott véleményt, amely természetes tartalomként fordul elő az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők alapanyagaiban, és amely az Európa Tanács aromaanyagokkal foglalkozó szakértői bizottsága szerint toxikológiai aggályokat vet fel. Azokat az anyagokat, amelyek toxikológiai veszélyét az élelmiszerügyi tudományos bizottság megerősítette, nemkívánatos, önmagukban élelmiszerhez nem adható anyagnak kell minősíteni.

| (9) | Növényekben való természetes előfordulásuk következtében a nemkívánatos anyagok jelen lehetnek az aromakészítményekben és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkben is. A növényeket hagyományosan használják élelmiszerként vagy élelmiszer-összetevőként. A nemkívánatos anyagok emberi beviteléhez leginkább hozzájáruló élelmiszerekben meg kell állapítani az ilyen anyagok megfelelő maximális szintjét, figyelembe véve az emberi egészség védelmének szükségességét és az anyagok elkerülhetetlen jelenlétét a hagyományos élelmiszerekben. |
| --- | --- |

(9)

Növényekben való természetes előfordulásuk következtében a nemkívánatos anyagok jelen lehetnek az aromakészítményekben és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkben is. A növényeket hagyományosan használják élelmiszerként vagy élelmiszer-összetevőként. A nemkívánatos anyagok emberi beviteléhez leginkább hozzájáruló élelmiszerekben meg kell állapítani az ilyen anyagok megfelelő maximális szintjét, figyelembe véve az emberi egészség védelmének szükségességét és az anyagok elkerülhetetlen jelenlétét a hagyományos élelmiszerekben.

| (10) | Az egyes természetes tartalomként előforduló nemkívánatos anyagok maximális szintjének azokra az élelmiszerekre vagy élelmiszerkategóriákra kell korlátozódniuk, amelyek a leginkább hozzájárulnak azok étkezési beviteléhez. Ez lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) értelmében kockázatalapú ellenőrzéseket szervezzenek. Az élelmiszergyártók mindazonáltal az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők és/vagy aromák minden élelmiszer előállításához történő felhasználásánál kötelesek figyelembe venni ezen anyagok jelenlétét annak biztosítása érdekében, hogy nem biztonságos élelmiszer ne kerüljön forgalomba. |
| --- | --- |

(10)

Az egyes természetes tartalomként előforduló nemkívánatos anyagok maximális szintjének azokra az élelmiszerekre vagy élelmiszerkategóriákra kell korlátozódniuk, amelyek a leginkább hozzájárulnak azok étkezési beviteléhez. Ez lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) értelmében kockázatalapú ellenőrzéseket szervezzenek. Az élelmiszergyártók mindazonáltal az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők és/vagy aromák minden élelmiszer előállításához történő felhasználásánál kötelesek figyelembe venni ezen anyagok jelenlétét annak biztosítása érdekében, hogy nem biztonságos élelmiszer ne kerüljön forgalomba.

| (11) | Közösségi szintű rendelkezéseket kell alkotni, amelyek tiltják vagy korlátozzák az emberi egészséget veszélyeztető, növényi, állati, mikrobiológiai vagy ásványi eredetű anyagok használatát az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításakor és élelmiszergyártásban való alkalmazásakor. |
| --- | --- |

(11)

Közösségi szintű rendelkezéseket kell alkotni, amelyek tiltják vagy korlátozzák az emberi egészséget veszélyeztető, növényi, állati, mikrobiológiai vagy ásványi eredetű anyagok használatát az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításakor és élelmiszergyártásban való alkalmazásakor.

| (12) | A harmonizáció biztosítása érdekében a kockázatértékeléseket a Hatóságnak kell elvégeznie. |
| --- | --- |

(12)

A harmonizáció biztosítása érdekében a kockázatértékeléseket a Hatóságnak kell elvégeznie.

| (13) | A harmonizáció biztosítása érdekében az aromák és alapanyagok kockázatértékelését és jóváhagyását az élelmiszer-adalékanyagokra, élelmiszerenzimekre és élelmiszer-aromákra vonatkozó közös engedélyezési eljárás létrehozásáról szóló, ...-i .../2008/EK rendeletben (8) megállapított eljárásnak megfelelően kell elvégezni. |
| --- | --- |

(13)

A harmonizáció biztosítása érdekében az aromák és alapanyagok kockázatértékelését és jóváhagyását az élelmiszer-adalékanyagokra, élelmiszerenzimekre és élelmiszer-aromákra vonatkozó közös engedélyezési eljárás létrehozásáról szóló, ...-i .../2008/EK rendeletben (8) megállapított eljárásnak megfelelően kell elvégezni.

| (14) | Az aromaanyagok olyan meghatározott vegyi anyagok, amelyek magukba foglalják a vegyi szintézissel vagy vegyi folyamatok segítségével történő elkülönítéssel nyert aromaanyagokat és a természetes ízesítőanyagokat foglalják magukban. Az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról szóló, 1996. október 28-i 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően folyamatban van az aromaanyagok értékelési programja. Az említett rendelet értelmében a program elfogadását követő öt éven belül el kell fogadni az aromaanyagok listáját. A lista elfogadására új határidőt kell kitűzni. A javaslat szerint a lista majd beépül a .../2008/EK rendelet (10) 2. cikkének (1) bekezdésében említett listába. |
| --- | --- |

(14)

Az aromaanyagok olyan meghatározott vegyi anyagok, amelyek magukba foglalják a vegyi szintézissel vagy vegyi folyamatok segítségével történő elkülönítéssel nyert aromaanyagokat és a természetes ízesítőanyagokat foglalják magukban. Az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról szóló, 1996. október 28-i 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően folyamatban van az aromaanyagok értékelési programja. Az említett rendelet értelmében a program elfogadását követő öt éven belül el kell fogadni az aromaanyagok listáját. A lista elfogadására új határidőt kell kitűzni. A javaslat szerint a lista majd beépül a .../2008/EK rendelet (10) 2. cikkének (1) bekezdésében említett listába.

| (15) | Az aromakészítmények olyan, a meghatározott vegyi anyagoktól eltérő aromák, amelyeket növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyagokból nyernek fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő feldolgozást követően. Az élelmiszerből előállított aromakészítményeket csak akkor kell az élelmiszerekben és azok felületén történő felhasználás előtt értékelni vagy jóváhagyni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből előállított aromakészítmények biztonságosságát azonban értékelni kell, és jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(15)

Az aromakészítmények olyan, a meghatározott vegyi anyagoktól eltérő aromák, amelyeket növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyagokból nyernek fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő feldolgozást követően. Az élelmiszerből előállított aromakészítményeket csak akkor kell az élelmiszerekben és azok felületén történő felhasználás előtt értékelni vagy jóváhagyni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből előállított aromakészítmények biztonságosságát azonban értékelni kell, és jóvá kell hagyni.

| (16) | A 178/2002/EK rendelet értelmében élelmiszer minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyag vagy termék, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet okkal várhatóan emberek fogyasztanak el. Azok a növényi, állati és mikrobiológiai eredetű anyagok, amelyeknek aromák előállításához történt felhasználása kellőképpen bizonyítható, élelmiszer-alapanyagnak minősülnek, még akkor is, ha ezen alapanyagok némelyike – például a rózsafa és az eperlevél – önmagában nem lenne élelmiszerként fogyasztható. Ezeket az anyagokat nem szükséges értékelni. |
| --- | --- |

(16)

A 178/2002/EK rendelet értelmében élelmiszer minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyag vagy termék, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet okkal várhatóan emberek fogyasztanak el. Azok a növényi, állati és mikrobiológiai eredetű anyagok, amelyeknek aromák előállításához történt felhasználása kellőképpen bizonyítható, élelmiszer-alapanyagnak minősülnek, még akkor is, ha ezen alapanyagok némelyike – például a rózsafa és az eperlevél – önmagában nem lenne élelmiszerként fogyasztható. Ezeket az anyagokat nem szükséges értékelni.

| (17) | Hasonlóképpen, az élelmiszerből meghatározott körülmények között, hőkezeléssel, előállított aromákat csak akkor kell az élelmiszerekben és azok felületén történő felhasználás előtt értékelési vagy jóváhagyási eljárásnak alávetni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből vagy a meghatározott gyártási körülményeknek nem megfelelő módon hőkezeléssel előállított aromák biztonságosságát azonban értékelni kell, és jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(17)

Hasonlóképpen, az élelmiszerből meghatározott körülmények között, hőkezeléssel, előállított aromákat csak akkor kell az élelmiszerekben és azok felületén történő felhasználás előtt értékelési vagy jóváhagyási eljárásnak alávetni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből vagy a meghatározott gyártási körülményeknek nem megfelelő módon hőkezeléssel előállított aromák biztonságosságát azonban értékelni kell, és jóvá kell hagyni.

| (18) | Az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról szóló, 2003. november 10-i 2065/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) megállapítja a füstaromák biztonsági vizsgálatának és jóváhagyásának eljárását, és megcélozza az engedélyezett és a többi hasonló anyag használatát kizáró elsődleges füstkondenzátumok és elsődleges kátrányos frakciók jegyzékének összeállítását. |
| --- | --- |

(18)

Az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról szóló, 2003. november 10-i 2065/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) megállapítja a füstaromák biztonsági vizsgálatának és jóváhagyásának eljárását, és megcélozza az engedélyezett és a többi hasonló anyag használatát kizáró elsődleges füstkondenzátumok és elsődleges kátrányos frakciók jegyzékének összeállítását.

| (19) | Az aroma-elővegyültek (prekurzorok) – mint például szénhidrátok, oligopeptidek és aminosavak – az élelmiszer feldolgozása során fellépő kémiai reakciók révén adnak ízt az élelmiszernek. Az élelmiszerből előállított aroma-elővegyületeket csak akkor kell az élelmiszerekben történő felhasználás előtt értékelni vagy jóváhagyni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből előállított aroma-elővegyültek biztonságosságát azonban a jóváhagyás előtt értékelni kell. |
| --- | --- |

(19)

Az aroma-elővegyültek (prekurzorok) – mint például szénhidrátok, oligopeptidek és aminosavak – az élelmiszer feldolgozása során fellépő kémiai reakciók révén adnak ízt az élelmiszernek. Az élelmiszerből előállított aroma-elővegyületeket csak akkor kell az élelmiszerekben történő felhasználás előtt értékelni vagy jóváhagyni, ha kétség merül fel a biztonságosságukkal kapcsolatban. A nem élelmiszerből előállított aroma-elővegyültek biztonságosságát azonban a jóváhagyás előtt értékelni kell.

| (20) | Egyéb aromák, amelyek a korábban említett aromákon kívül esnek, értékelési és jóváhagyási eljárást követően használhatók az élelmiszerekben és azok felületén. Példaként említhetők azok az aromák, amelyeket olaj vagy zsír igen rövid ideig, rendkívül magas hőmérsékletre történő hevítésével nyernek, amelyek grillszerű aromát eredményeznek. |
| --- | --- |

(20)

Egyéb aromák, amelyek a korábban említett aromákon kívül esnek, értékelési és jóváhagyási eljárást követően használhatók az élelmiszerekben és azok felületén. Példaként említhetők azok az aromák, amelyeket olaj vagy zsír igen rövid ideig, rendkívül magas hőmérsékletre történő hevítésével nyernek, amelyek grillszerű aromát eredményeznek.

| (21) | Az élelmiszerektől eltérő növényi, állati, mikrobiológiai és ásványi eredetű anyagok biztonságosságát az aromák előállításához történő engedélyezés előtt tudományosan értékelni kell. Előfordulhat, hogy csak az anyag egyes részeinek felhasználása engedélyezhető, vagy hogy használatukat feltételekhez kell kötni. |
| --- | --- |

(21)

Az élelmiszerektől eltérő növényi, állati, mikrobiológiai és ásványi eredetű anyagok biztonságosságát az aromák előállításához történő engedélyezés előtt tudományosan értékelni kell. Előfordulhat, hogy csak az anyag egyes részeinek felhasználása engedélyezhető, vagy hogy használatukat feltételekhez kell kötni.

| (22) | Az aromák tartalmazhatnak technológiai célokra – például az aromák tárolására, standardizálására, hígítására vagy lebontására és stabilizálására – szolgáló, az élelmiszer-adalékokról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) által megengedett élelmiszer- adalékanyagokat és/vagy más élelmiszer-összetevőket. |
| --- | --- |

(22)

Az aromák tartalmazhatnak technológiai célokra – például az aromák tárolására, standardizálására, hígítására vagy lebontására és stabilizálására – szolgáló, az élelmiszer-adalékokról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) által megengedett élelmiszer- adalékanyagokat és/vagy más élelmiszer-összetevőket.

| (23) | A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) hatálya alá tartozó aromát vagy aroma alapanyagot a biztonsági értékelés és a géntechnológiai módosítás tekintetében az említett rendelettel összhangban kell engedélyezni, míg az aroma vagy alapanyag végső jóváhagyását e rendelet szerint kell megadni. |
| --- | --- |

(23)

A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) hatálya alá tartozó aromát vagy aroma alapanyagot a biztonsági értékelés és a géntechnológiai módosítás tekintetében az említett rendelettel összhangban kell engedélyezni, míg az aroma vagy alapanyag végső jóváhagyását e rendelet szerint kell megadni.

| (24) | Az aromákra az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14), illetve – adott esetben – az 1829/2003/EK és a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i európai parlamenti és tanácsi 1830/2003/EK rendeletben (15) előírt általános címkézési kötelezettségek vonatkoznak. Ezenkívül ebbe a rendeletbe be kell építeni a gyártónak vagy a végső fogyasztónak aromaként eladott termékek címkézésével kapcsolatos külön rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(24)

Az aromákra az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14), illetve – adott esetben – az 1829/2003/EK és a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i európai parlamenti és tanácsi 1830/2003/EK rendeletben (15) előírt általános címkézési kötelezettségek vonatkoznak. Ezenkívül ebbe a rendeletbe be kell építeni a gyártónak vagy a végső fogyasztónak aromaként eladott termékek címkézésével kapcsolatos külön rendelkezéseket.

| (25) | Az aromaanyagokat és az aromakészítményeket csak akkor lehet „természetes”-ként jelölni, ha megfelelnek bizonyos kritériumoknak, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztót nem vezetik félre. |
| --- | --- |

(25)

Az aromaanyagokat és az aromakészítményeket csak akkor lehet „természetes”-ként jelölni, ha megfelelnek bizonyos kritériumoknak, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztót nem vezetik félre.

| (26) | Speciális tájékoztatási követelményekkel biztosítani kell, hogy a fogyasztókat nem vezetik félre a természetes aromák előállításához használt alapanyagokkal kapcsolatban. Mindenekelőtt, ha egy aroma jellemzésére a „természetes” kifejezést alkalmazzák, az aroma-összetevőknek teljességgel természetes eredetűeknek kell lenniük. Ezen túlmenően az aromák forrását is fel kell tüntetni a címkén, kivéve ha az említett alapanyag nem lenne felismerhető az élelmiszer zamatán vagy ízén. Ha egy forrás említésre kerül, az aroma-összetevők legalább 95 %-ának az említett anyagból kell származnia. A fennmaradó legfeljebb 5 %-ot csak standardizálásra lehet használni, illetve például arra, hogy frissebb, csípősebb, érettebb, zöldebb stb. jelleget kölcsönözzön az aromának. Ha az aroma-összetevő kevesebb mint 95 %-a származott az említett forrásból, és az alapanyag íze még felismerhető, a forrást annak megállapításával kell megadni, hogy más természetes aroma is hozzáadásra került – például olyan kakaókivonat, amelyhez más természetes aromákat is hozzáadtak, hogy banán ízt kölcsönözzön. Ha a természetes aromák megjelölésénél az alapanyagot is feltüntetik, az aroma-összetevőnek nem ebből az alapanyagból nyert hányada ne az említett forrás ízét másolja vagy utánozza. |
| --- | --- |

(26)

Speciális tájékoztatási követelményekkel biztosítani kell, hogy a fogyasztókat nem vezetik félre a természetes aromák előállításához használt alapanyagokkal kapcsolatban. Mindenekelőtt, ha egy aroma jellemzésére a „természetes” kifejezést alkalmazzák, az aroma-összetevőknek teljességgel természetes eredetűeknek kell lenniük. Ezen túlmenően az aromák forrását is fel kell tüntetni a címkén, kivéve ha az említett alapanyag nem lenne felismerhető az élelmiszer zamatán vagy ízén. Ha egy forrás említésre kerül, az aroma-összetevők legalább 95 %-ának az említett anyagból kell származnia. A fennmaradó legfeljebb 5 %-ot csak standardizálásra lehet használni, illetve például arra, hogy frissebb, csípősebb, érettebb, zöldebb stb. jelleget kölcsönözzön az aromának. Ha az aroma-összetevő kevesebb mint 95 %-a származott az említett forrásból, és az alapanyag íze még felismerhető, a forrást annak megállapításával kell megadni, hogy más természetes aroma is hozzáadásra került – például olyan kakaókivonat, amelyhez más természetes aromákat is hozzáadtak, hogy banán ízt kölcsönözzön. Ha a természetes aromák megjelölésénél az alapanyagot is feltüntetik, az aroma-összetevőnek nem ebből az alapanyagból nyert hányada ne az említett forrás ízét másolja vagy utánozza.

| (27) | A fogyasztókat tájékoztatni kell arról, ha az élelmiszer füstös íze füstaromák hozzáadásának köszönhető. A 2000/13/EK irányelvnek megfelelően a termék címkézése nem vezetheti félre a fogyasztót a tekintetben, hogy a terméket hagyományosan, friss füsttel füstölték vagy füstaromákkal kezelték. A 2000/13/EK irányelvet az aromák, a füstaromák, és – az aromák leírásában használt – „természetes” kifejezés e rendeletben megállapított meghatározásához kell igazítani. |
| --- | --- |

(27)

A fogyasztókat tájékoztatni kell arról, ha az élelmiszer füstös íze füstaromák hozzáadásának köszönhető. A 2000/13/EK irányelvnek megfelelően a termék címkézése nem vezetheti félre a fogyasztót a tekintetben, hogy a terméket hagyományosan, friss füsttel füstölték vagy füstaromákkal kezelték. A 2000/13/EK irányelvet az aromák, a füstaromák, és – az aromák leírásában használt – „természetes” kifejezés e rendeletben megállapított meghatározásához kell igazítani.

| (28) | Az aromaanyagok emberi egészségügyi biztonságának értékeléséhez nélkülözhetetlen az aromaanyagok fogyasztására és használatára vonatkozó információ. Az élelmiszerekhez adott aromaanyagok mennyiségét tehát rendszeresen ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

(28)

Az aromaanyagok emberi egészségügyi biztonságának értékeléséhez nélkülözhetetlen az aromaanyagok fogyasztására és használatára vonatkozó információ. Az élelmiszerekhez adott aromaanyagok mennyiségét tehát rendszeresen ellenőrizni kell.

| (29) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(29)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni.

| (30) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a mellékleteket módosítsa és a közösségi lista létrehozására vonatkozó megfelelő átmeneti intézkedéseket elfogadja. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítésével történő módosítására irányulnak, ezért azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a mellékleteket módosítsa és a közösségi lista létrehozására vonatkozó megfelelő átmeneti intézkedéseket elfogadja. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítésével történő módosítására irányulnak, ezért azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (31) | Ha – rendkívül sürgős esetben – az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó szokásos határidőt lehetetlen betartani, a Bizottságnak módjában kell, hogy álljon a 8. cikk (2) bekezdésében és az e rendelet a II–V. melléklet módosításaiban leírt intézkedések elfogadására az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdésében előírt sürgősségi eljárást alkalmazni. |
| --- | --- |

(31)

Ha – rendkívül sürgős esetben – az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó szokásos határidőt lehetetlen betartani, a Bizottságnak módjában kell, hogy álljon a 8. cikk (2) bekezdésében és az e rendelet a II–V. melléklet módosításaiban leírt intézkedések elfogadására az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdésében előírt sürgősségi eljárást alkalmazni.

| (32) | E rendelet II–V. mellékletét szükség szerint hozzá kell igazítani a tudományos és technikai fejlődéshez, az aroma-előállítók és -felhasználók által nyújtott és/vagy a tagállamok általi felügyeletnek és ellenőrzéseknek köszönhető információk figyelembevételével. |
| --- | --- |

(32)

E rendelet II–V. mellékletét szükség szerint hozzá kell igazítani a tudományos és technikai fejlődéshez, az aroma-előállítók és -felhasználók által nyújtott és/vagy a tagállamok általi felügyeletnek és ellenőrzéseknek köszönhető információk figyelembevételével.

| (33) | Az aromákra vonatkozó közösségi jogszabályok arányos és hatékony kidolgozása és aktualizálása érdekében a tagállamoknak adatokat kell gyűjteniük, információt kell cserélniük, és össze kell hangolniuk a munkát. Ennek érdekében hasznos lehet vizsgálatokat folytatni a konkrét kérdések kezelésére, a döntéshozatali folyamat megkönnyítése céljából. Helyénvaló, hogy a Közösség e vizsgálatokat a költségvetési eljárás részeként finanszírozza. Ezen intézkedések finanszírozása a 882/2004/EK rendelet hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(33)

Az aromákra vonatkozó közösségi jogszabályok arányos és hatékony kidolgozása és aktualizálása érdekében a tagállamoknak adatokat kell gyűjteniük, információt kell cserélniük, és össze kell hangolniuk a munkát. Ennek érdekében hasznos lehet vizsgálatokat folytatni a konkrét kérdések kezelésére, a döntéshozatali folyamat megkönnyítése céljából. Helyénvaló, hogy a Közösség e vizsgálatokat a költségvetési eljárás részeként finanszírozza. Ezen intézkedések finanszírozása a 882/2004/EK rendelet hatálya alá tartozik.

| (34) | A közösségi lista létrehozásáig rendelkezni kell a 2232/96/EK rendeletben előírt értékelési programban nem szereplő aromaanyagok értékeléséről és jóváhagyásáról. Ezért átmeneti rendszert kell kidolgozni. A rendszer értelmében az ilyen aromaanyagokat az .../2008/EK rendeletben (10) megállapított eljárásnak megfelelően kell értékelni és jóváhagyni. Az említett rendeletben – a Hatóság véleményének elfogadására, illetve a Bizottság által a közösségi listát aktualizáló bizottsági rendelettervezetnek az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz történő benyújtására vonatkozóan – megállapított határidők azonban nem alkalmazandók, mert elsőbbséget kell biztosítani a folyamatban lévő értékelési programnak. |
| --- | --- |

(34)

A közösségi lista létrehozásáig rendelkezni kell a 2232/96/EK rendeletben előírt értékelési programban nem szereplő aromaanyagok értékeléséről és jóváhagyásáról. Ezért átmeneti rendszert kell kidolgozni. A rendszer értelmében az ilyen aromaanyagokat az .../2008/EK rendeletben (10) megállapított eljárásnak megfelelően kell értékelni és jóváhagyni. Az említett rendeletben – a Hatóság véleményének elfogadására, illetve a Bizottság által a közösségi listát aktualizáló bizottsági rendelettervezetnek az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz történő benyújtására vonatkozóan – megállapított határidők azonban nem alkalmazandók, mert elsőbbséget kell biztosítani a folyamatban lévő értékelési programnak.

| (35) | Mivel e rendelet célját, azaz az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők élelmiszerekben és azok felületén történő használatára vonatkozó közösségi szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az egységes piac és a magas szintű fogyasztóvédelem érdekében az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(35)

Mivel e rendelet célját, azaz az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők élelmiszerekben és azok felületén történő használatára vonatkozó közösségi szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az egységes piac és a magas szintű fogyasztóvédelem érdekében az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (36) | A szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendeletet (17) és az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok meghatározásáról szóló, 1991. június 10-i 1601/96/EGK tanácsi rendeletet (18) az e rendeletben megállapított egyes új fogalommeghatározásokhoz kell igazítani. |
| --- | --- |

(36)

A szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendeletet (17) és az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok meghatározásáról szóló, 1991. június 10-i 1601/96/EGK tanácsi rendeletet (18) az e rendeletben megállapított egyes új fogalommeghatározásokhoz kell igazítani.

| (37) | Ennek megfelelően módosítani kell az 1576/89/EGK, az 1601/91/EGK és a 2232/96/EK rendeletet, valamint a 2000/13/EK irányelvet, |
| --- | --- |

(37)

Ennek megfelelően módosítani kell az 1576/89/EGK, az 1601/91/EGK és a 2232/96/EK rendeletet, valamint a 2000/13/EK irányelvet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákra és egyes, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkre vonatkozó szabályokat állapít meg a belső piac hatékony működésének és az emberi egészség magas szintű védelmének, valamint a fogyasztói érdekvédelem biztosítása céljából, beleértve az élelmiszer-kereskedelem tisztességes gyakorlatának érvényesítését, figyelembe véve adott esetben a környezet védelmét.

Ennek érdekében ez a rendelet meghatározza az alábbiakat:

| a) | az I. mellékletben található, az élelmiszerekben és azok felületén történő használatra engedélyezett aromák és alapanyagok közösségi listája (a továbbiakban: a közösségi lista); |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben található, az élelmiszerekben és azok felületén történő használatra engedélyezett aromák és alapanyagok közösségi listája (a továbbiakban: a közösségi lista);

| b) | az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők élelmiszerekben és azok felületén történő felhasználásának feltételei; |
| --- | --- |

b)

az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők élelmiszerekben és azok felületén történő felhasználásának feltételei;

| c) | az aromák címkézésére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

c)

az aromák címkézésére vonatkozó szabályok.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a következőkre kell alkalmazni:

| a) | az élelmiszerekben és azok felületén használt vagy használni kívánt aromák, a 2065/2003/EK rendeletben megállapított különös rendelkezések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszerekben és azok felületén használt vagy használni kívánt aromák, a 2065/2003/EK rendeletben megállapított különös rendelkezések sérelme nélkül;

| b) | ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők; |
| --- | --- |

b)

ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők;

| c) | aromákat és/vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőket tartalmazó élelmiszerek; |
| --- | --- |

c)

aromákat és/vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőket tartalmazó élelmiszerek;

| d) | aromák és/vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők alapanyagai. |
| --- | --- |

d)

aromák és/vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők alapanyagai.

(2)   Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni a következőkre:

| a) | a kizárólag édes, savanyú vagy sós ízű anyagok; |
| --- | --- |

a)

a kizárólag édes, savanyú vagy sós ízű anyagok;

| b) | nyers élelmiszerek; |
| --- | --- |

b)

nyers élelmiszerek;

| c) | nem összetett élelmiszerek és a fűszer- és/vagy fűszernövény-keverékek, teakeverékek és gyümölcs- illetve gyógynövénytea keverékek, amennyiben nem élelmiszer-összetevőként használják őket. |
| --- | --- |

c)

nem összetett élelmiszerek és a fűszer- és/vagy fűszernövény-keverékek, teakeverékek és gyümölcs- illetve gyógynövénytea keverékek, amennyiben nem élelmiszer-összetevőként használják őket.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendeletben és az 1829/2003/EK rendeletben megállapított fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

(2)   Alkalmazni kell továbbá az alábbi fogalommeghatározásokat:

| a) | az „aroma” olyan termék:






  i. | amelyet nem szánnak önmagában való fogyasztásra, hanem illat és/vagy íz kialakítása céljából adnak az élelmiszerhez; |
| --- | --- | --- |

a)

az „aroma” olyan termék:

i.

amelyet nem szánnak önmagában való fogyasztásra, hanem illat és/vagy íz kialakítása céljából adnak az élelmiszerhez;

| ii. | amely az alábbi kategóriákból készült vagy tevődik össze: aromaanyagok, aromakészítmények, hőkezeléssel előállított aromák, füstaromák, aroma-elővegyültek vagy egyéb aromák vagy ezek keverékei; |
| --- | --- |

ii.

amely az alábbi kategóriákból készült vagy tevődik össze: aromaanyagok, aromakészítmények, hőkezeléssel előállított aromák, füstaromák, aroma-elővegyültek vagy egyéb aromák vagy ezek keverékei;

| b) | „aromaanyag”: ízesítő tulajdonságokkal rendelkező, meghatározott vegyi anyag; |
| --- | --- |

b)

„aromaanyag”: ízesítő tulajdonságokkal rendelkező, meghatározott vegyi anyag;

| c) | „természetes aromaanyag”: olyan aromaanyag, amelyet fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyagokból készítenek, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő, a II. mellékletben felsorolt hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásoknak megfelelő feldolgozást követően. A természetes aromaanyagok a természetben jelenlévő és a természetben kimutatott anyagoknak felelnek meg; |
| --- | --- |

c)

„természetes aromaanyag”: olyan aromaanyag, amelyet fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyagokból készítenek, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő, a II. mellékletben felsorolt hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásoknak megfelelő feldolgozást követően. A természetes aromaanyagok a természetben jelenlévő és a természetben kimutatott anyagoknak felelnek meg;

| d) | „aromakészítmény”: az aromaanyagtól eltérő olyan termék, amelyet az alábbiakból nyernek:






  i. | élelmiszer: megfelelő fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő, a II. mellékletben felsorolt egy vagy több hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásnak megfelelő feldolgozást követően;
  és/vagy |
| --- | --- | --- |

d)

„aromakészítmény”: az aromaanyagtól eltérő olyan termék, amelyet az alábbiakból nyernek:

i.

élelmiszer: megfelelő fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai folyamatok segítségével, az anyag nyers állapotában vagy az emberi fogyasztás érdekében történő, a II. mellékletben felsorolt egy vagy több hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásnak megfelelő feldolgozást követően;

és/vagy

| ii. | az élelmiszertől eltérő növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyag megfelelő fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai eljárásokkal, az anyag nyers állapotában vagy a II. mellékletben felsorolt egy vagy több hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásnak megfelelő feldolgozást követően; |
| --- | --- |

ii.

az élelmiszertől eltérő növényi, állati vagy mikrobiológiai eredetű anyag megfelelő fizikai, enzimes vagy mikrobiológiai eljárásokkal, az anyag nyers állapotában vagy a II. mellékletben felsorolt egy vagy több hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárásnak megfelelő feldolgozást követően;

| e) | „hőkezeléssel előállított aroma”: olyan termék, amelyet olyan összetevők keverékének hőkezelésével nyertek, amelyek önmagukban nem szükségszerűen rendelkeznek ízesítő tulajdonságokkal, és amelyek közül legalább egy tartalmaz aminonitrogént, egy másik pedig redukálócukor; az összetevők a hőkezeléssel előállított aroma gyártáshoz a következők lehetnek:






  i. | élelmiszer;
  és/vagy |
| --- | --- | --- |

e)

„hőkezeléssel előállított aroma”: olyan termék, amelyet olyan összetevők keverékének hőkezelésével nyertek, amelyek önmagukban nem szükségszerűen rendelkeznek ízesítő tulajdonságokkal, és amelyek közül legalább egy tartalmaz aminonitrogént, egy másik pedig redukálócukor; az összetevők a hőkezeléssel előállított aroma gyártáshoz a következők lehetnek:

i.

élelmiszer;

és/vagy

| ii. | nem élelmiszer alapanyag; |
| --- | --- |

ii.

nem élelmiszer alapanyag;

| f) | „füstaroma”: a 2065/2003/EK rendelet 3. cikkének (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározott termék, amelyet a kondenzált füstből származó elsődleges füstkondenzátumok, elsődleges kátrányos frakciók és/vagy származékos füstaromák szétválasztásával és tisztításával nyernek; |
| --- | --- |

f)

„füstaroma”: a 2065/2003/EK rendelet 3. cikkének (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározott termék, amelyet a kondenzált füstből származó elsődleges füstkondenzátumok, elsődleges kátrányos frakciók és/vagy származékos füstaromák szétválasztásával és tisztításával nyernek;

| g) | „aroma-elővegyület” (aroma-prekurzor): olyan termék, amely önmagában nem feltétlenül rendelkezik ízesítő tulajdonságokkal, és amelyet szándékosan adnak az élelmiszerhez azzal a kizárólagos céllal, hogy az élelmiszer feldolgozása során lebomlásával vagy más alkotóelemekkel reagálva ízesítő anyagot hozzon létre; az alábbiakból állíthatják elő:






  i. | élelmiszer;
  és/vagy |
| --- | --- | --- |

g)

„aroma-elővegyület” (aroma-prekurzor): olyan termék, amely önmagában nem feltétlenül rendelkezik ízesítő tulajdonságokkal, és amelyet szándékosan adnak az élelmiszerhez azzal a kizárólagos céllal, hogy az élelmiszer feldolgozása során lebomlásával vagy más alkotóelemekkel reagálva ízesítő anyagot hozzon létre; az alábbiakból állíthatják elő:

i.

élelmiszer;

és/vagy

| ii. | nem élelmiszer alapanyag; |
| --- | --- |

ii.

nem élelmiszer alapanyag;

| h) | „egyéb aroma”: illat és/vagy íz létrehozása céljából az élelmiszerhez adott vagy adni kívánt, a b)–g) meghatározások hatályán kívül eső aroma; |
| --- | --- |

h)

„egyéb aroma”: illat és/vagy íz létrehozása céljából az élelmiszerhez adott vagy adni kívánt, a b)–g) meghatározások hatályán kívül eső aroma;

| i) | „ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevő”: az aromáktól eltérő, elsősorban íz hozzáadása vagy az íz módosítása céljából az élelmiszerhez adott élelmiszer-összetevő, amely jelentősen hozzájárul bizonyos természetesen előforduló nemkívánatos anyagok jelenlétéhez az élelmiszerekben; |
| --- | --- |

i)

„ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevő”: az aromáktól eltérő, elsősorban íz hozzáadása vagy az íz módosítása céljából az élelmiszerhez adott élelmiszer-összetevő, amely jelentősen hozzájárul bizonyos természetesen előforduló nemkívánatos anyagok jelenlétéhez az élelmiszerekben;

| j) | „alapanyag”: növényi, állati, mikrobiológiai vagy ásványi eredetű anyag, amelyből aromákat vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőket állítanak elő; ez lehet:






  i. | élelmiszer;
  vagy |
| --- | --- | --- |

j)

„alapanyag”: növényi, állati, mikrobiológiai vagy ásványi eredetű anyag, amelyből aromákat vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőket állítanak elő; ez lehet:

i.

élelmiszer;

vagy

| ii. | nem élelmiszer alapanyag; |
| --- | --- |

ii.

nem élelmiszer alapanyag;

| k) | „megfelelő fizikai eljárás”: olyan fizikai eljárás, amely nem módosítja szándékosan az aroma alkotóelemeinek kémiai jellegét, és nem foglalja magában többek között oxigéngyök, ózon, szervetlen katalizátorok, fémes katalizátorok, fémorganikus reagensek és/vagy UV-sugárzás használatát. |
| --- | --- |

k)

„megfelelő fizikai eljárás”: olyan fizikai eljárás, amely nem módosítja szándékosan az aroma alkotóelemeinek kémiai jellegét, és nem foglalja magában többek között oxigéngyök, ózon, szervetlen katalizátorok, fémes katalizátorok, fémorganikus reagensek és/vagy UV-sugárzás használatát.

(3)   Azon alapanyagok, amelyeknek a (2) bekezdés d), e), g) és j) pontjában felsorolt fogalom-meghatározások szerinti aromák előállításához történt felhasználása egyértelműen bizonyított, e rendelet alkalmazásában élelmiszernek minősülnek.

(4)   Az aromák tartalmazhatnak technológiai célokra hozzáadott, az .../2008/EK rendelet (19) által megengedett élelmiszer-adalékokat és/vagy más élelmiszer-összetevőket.

II. FEJEZET

AZ AROMÁK, AZ ÍZESÍTŐ TULAJDONSÁGOKKAL RENDELKEZŐ ÉLELMISZER-ÖSSZETEVŐK ÉS AZ ALAPANYAGOK HASZNÁLATÁNAK FELTÉTELEI

4. cikk

Az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használatának általános feltételei

Csak az alábbi feltételeket teljesítő aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használhatók az élelmiszerekben vagy azok felületén:

| a) | a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem járnak biztonsági kockázattal a fogyasztó egészségére nézve; és |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján nem járnak biztonsági kockázattal a fogyasztó egészségére nézve; és

| b) | használatuk nem vezeti félre a fogyasztót. |
| --- | --- |

b)

használatuk nem vezeti félre a fogyasztót.

5. cikk

Nem megfelelő aromák és/vagy nem megfelelő élelmiszerek tilalma

Nem hozható forgalomba olyan aroma vagy bármiféle aromát és/vagy ízesítő tulajdonsággal rendelkező élelmiszer-összetevőt tartalmazó élelmiszer, ha az aroma használata nem felel meg e rendeletnek.

6. cikk

Egyes anyagok jelenléte

(1)   A III. melléklet A. részében felsorolt anyagok, mint olyanok nem adhatók élelmiszerekhez.

(2)   Az 1576/89/EK rendelet sérelme nélkül egyes, az aromákban és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkben természetes tartalomként előforduló anyagok a III. melléklet B. részében felsorolt összetett élelmiszerekben és azok felületén nem haladhatják meg a maximális szintet az aromaanyagok és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használatának eredményeként. Az anyagok III. mellékletben megállapított maximális szintje – ettől eltérő rendelkezés hiányában – a forgalomba kerülő élelmiszerekre vonatkozik. Ettől az elvtől eltérve, az eredeti állapotukba visszaállítandó szárított vagy koncentrált élelmiszerekre a címkén szereplő utasításoknak megfelelően elkészített élelmiszerekre vonatkozó maximális értékek vonatkoznak, figyelembe véve a minimális hígítási tényezőt.

(3)   A (2) bekezdés végrehajtására vonatkozóan – amennyiben szükséges, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) véleményét követően – a 21. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően lehet részletes szabályokat elfogadni.

7. cikk

Egyes alapanyagok használata

(1)   A IV. melléklet A. részében felsorolt alapanyagok nem használhatók az aromák és/vagy az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításához.

(2)   A IV. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak a mellékletben megállapított feltételek mellett használhatók.

8. cikk

Aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők, amelyeket nem szükséges értékelni és jóváhagyni

(1)   Az alábbi aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők az e rendelet szerinti értékelés és jóváhagyás nélkül használhatók élelmiszerekben vagy azok felületén, amennyiben megfelelnek a 4. cikknek:

| a) | a 3. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontjában említett aromakészítmények; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (2) bekezdése d) pontjának i. alpontjában említett aromakészítmények;

| b) | a 3. cikk (2) bekezdése e) pontjának i. alpontjában említett, hőkezeléssel előállított aromák, amelyek teljesítik az V. mellékletben megállapított, a hőkezeléssel előállított aromák gyártására vonatkozó feltételeket, illetve bizonyos anyagoknak a hőkezeléssel előállított aromákban megszabott maximális szintjei; |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (2) bekezdése e) pontjának i. alpontjában említett, hőkezeléssel előállított aromák, amelyek teljesítik az V. mellékletben megállapított, a hőkezeléssel előállított aromák gyártására vonatkozó feltételeket, illetve bizonyos anyagoknak a hőkezeléssel előállított aromákban megszabott maximális szintjei;

| c) | a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának i. alpontjában említett aroma-elővegyületek (aroma-prekurzorok); |
| --- | --- |

c)

a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának i. alpontjában említett aroma-elővegyületek (aroma-prekurzorok);

| d) | az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők. |
| --- | --- |

d)

az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére, amennyiben a Bizottság, a tagállam vagy a Hatóság kételkedik az (1) bekezdésben említett aroma vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevő biztonságosságában, a Hatóság elvégzi az aroma vagy az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevő kockázatértékelését. Az .../2008/EK rendelet (10) 4–6. cikke ekkor értelemszerűen alkalmazandó. Szükség esetén a Bizottság a Hatóság véleményét követően, a 18. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban intézkedéseket fogad el, amelyek célja ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – többek között kiegészítéssel történő – módosítása. Ezeket az intézkedéseket, amennyiben szükséges, a III., IV. és/vagy V. melléklet állapítja meg. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság alkalmazhatja a 21. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást.

III. FEJEZET

AZ ÉLELMISZEREKBEN VAGY AZOK FELÜLETÉN TÖRTÉNŐ HASZNÁLATRA JÓVÁHAGYOTT AROMÁK ÉS ALAPANYAGOK KÖZÖSSÉGI LISTÁJA

9. cikk

Aromák és alapanyagok, amelyeket értékelni kell és jóvá kell hagyni

Ez a fejezet az alábbiakra alkalmazandó:

| a) | aromaanyagok; |
| --- | --- |

a)

aromaanyagok;

| b) | a 3. cikk (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett aromakészítmények; |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett aromakészítmények;

| c) | olyan összetevők hevítésével nyert hőkezeléssel előállított aromák, amelyek részben vagy egészben a 3. cikk (2) bekezdése e) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartoznak, és/vagy amelyek esetében nem teljesülnek az V. mellékletben megállapított, a hőkezeléssel előállított anyagok gyártására vonatkozó feltételek és/vagy az egyes nemkívánatos anyagokra vonatkozó maximális értékek; |
| --- | --- |

c)

olyan összetevők hevítésével nyert hőkezeléssel előállított aromák, amelyek részben vagy egészben a 3. cikk (2) bekezdése e) pontja ii. alpontjának hatálya alá tartoznak, és/vagy amelyek esetében nem teljesülnek az V. mellékletben megállapított, a hőkezeléssel előállított anyagok gyártására vonatkozó feltételek és/vagy az egyes nemkívánatos anyagokra vonatkozó maximális értékek;

| d) | a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának ii. alpontjában említett aroma-elővegyületek (aroma-prekurzorok); |
| --- | --- |

d)

a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának ii. alpontjában említett aroma-elővegyületek (aroma-prekurzorok);

| e) | a 3. cikk (2) bekezdésének h) pontjában említett egyéb aromák; |
| --- | --- |

e)

a 3. cikk (2) bekezdésének h) pontjában említett egyéb aromák;

| f) | a 3. cikk (2) bekezdése j) pontjának ii. alpontjában említett, nem élelmiszer alapanyagok. |
| --- | --- |

f)

a 3. cikk (2) bekezdése j) pontjának ii. alpontjában említett, nem élelmiszer alapanyagok.

10. cikk

Az aromák és alapanyagok közösségi listája

A 9. cikkben említett aromák és alapanyagok közül – adott esetben és az ott meghatározott feltételek mellett – csak a közösségi listán szereplők hozhatók önmagukban forgalomba és használhatók élelmiszerekben vagy azok felületén.

11. cikk

Az aromák és alapanyagok felvétele a közösségi listára

(1)   Az aroma vagy alapanyag az .../2008/EK rendeletben (10) megállapított eljárásnak megfelelően csak akkor kerülhet fel a közösségi listára, ha teljesíti az e rendelet 4. cikkben megállapított feltételeket.

(2)   Az aroma vagy az alapanyag a következők feltüntetésével kerül a közösségi listára:

| a) | a jóváhagyott aroma vagy alapanyag azonosítása; |
| --- | --- |

a)

a jóváhagyott aroma vagy alapanyag azonosítása;

| b) | szükség esetén az aroma használatának feltételei. |
| --- | --- |

b)

szükség esetén az aroma használatának feltételei.

(3)   A közösségi listát az .../2008/EK rendeletben (10) említett eljárással összhangban módosítják.

12. cikk

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó aromák vagy alapanyagok

Az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó aromát vagy alapanyagot csak az 1829/2003/EK rendelet szerinti eljárással összhangban történt engedélyezést követően lehet ezen rendeletnek megfelelően az I. mellékletben foglalt közösségi listára felvenni.

13. cikk

Értelmezéssel kapcsolatos döntések

Szükség esetén a 21. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban eldönthető, hogy:

| a) | egy adott anyag vagy anyagkeverék, alapanyag vagy élelmiszerfajta a 2. cikk (1) bekezdésében felsorolt kategóriákba tartozik-e; |
| --- | --- |

a)

egy adott anyag vagy anyagkeverék, alapanyag vagy élelmiszerfajta a 2. cikk (1) bekezdésében felsorolt kategóriákba tartozik-e;

| b) | az adott anyag a 3. cikk (2) bekezdésének b)–j) pontjában meghatározottak közül melyik speciális kategóriába tartozik; |
| --- | --- |

b)

az adott anyag a 3. cikk (2) bekezdésének b)–j) pontjában meghatározottak közül melyik speciális kategóriába tartozik;

| c) | egy bizonyos termék valamelyik élelmiszer-kategóriába tartozik-e, vagy hogy az I. mellékletben vagy a III. melléklet B. részében említett élelmiszer-e. |
| --- | --- |

c)

egy bizonyos termék valamelyik élelmiszer-kategóriába tartozik-e, vagy hogy az I. mellékletben vagy a III. melléklet B. részében említett élelmiszer-e.

IV. FEJEZET

CÍMKÉZÉS

14. cikk

A nem a végső fogyasztónak történő eladásra szánt aromák címkézése

(1)   A nem a végső fogyasztónak történő értékesítésre szánt aromaanyagokat csak a 15. és 16. cikkben előírt, jól látható, könnyen olvasható és letörölhetetlen címkézéssel lehet értékesíteni. A 15. cikkben foglalt információt a vásárlók számára könnyen érthető nyelven kell feltüntetni.

(2)   Saját területén a forgalmazás szerinti tagállam a Szerződésnek megfelelően előírhatja, hogy a 15. cikkben előírt információkat a Közösségnek a tagállam által kiválasztott egy vagy több hivatalos nyelvén tüntessék fel. Ez nem zárja ki a címkén szereplő információk több nyelven történő feltüntetését.

15. cikk

A nem a végső fogyasztónak történő eladásra szánt aromák általános címkézési követelményei

(1)   Ha a nem a végső fogyasztónak történő értékesítésre szánt aromákat önmagukban vagy egymással és/vagy más élelmiszer-összetevőkkel kombinálva és/vagy a 3. cikk (4) bekezdésével összhangban más anyagok hozzáadásával értékesítik, azok csomagolásán vagy tárolóeszközén az alábbi információkat kell feltüntetni:

| a) | a termék kereskedelmi megnevezése: az „aroma” szó vagy az aroma pontosabb megnevezése vagy leírása; |
| --- | --- |

a)

a termék kereskedelmi megnevezése: az „aroma” szó vagy az aroma pontosabb megnevezése vagy leírása;

| b) | az „élelmiszerben használható” vagy az „élelmiszerekben korlátozottan használható” felirat, vagy a szándékolt élelmiszeripari használat pontosabb leírása; |
| --- | --- |

b)

az „élelmiszerben használható” vagy az „élelmiszerekben korlátozottan használható” felirat, vagy a szándékolt élelmiszeripari használat pontosabb leírása;

| c) | szükség esetén a tárolás és/vagy felhasználás különleges feltételei; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a tárolás és/vagy felhasználás különleges feltételei;

| d) | az árutételt vagy a szállítmányt azonosító jelzés; |
| --- | --- |

d)

az árutételt vagy a szállítmányt azonosító jelzés;

| e) | tömeg szerint csökkenő sorrendben az alábbiak felsorolása:






  i. | az előforduló aromák kategóriái; és |
| --- | --- | --- |

e)

tömeg szerint csökkenő sorrendben az alábbiak felsorolása:

i.

az előforduló aromák kategóriái; és

| ii. | a termékben lévő összes egyéb anyag vagy alapanyag neve, és adott esetben azok E-száma; |
| --- | --- |

ii.

a termékben lévő összes egyéb anyag vagy alapanyag neve, és adott esetben azok E-száma;

| f) | a gyártó, a csomagoló vagy egy értékesítő neve vagy cégneve és címe; |
| --- | --- |

f)

a gyártó, a csomagoló vagy egy értékesítő neve vagy cégneve és címe;

| g) | az élelmiszerekben korlátozott mennyiségben használható valamennyi összetevő vagy összetevőcsoport maximális mennyiségének feltüntetése, és/vagy olyan megfelelő, egyértelmű és könnyen érthető módon közölt információk, amelyek lehetővé teszik a vevő számára e rendelet vagy más vonatkozó közösségi jogszabályok betartását; |
| --- | --- |

g)

az élelmiszerekben korlátozott mennyiségben használható valamennyi összetevő vagy összetevőcsoport maximális mennyiségének feltüntetése, és/vagy olyan megfelelő, egyértelmű és könnyen érthető módon közölt információk, amelyek lehetővé teszik a vevő számára e rendelet vagy más vonatkozó közösségi jogszabályok betartását;

| h) | a nettó mennyiség; |
| --- | --- |

h)

a nettó mennyiség;

| i) | a minimális eltarthatóság vagy a felhasználhatóság lejáratának dátuma; |
| --- | --- |

i)

a minimális eltarthatóság vagy a felhasználhatóság lejáratának dátuma;

| j) | adott esetben az e cikkben említett és az élelmiszerekben lévő összetevők feltüntetésére vonatkozó 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt aromákkal vagy egyéb anyagokkal kapcsolatos információ. |
| --- | --- |

j)

adott esetben az e cikkben említett és az élelmiszerekben lévő összetevők feltüntetésére vonatkozó 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt aromákkal vagy egyéb anyagokkal kapcsolatos információ.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az (1) bekezdés e) és g) pontjában előírt információkat csak a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban kell feltüntetni, amelyeket áruszállításkor vagy az előtt kell átadni, feltéve hogy a „nem kiskereskedelmi forgalmazásra” megjelölés a kérdéses termék csomagolásának vagy tárolóeszközének jól látható részén szerepel.

(3)   Amennyiben az aromákat tartályokban szállítják, az (1) bekezdéstől eltérően valamennyi információt elég pusztán a szállítmányra vonatkozó azon dokumentumokban feltüntetni, amelyeket áruszállításkor kell átadni.

16. cikk

A „természetes” kifejezés használatának különös feltételei

(1)   Ha az aroma 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett kereskedelmi megnevezésében szerepel a „természetes” kifejezés, a (2)–(6) bekezdések rendelkezéseit kell alkalmazni.

(2)   Az aroma megnevezésében csak akkor használható a „természetes” kifejezés, ha az aroma-összetevő csak aromakészítményekből és/vagy természetes aromaanyagokból áll.

(3)   A „természetes aromaanyag(ok)” kifejezés csak olyan aromák esetében használható, amelyekben az aromaanyag-összetevő kizárólag természetes aromaanyagokat tartalmaz.

(4)   A „természetes” kifejezés csak akkor használható az élelmiszerre, élelmiszerkategóriára, illetve növényi vagy állati eredetű aromaforrásra történő hivatkozással együtt, ha az aromaanyag-összetevő legalább 95 %-a tömegszázalékban az említett alapanyagból származik. A más alapanyagból származó, maximum 5 (tömegszázalék) nem másolhatja az említett alapanyag ízét.

A megnevezés a következő: „természetes (élelmiszer(ek) vagy élelmiszerkategória vagy alapanyag(ok))-aroma”.

(5)   A „természetes (élelmiszer(ek) vagy élelmiszerkategória vagy alapanyag(ok))-aroma egyéb természetes aromákkal” megnevezés csak akkor használható, ha az aroma-összetevő részben az említett alapanyagból származik, és annak íze könnyen felismerhető.

(6)   A „természetes aroma” kifejezés csak akkor használható, ha az aroma-összetevő eltérő alapanyagokból származik, és az alapanyagokra való hivatkozás nem tükrözné zamatukat és/vagy ízüket.

17. cikk

A végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt aromák címkézése

(1)   A 2000/13/EK irányelv, az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló, 1989. június 14-i 89/396/EGK tanácsi irányelv (20) és az 1829/2003/EK rendelet sérelme nélkül a végső fogyasztónak történő értékesítésre szánt aromák – önmagukban vagy egymással és/vagy más élelmiszer-összetevőkkel és/vagy más anyagok hozzáadásával – csak akkor hozhatók forgalomba, ha a csomagoláson jól látható, könnyen olvasható és letörölhetetlen formában feltüntetik az „élelmiszerben használható” vagy az „élelmiszerben korlátozottan használható” feliratot vagy a szándékolt élelmiszerként történő felhasználásuk pontosabb leírását.

(2)   Ha a „természetes” kifejezés szerepel az aromának a 15. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett kereskedelmi megnevezésében, a 16. cikket kell alkalmazni.

18. cikk

Egyéb címkézési követelmények

A 14–17. cikk rendelkezéseit a tömegre és a mértékekre, vagy a veszélyes anyagok és készítmények kiszerelésére, osztályozására, csomagolására, címkézésére vagy szállítására vonatkozó részletesebb vagy átfogóbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

V. FEJEZET

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK ÉS VÉGREHAJTÁS

19. cikk

Az élelmiszeripari vállalkozók jelentési kötelezettsége

(1)   Az aromaanyag-előállítója vagy -felhasználója, vagy az ilyen előállító vagy felhasználó képviselője a Bizottság kérésére tájékoztatást ad a Közösségben az élelmiszerekhez adott aromaanyagok 12 hónapos időszakra vonatkozó mennyiségéről, valamint a Közösségen belül meghatározott élelmiszer-kategóriákban történő használatuk szintjéről. Ezeket az információkat a Bizottság a tagállamok számára hozzáférhetővé teszi.

(2)   Adott esetben az e rendelet szerint már jóváhagyott, a Hatóság kockázatértékelésében szereplőktől jelentősen különböző gyártási módszerekkel vagy alapanyagokból készülő aroma tekintetében az aroma előállítója vagy felhasználója annak forgalomba hozatalát megelőzően benyújtja a Bizottságnak az aromának a Hatóság által elvégzendő, a módosított gyártási módszerre vagy jellemzőkre vonatkozó értékéléséhez szükséges adatokat.

(3)   Az aromák és/vagy alapanyagaik előállítói vagy felhasználói haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot minden olyan új tudományos vagy műszaki információról, amely érintheti az aroma és/vagy az alapanyagok biztonsági értékelését.

(4)   Az (1) bekezdés végrehajtásának részletes szabályait a 21. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

20. cikk

Felügyelet és jelentés a tagállamok részéről

(1)   A tagállamok kockázatalapú megközelítést alkalmazva rendszereket hoznak létre a közösségi listán szereplő aromák fogyasztásának és a III. mellékletben felsorolt anyagok fogyasztásának felügyeletére, és megfelelő gyakorisággal jelentést tesznek a Bizottságnak és a Hatóságnak.

(2)   A Hatósággal való konzultációt követően a 21. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően ...-ig (21) kidolgozzák a közösségi listán és a III. mellékletben szereplő aromák fogyasztásával és használatával kapcsolatos információk tagállamok által történő gyűjtésének közös módszertanát.

21. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot az Élelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve a 8. cikk rendelkezéseit.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében említett határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

22. cikk

A II–V. melléklet módosítása

Szükség esetén a Bizottság a Hatóság véleményét követően, a 21. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogad el e rendelet II–V. mellékletére vonatkozóan olyan, a tudományos és technikai fejlődést tükröző módosításokat, amelyek célja ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása.

Rendkívül sürgős esetben a Bizottság alkalmazhatja a 21. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást.

23. cikk

Az összehangolt politikák közösségi finanszírozása

Az e rendelet alapján hozott intézkedések finanszírozásának jogalapja a 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

VI. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

24. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 88/388/EGK irányelv, a 88/389/EGK határozat és a 91/71/EGK irányelv ... (21) kezdődően hatályát veszti.

(2)   A 2232/96/EK rendelet az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett lista alkalmazásának időpontjában hatályát veszti.

(3)   A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

25. cikk

Az aromaanyagok jegyzékének átvétele az aromák és alapanyagok közösségi listájára és átmeneti rendszer

(1)   A közösségi lista létrehozásához az aromaanyagoknak a 2232/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett listája e rendelet elfogadásának időpontjában e rendelet I. mellékletébe kerül át.

(2)   A közösségi lista létrehozásáig a 2232/96/EK rendeletben előírt értékelési programban nem szereplő aromaanyagok értékelésére és jóváhagyására az .../2008/EK rendeletet (10) kell alkalmazni.

Ettől az eljárástól eltérve az .../2008/EK rendelet (10) 5. cikkének (1) bekezdésében és 7. cikkében említett hat hónapos és kilenc hónapos határidő nem alkalmazandó az ilyen értékelésre és jóváhagyásra.

(3)   Bármely, e rendelet nem alapvető fontosságú elemének – többek között kiegészítéssel történő – módosítását célzó megfelelő átmeneti intézkedést a 21. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

26. cikk

Az 1576/89/EGK rendelet módosítása

Az 1576/89/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk (4) bekezdésének m) pontja a következőképpen módosul:






  a) | Az 1a. alpont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Egyéb, az élelmiszerekben és azok felületén használható aromaanyagokról és egyes, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (22) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok, és/vagy egyéb, az aromát adó növények vagy azok részei használhatók kiegészítésként, de a boróka érzékszervi tulajdonságainak, még ha gyengén is, de felismerhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1. cikk (4) bekezdésének m) pontja a következőképpen módosul:

a)

Az 1a. alpont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Egyéb, az élelmiszerekben és azok felületén használható aromaanyagokról és egyes, ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (22) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok, és/vagy egyéb, az aromát adó növények vagy azok részei használhatók kiegészítésként, de a boróka érzékszervi tulajdonságainak, még ha gyengén is, de felismerhetőnek kell lenniük;

| b) | A 2a. alpont helyébe a következő szöveg lép:
  „Egy italt »gin«-nek lehet nevezni, ha azt érzékszervileg megfelelő minőségű, mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagokkal és/vagy ugyanannak a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítményekkel történő ízesítésével állítják elő úgy, hogy az ízében a borókaíz domináljon;” |
| --- | --- |

b)

A 2a. alpont helyébe a következő szöveg lép:

„Egy italt »gin«-nek lehet nevezni, ha azt érzékszervileg megfelelő minőségű, mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagokkal és/vagy ugyanannak a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítményekkel történő ízesítésével állítják elő úgy, hogy az ízében a borókaíz domináljon;”

| c) | A 2b. alpont első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ital »desztillált gin«-nek nevezhető akkor, ha kizárólag érzékszervileg megfelelő minőségű, eredetileg legalább 96 % (V/V) alkoholtartalmú mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak borókabogyó és más természetes növényi anyagok hozzáadásával a hagyományosan gin előállítására használt rendszerben végzett újradesztillálásával nyerik, amennyiben az ital ízében a boróka dominál. A »desztillált gin« elnevezést lehet használni abban az esetben is, ha az így készített desztillátumot ugyanolyan összetételű, tisztaságú és alkoholtartalmú mezőgazdasági eredetű etil-alkohollal keverik. A desztillált gin ízesítéséhez az a) pontban egyaránt meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények használhatók. A London gin a desztillált gin egyik fajtája.” |
| --- | --- |

c)

A 2b. alpont első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az ital »desztillált gin«-nek nevezhető akkor, ha kizárólag érzékszervileg megfelelő minőségű, eredetileg legalább 96 % (V/V) alkoholtartalmú mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak borókabogyó és más természetes növényi anyagok hozzáadásával a hagyományosan gin előállítására használt rendszerben végzett újradesztillálásával nyerik, amennyiben az ital ízében a boróka dominál. A »desztillált gin« elnevezést lehet használni abban az esetben is, ha az így készített desztillátumot ugyanolyan összetételű, tisztaságú és alkoholtartalmú mezőgazdasági eredetű etil-alkohollal keverik. A desztillált gin ízesítéséhez az a) pontban egyaránt meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények használhatók. A London gin a desztillált gin egyik fajtája.”

| (2) | Az 1. cikk (4) bekezdése n) pontjának 1. alpontjában a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyéb aromaanyagok és/vagy ugyanannak a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítmények használhatók kiegészítésként, de a kömény ízének dominánsnak kell maradnia.” |
| --- | --- |

(2)

Az 1. cikk (4) bekezdése n) pontjának 1. alpontjában a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyéb aromaanyagok és/vagy ugyanannak a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítmények használhatók kiegészítésként, de a kömény ízének dominánsnak kell maradnia.”

| (3) | Az 1. cikk (4) bekezdésének p) pontjában az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Elsődlegesen keserű ízű szeszes italok, amelyeket mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagokkal és/vagy az ugyanannak a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítményekkel történő ízesítésével állítanak elő.” |
| --- | --- |

(3)

Az 1. cikk (4) bekezdésének p) pontjában az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Elsődlegesen keserű ízű szeszes italok, amelyeket mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagokkal és/vagy az ugyanannak a rendeletnek a 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott aromakészítményekkel történő ízesítésével állítanak elő.”

| (4) | Az 1. cikk (4) bekezdése u) pontja első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az a szeszes ital, amelyet szegfűszeg-és/vagy fahéjaromával ízesített mezőgazdasági eredetű etilalkoholból a következő eljárások valamelyikével állítanak elő: alkohol macerálása és/vagy desztillációja, újradesztillációja a fent meghatározott növények részeinek jelenléte mellett, a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott szegfűszeg- vagy fahéj-aromaanyagok hozzáadása vagy e módszerek kombinációja.” |
| --- | --- |

(4)

Az 1. cikk (4) bekezdése u) pontja első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az a szeszes ital, amelyet szegfűszeg-és/vagy fahéjaromával ízesített mezőgazdasági eredetű etilalkoholból a következő eljárások valamelyikével állítanak elő: alkohol macerálása és/vagy desztillációja, újradesztillációja a fent meghatározott növények részeinek jelenléte mellett, a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott szegfűszeg- vagy fahéj-aromaanyagok hozzáadása vagy e módszerek kombinációja.”

| (5) | A 4. cikk (5) bekezdésében az első és a második bekezdés helyébe – az a) és b) pontban szereplő listák kivételével – a következő szöveg lép:
  „Csak a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott szeszes italok készítése során, az 1. cikk (4) bekezdésének m), n) és p) albekezdéseiben meghatározott italok kivételével. Mindazonáltal a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok használata engedélyezett, a következőkben felsorolt likőrök kivételével.” |
| --- | --- |

(5)

A 4. cikk (5) bekezdésében az első és a második bekezdés helyébe – az a) és b) pontban szereplő listák kivételével – a következő szöveg lép:

„Csak a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott szeszes italok készítése során, az 1. cikk (4) bekezdésének m), n) és p) albekezdéseiben meghatározott italok kivételével. Mindazonáltal a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott aromaanyagok használata engedélyezett, a következőkben felsorolt likőrök kivételével.”

27. cikk

Az 1601/91/EGK rendelet módosítása

A 2. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

| (1) | Az a) pontban a harmadik francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „– | az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (24) 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

Az a) pontban a harmadik francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK rendelet (24) 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy

| (2) | A b) pontban a második francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy”; |
| --- | --- | --- |

(2)

A b) pontban a második francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy”;

| (3) | A c) pontban a második francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy”. |
| --- | --- | --- |

(3)

A c) pontban a második francia bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

a .../2008/EK rendelet (23) 3. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott aromaanyagok és/vagy aromakészítmények, és/vagy”.

28. cikk

A 2232/96/EK rendelet módosítása

A 2232/96/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Legkésőbb 2008. december 31-ig megalkotják az aromaanyagoknak a 2. cikk (2) bekezdésében említett listáját, a 7. cikkben meghatározott eljárással összhangban.”.

29. cikk

A 2000/13/EK irányelv módosítása

A 2000/13/EK irányelv III. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„III. MELLÉKLET

AZ AROMÁK JELÖLÉSE AZ ÖSSZETEVŐK LISTÁJÁN

| (1) | A (2) bekezdés sérelme nélkül az aromaanyagokat a következőképpen jelölik:






  — | »aromák« vagy az aroma pontosabb megjelölése vagy leírása, ha az aromaanyag-összetevő az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 3. cikke (2) bekezdésének b), c, d), e), f), g) és h) pontjában meghatározott aromákat tartalmaz; |
| --- | --- | --- |

(1)

A (2) bekezdés sérelme nélkül az aromaanyagokat a következőképpen jelölik:

—

»aromák« vagy az aroma pontosabb megjelölése vagy leírása, ha az aromaanyag-összetevő az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet, az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK rendelet és a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, ...-i .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 3. cikke (2) bekezdésének b), c, d), e), f), g) és h) pontjában meghatározott aromákat tartalmaz;

| — | »füstaroma (füstaromák)«, ha az aroma-összetevő a .../2008/EK rendelet (25) 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott aromákat tartalmaz, és füstös ízt kölcsönöz az élelmiszernek. |
| --- | --- |

—

»füstaroma (füstaromák)«, ha az aroma-összetevő a .../2008/EK rendelet (25) 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott aromákat tartalmaz, és füstös ízt kölcsönöz az élelmiszernek.

| (2) | A »természetes« kifejezés aromák leírásában történő használatának összhangban kell állnia a .../2008/EK rendelet (25) 16. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A »természetes« kifejezés aromák leírásában történő használatának összhangban kell állnia a .../2008/EK rendelet (25) 16. cikkével.

30. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet ...-tól (21) kell alkalmazni.

21

A 10., 26. és 27. cikket a közösségi lista alkalmazásának időpontjától kell alkalmazni.

A 22. cikket e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. Az ... (21) belül jogszerűen forgalomba hozott vagy felcímkézett azon élelmiszerek, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek, a minimum eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontjáig hozhatók forgalomba.

21

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 168., 2007.7.20., 34. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. július 10-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2008. március 10-i közös álláspontja, az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács ...-i határozata.

2

(3)  HL L 184., 1988.7.15., 61. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 184., 1988.7.15., 67. o.

4

(5)  HL L 42., 1991.2.15., 25. o.

5

(6)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Helyesbítve: (HL L 191., 2004.5.28., 1. o.). Az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

7

(8)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.

8

(9)  HL L 299., 1996.11.23., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

9

(10)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.

10

(11)  HL L 309., 2003.11.26., 1. o.

11

(12)  Lásd e Hivatalos Lap 10 oldalát.

12

(13)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o. Az 1981/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 99. o.) módosított rendelet.

13

(14)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2007/68/EK bizottsági irányelvvel (HL L 310., 2007.11.28., 11. o.) módosított irányelv.

14

(15)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

16

(17)  HL L 160., 1989.6.12., 1. o. A 2005-ös csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

17

(18)  HL L 149., 1991.6.14., 1. o. A legutóbb a 2005-ös csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

18

(19)  Lásd e Hivatalos Lap 10 oldalát.

19

(20)  HL L 186., 1989.6.30., 21. o. A legutóbb a 92/11/EGK irányelvvel (HL L 65., 1992.3.11., 32. o.) módosított rendelet.

20

(21)  Az e rendelet hatálybalépését követő két éven belül.

21

(22)  HL L ...”.

22

(23)  E rendelet.

23

(24)  HL L ...”.

24

(25)  HL L ...”.

25

---

I. MELLÉKLET

AZ ÉLELMISZEREKBEN ÉS AZOK FELÜLETÉN TÖRTÉNŐ HASZNÁLATRA JÓVÁHAGYOTT AROMÁK ÉS ALAPANYAGOK KÖZÖSSÉGI LISTÁJA

---

II. MELLÉKLET

A HAGYOMÁNYOS ÉLELMISZER-FELDOLGOZÁSI ELJÁRÁSOK JEGYZÉKE

| Darabolás | Bevonás |
| --- | --- |
| Hevítés, főzés, sütés, olajban sütés (240 °C-ig, légköri nyomáson) és főzés magas nyomás alatt (120 °C-ig) | Hűtés |
| Vágás | Lepárlás/rektifikálás |
| Szárítás | Emulgeálás |
| Bepárlás | Kivonás, beleértve a 88/344/EGK irányelv szerinti oldószeres kivonást |
| Erjesztés | Szűrés |
| Hántolás | |
| Forrázás | Macerálás |
| Mikrobiológiai folyamatok | Keverés |
| Hámozás | Átcsepegtetés/Perkolálás |
| Préselés | Hűtés/Fagyasztás |
| Pörkölés/Grillezés | Facsarás |
| Áztatás | |

Darabolás

Bevonás

Hevítés, főzés, sütés, olajban sütés (240 °C-ig, légköri nyomáson) és főzés magas nyomás alatt (120 °C-ig)

Hűtés

Vágás

Lepárlás/rektifikálás

Szárítás

Emulgeálás

Bepárlás

Kivonás, beleértve a 88/344/EGK irányelv szerinti oldószeres kivonást

Erjesztés

Szűrés

Hántolás

Forrázás

Macerálás

Mikrobiológiai folyamatok

Keverés

Hámozás

Átcsepegtetés/Perkolálás

Préselés

Hűtés/Fagyasztás

Pörkölés/Grillezés

Facsarás

Áztatás

---

III. MELLÉKLET

EGYES ANYAGOK JELENLÉTE

A. RÉSZ:   Élelmiszerhez nem adható anyagok, mint olyanok

| | Agaricin |
| --- | --- |

Agaricin

| | Aloin |
| --- | --- |

Aloin

| | Kapszaicin |
| --- | --- |

Kapszaicin

| | 1,2-benzopiron, kumarin |
| --- | --- |

1,2-benzopiron, kumarin

| | Hipericin |
| --- | --- |

Hipericin

| | Béta-azaron |
| --- | --- |

Béta-azaron

| | 1-allil-4-metoxi-benzol, esztragol |
| --- | --- |

1-allil-4-metoxi-benzol, esztragol

| | Ciánhidrogén |
| --- | --- |

Ciánhidrogén

| | Mentofurán |
| --- | --- |

Mentofurán

| | 4-allil-1,2-dimetoxi-benzol, metil-eugenol |
| --- | --- |

4-allil-1,2-dimetoxi-benzol, metil-eugenol

| | Pulegon |
| --- | --- |

Pulegon

| | Kvasszin |
| --- | --- |

Kvasszin

| | 1-allil-3,4-metilén-dioxi-benzol, szafrol |
| --- | --- |

1-allil-3,4-metilén-dioxi-benzol, szafrol

| | Teukrin A |
| --- | --- |

Teukrin A

| | Tujon (alfa és béta) |
| --- | --- |

Tujon (alfa és béta)

B. RÉSZ:   Az aromákban és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkben természetes tartalomként jelen lévő bizonyos anyagok maximális értéke bizonyos fogyasztásra kész összetett élelmiszerekben, amelyekhez aromákat és/vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőket adtak.

Ezeket a maximális értékeket nem kell alkalmazni azokra az egyazon helyszínen elkészített és elfogyasztott összetett élelmiszerekre, amelyek ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőként hozzáadott aromákat nem, hanem kizárólag fűszernövényeket és fűszereket tartalmaznak.

| Az anyag neve | Összetett élelmiszer, amelyben az anyag jelenléte korlátozott | Maximális szint
  mg/kg |
| --- | --- | --- |
| Béta-azaron | Alkoholtartalmú italok | 1,0 |
| 1-allil-4-metoxi-benzol esztragol | Tejtermékek | 50 |
| Feldolgozott gyümölcsök, zöldségek (beleértve a gombákat, gyökereket, gumókat és hüvelyeseket), diófélék és magvak | 50 |
| Halból készült termékek | 50 |
| Alkoholmentes italok | 10 |
| Ciánhidrogén | Nugát, marcipán, ezek helyettesítői vagy hasonló termékek | 50 |
| Csonthéjasgyümölcs-konzervek | 5 |
| Alkoholtartalmú italok | 35 |
| Mentofurán | Mentát/borsmentát tartalmazó édesség, kivéve a lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édességeket | 500 |
| A lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édesség | 3 000 |
| Rágógumi | 1 000 |
| Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholtartalmú italok | 200 |
| 4-allil-1,2-dimetoxi-benzol, metil-eugenol | Tejtermékek | 20 |
| Húskészítmények és hústermékek, beleértve a baromfit és a vadhúst is | 15 |
| Halkészítmények és halból készült termékek | 10 |
| Levesek és mártások | 60 |
| Azonnal fogyasztható sós ételek | 20 |
| Alkoholmentes italok | 1 |
| Pulegon | Mentát/borsmentát tartalmazó édesség, kivéve a lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édességeket | 250 |
| A lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édesség | 2 000 |
| Rágógumi | 350 |
| Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholmentes italok | 20 |
| Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholtartalmú italok | 100 |
| Kvasszin | Alkoholmentes italok | 0,5 |
| Pékáru | 1 |
| Alkoholtartalmú italok | 1,5 |
| 1-allil-3,4-metilén-dioxi-benzol, szafrol | Húskészítmények és hústermékek, beleértve a baromfit és a vadhúst is | 15 |
| Halkészítmények és halból készült termékek | 15 |
| Levesek és mártások | 25 |
| Alkoholmentes italok | 1 |
| Teukrin A | Keserű ízű szeszes italok vagy bitter (1) | 5 |
| Keserű ízű likőr (2) | 5 |
| Egyéb alkoholtartalmú italok | 2 |
| Tujon (alfa és béta) | Alkoholtartalmú italok, az ürömfajokból előállítottak kivételével | 10 |
| Ürömfajokból előállított alkoholtartalmú italok | 35 |
| Ürömfajokból előállított alkoholmentes italok | 0,5 |
| Kumarin | Hagyományos és/vagy szezonális pékáruk, amelyeknek címkéjén szerepel a fahéj | 50 |
| Reggelizőpelyhek, a müzlit is ideértve | 20 |
| Finom pékáruk, azon hagyományos és/vagy szezonális pékáruk kivételével, amelyeknek címkéjén szerepel a fahéjra történő hivatkozás | 15 |
| Desszertek | 5 |

Az anyag neve

Összetett élelmiszer, amelyben az anyag jelenléte korlátozott

Maximális szint

mg/kg

Béta-azaron

Alkoholtartalmú italok

1,0

1-allil-4-metoxi-benzol esztragol

Tejtermékek

50

Feldolgozott gyümölcsök, zöldségek (beleértve a gombákat, gyökereket, gumókat és hüvelyeseket), diófélék és magvak

50

Halból készült termékek

50

Alkoholmentes italok

10

Ciánhidrogén

Nugát, marcipán, ezek helyettesítői vagy hasonló termékek

50

Csonthéjasgyümölcs-konzervek

5

Alkoholtartalmú italok

35

Mentofurán

Mentát/borsmentát tartalmazó édesség, kivéve a lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édességeket

500

A lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édesség

3 000

Rágógumi

1 000

Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholtartalmú italok

200

4-allil-1,2-dimetoxi-benzol, metil-eugenol

Tejtermékek

20

Húskészítmények és hústermékek, beleértve a baromfit és a vadhúst is

15

Halkészítmények és halból készült termékek

10

Levesek és mártások

60

Azonnal fogyasztható sós ételek

20

Alkoholmentes italok

1

Pulegon

Mentát/borsmentát tartalmazó édesség, kivéve a lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édességeket

250

A lehelet frissítésére szolgáló kisméretű édesség

2 000

Rágógumi

350

Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholmentes italok

20

Mentát/borsmentát tartalmazó alkoholtartalmú italok

100

Kvasszin

Alkoholmentes italok

0,5

Pékáru

1

Alkoholtartalmú italok

1,5

1-allil-3,4-metilén-dioxi-benzol, szafrol

Húskészítmények és hústermékek, beleértve a baromfit és a vadhúst is

15

Halkészítmények és halból készült termékek

15

Levesek és mártások

25

Alkoholmentes italok

1

Teukrin A

Keserű ízű szeszes italok vagy bitter (1)

5

Keserű ízű likőr (2)

5

Egyéb alkoholtartalmú italok

2

Tujon (alfa és béta)

Alkoholtartalmú italok, az ürömfajokból előállítottak kivételével

10

Ürömfajokból előállított alkoholtartalmú italok

35

Ürömfajokból előállított alkoholmentes italok

0,5

Kumarin

Hagyományos és/vagy szezonális pékáruk, amelyeknek címkéjén szerepel a fahéj

50

Reggelizőpelyhek, a müzlit is ideértve

20

Finom pékáruk, azon hagyományos és/vagy szezonális pékáruk kivételével, amelyeknek címkéjén szerepel a fahéjra történő hivatkozás

15

Desszertek

5

---

(1)  Az 1576/89/EGK tanácsi rendelet 1. cikk (4) bekezdése p) pontja szerint.

(2)  Az 1576/89/EGK tanácsi rendelet 1. cikk (4) bekezdése r) pontja szerint.

---

IV. MELLÉKLET

AZON ALAPANYAGOK LISTÁJA, AMELYEK HASZNÁLATA KORLÁTOZOTT AZ AROMÁK ÉS AZ ÍZESÍTŐ TULAJDONSÁGOKKAL RENDELKEZŐ ÉLELMISZER-ÖSSZETEVŐK ELŐÁLLÍTÁSÁBAN

A. RÉSZ:   Az aromák és az ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők előállításában nem használható alapanyagok

| Alapanyag |
| --- |
| Latin név | Közismert név |
| Az acorus calamus L. tetraploid formája | A kálmos tetraploid formája |

Alapanyag

Latin név

Közismert név

Az acorus calamus L. tetraploid formája

A kálmos tetraploid formája

B. RÉSZ:   A bizonyos alapanyagokból előállított aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használatának feltételei

| Alapanyag | Használati feltételek |
| --- | --- |
| Latin név | Közismert név |
| Quassia amara L. és Picrasma excelsa (Sw) | Kvasszia | Az alapanyagból előállított aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak italok és pékáru előállításához használhatók |
| Laricifomes officinales (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz vagy Fomes officinalis | Fehér agaricin gomba | Az alapanyagból előállított aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak alkoholtartalmú italok előállításához használhatók |
| Hypericum perforatum L. | Orbáncfű |
| Teucrium chamaedrys L. | Sarlós gamandor |

Alapanyag

Használati feltételek

Latin név

Közismert név

Quassia amara L. és Picrasma excelsa (Sw)

Kvasszia

Az alapanyagból előállított aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak italok és pékáru előállításához használhatók

Laricifomes officinales (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz vagy Fomes officinalis

Fehér agaricin gomba

Az alapanyagból előállított aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők csak alkoholtartalmú italok előállításához használhatók

Hypericum perforatum L.

Orbáncfű

Teucrium chamaedrys L.

Sarlós gamandor

---

V. MELLÉKLET

A HŐKEZELÉSSEL ELŐÁLLÍTOTT AROMÁK GYÁRTÁSI FELTÉTELEI ÉS A HŐKEZELÉSSEL ELŐÁLLÍTOTT AROMÁK BIZONYOS ANYAGAINAK MAXIMÁLIS ÉRTÉKE

A. RÉSZ:   Gyártási feltételek:

| a) | A feldolgozás során a termékek hőfoka nem haladhatja meg a 180 °C-ot. |
| --- | --- |

a)

A feldolgozás során a termékek hőfoka nem haladhatja meg a 180 °C-ot.

| b) | A hőkezelés időtartama 180 °C-on nem haladhatja meg a 15 percet, illetve alacsonyabb hőfokon az ennek megfelelően hosszabb időtartamot: a hőfok csökkenésekor 10 °C-onként kell kétszeresére emelni a melegítés idejét, a maximális idő 12 óra. |
| --- | --- |

b)

A hőkezelés időtartama 180 °C-on nem haladhatja meg a 15 percet, illetve alacsonyabb hőfokon az ennek megfelelően hosszabb időtartamot: a hőfok csökkenésekor 10 °C-onként kell kétszeresére emelni a melegítés idejét, a maximális idő 12 óra.

| c) | A feldolgozás során a pH-érték nem haladhatja meg a 8,0 értéket. |
| --- | --- |

c)

A feldolgozás során a pH-érték nem haladhatja meg a 8,0 értéket.

B. RÉSZ:   Egyes anyagok maximális értéke

| Anyag | Maximális érték
  μg/kg |
| --- | --- |
| 2-amino-3,4,8-trimetil-imidazo-(4,5-f)-quinoxalin (4,8-DiMeIQx) | 50 |
| 2-amino-1-metil-6-fenil-imidazol-(4,5-b)piridin (PhIP) | 50 |

Anyag

Maximális érték

μg/kg

2-amino-3,4,8-trimetil-imidazo-(4,5-f)-quinoxalin (4,8-DiMeIQx)

50

2-amino-1-metil-6-fenil-imidazol-(4,5-b)piridin (PhIP)

50

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2006. július 28-án fogadta el az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről szóló javaslatát (1). A javaslat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikkén alapul.

Az Európai Parlament az első olvasat során kialakított véleményét 2007. július 10-én fogadta el (2).

Az Európai Parlament első olvasat során kialakított véleményét követően a Bizottság 2007. október 24-én benyújtotta módosított javaslatát (3).

A Tanács 2008. március 10-én, a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően, elfogadta közös álláspontját.

Munkája során a Tanács az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2007. április 25-én elfogadott véleményét is figyelembe vette (4).

II.   A JAVASOLT RENDELET CÉLJA

A javasolt rendelet – az élelmiszeripari adalékanyagokról szóló közösségi szabályok megújítását célzó négy javaslat egyikeként – az élelmiszerekben használt aromák és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről szóló közösségi szabályok aktualizálását célozza, figyelembe véve ennek a területnek a technológiai és tudományos fejleményeit (5), valamint az Európai Közösség élelmiszerekre, különösen az élelmiszerbiztonságra vonatkozó jogszabályai (6) tekintetében bekövetkezett fejleményeket.

A javasolt rendelet rendelkezik a használatra engedélyezett aromák és alapanyagok közösségi listájának létrehozásáról, valamint az aromák címkézésére vonatkozó szabályokról.

A javasolt rendelet célja a belső piac megfelelő működésének – többek között az élelmiszerkereskedelem tisztességes gyakorlatának – biztosítása, valamint az emberi egészség, a fogyasztói érdekek és a környezet magas szintű védelme.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE (7)

1.   Bevezető megjegyzések

A közös álláspont a bizottsági javaslat Tanács általi vizsgálatának eredményét tükrözi. A Tanács több ponton módosította a szöveget; egyes módosítások a Parlament által javasolt módosításokra épülnek. A Tanács – saját kezdeményezésére – az Európai Parlament egyes módosításait a három ágazati javaslat mindegyikébe beépítette, azok rendelkezéseinek összehangolása céljából. A Tanács részéről bevezetett módosítások a következőképpen foglalhatók össze:

–   Egyetlen jogalap előnyben részesítése: A Szerződés 95. cikke

A kialakult joggyakorlatnak megfelelően (8) egy jogi aktus jogalapjának megválasztásakor a jogi aktus célját és tartalmát kell irányadónak tekinteni. Amennyiben valamely közösségi intézkedés vizsgálata azzal a megállapítással zárul, hogy annak kettős célja van vagy két összetevőből áll, és ezek egyike fő vagy elsődleges célként vagy összetevőként határozható meg, míg a másik csupán járulékos, a jogi aktusnak egyetlen jogalapra kell épülnie, nevezetesen a fő vagy elsődleges cél vagy összetevő által megkövetelt jogalapra (9). Jelen esetben a Tanács úgy vélte, hogy a javaslat mezőgazdasági vonatkozásai csupán járulékosak, míg a belső piaccal kapcsolatos célkitűzés a fő vagy elsődleges cél vagy összetevő, és ennek megfelelően úgy határozott, hogy a Bíróság esetjogával összhangban a 95. cikket tartja meg egyedüli jogalapként.

–   A fogyasztók félrevezetése (az 1. módosítás második részének megfelelően)

A Tanács a (7) preambulumbekezdést olyan elemekkel egészítette ki, amelyek a fogyasztók félrevezetésének fogalmát pontosítják.

–   Környezetvédelem

A Tanács úgy vélte, hogy az aromák engedélyezése során – a tudományos adatokon kívül – egyéb lényeges tényezőket, például a környezet védelmét is figyelembe kell venni. A Tanács ezért a javasolt rendelet célkitűzései között a környezetvédelmet is megemlíti.

–   A hatály és a fogalommeghatározások pontosítása (a 8. módosításnak megfelelően)

A Tanács úgy pontosított, hogy a füstaromákat nem zárja ki teljesen a javasolt rendelet hatályából. Két rendelet kiegészítő alkalmazásának megoldását választotta, azaz ezt a rendeletet a füstaromákra vonatkozó 2065/2003/EK rendelet (10) különös szabályainak hiányában kellene alkalmazni.

Emellett világossá tette, hogy a rendelet nem lenne alkalmazandó a fűszer- és/vagy fűszernövény-keverékekre, teakeverékekre és gyümölcs- illetve gyógynövénytea-keverékekre, amennyiben nem élelmiszer-összetevőként használják őket (a 45. módosításnak megfelelően).

A 2. cikk (2) bekezdésének pontosítása a (6) preambulumbekezdésben szerepel.

A Tanács külön figyelmet fordított a fogalommeghatározások pontosságára és arra, hogy ezek összhangban legyenek más közösségi jogszabályokkal. A pontosításokra a 12. és a 14. módosításnak megfelelően került sor. A 13. módosításban található, „máshol nem szereplő aromaanyagok” kifejezés jelentése megegyezik a Bizottság által alkalmazott „egyéb aromaanyagok” megfogalmazással, mindkét esetben olyan aromaanyagról van szó, amely nem szerepel a 3. cikk b)–g) pontja alatti meghatározásokban. A Tanács az utóbbi kifejezést részesíti előnyben, ami világosabb a 3. cikkel összefüggésben.

–   Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás bevezetése (a 24., 33., 34. és 35. módosításnak megfelelően)

A Tanács a javaslatot hozzáigazította a komitológiai eljárás új szabályaihoz, melyek értelmében a rendeletet kiegészítő intézkedések elfogadásához az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni.

A Tanács sürgősségi eljárást is bevezetett, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára, hogy rendkívüli sürgősség esetén módosítsa a jóváhagyást nem igénylő aromák és ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők használatára vonatkozó korlátozásokat, valamint szükség szerint módosítsa a II–V. mellékletet.

–   Értelmezéssel kapcsolatos döntések

A Tanács az értelmezéssel kapcsolatos döntésekre vonatkozó valamennyi rendelkezést egyetlen új cikkben vonta össze, és mivel azok nem a rendelet kiegészítésére irányulnak, az ellenőrzés nélkül történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá vonta őket.

–   Az előírásoknak nem megfelelő aromák vagy ilyen aromákat tartalmazó élelmiszerek forgalomba hozatalát tiltó rendelkezés

Az egyértelműség, a jogbiztonság és a piac megfelelő működése érdekében a Tanács az előírásoknak nem megfelelő aromák és/vagy ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalát tiltó cikket illesztett a javaslatba. Ez összhangban áll az élelmiszer-adalékanyagokról és az élelmiszeripari enzimekről szóló javaslatokkal.

–   A „természetes aromaanyag(ok)” kifejezés használata

A fogyasztói érdekek védelme érdekében a Tanács egyetértett azzal, hogy a „természetes” kifejezés csak akkor használható élelmiszerre, élelmiszer-kategóriára, illetve növényi vagy állati eredetű aromaforrásra történő hivatkozással, ha az legalább 95 tömegszázalékban az említett alapanyagból származik (a 29. módosításnak megfelelően).

Mindazonáltal a Tanács hozzátette, hogy a más alapanyagból származó, 5 tömegszázalék aroma-összetevő nem másolhatja az említett alapanyag ízét.

–   A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló,
  2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) hatálya alá tartozó aromák engedélyezése (a 41. és 42. módosításnak megfelelően)

A Tanács egyetért azzal, hogy bármilyen anyag esetében a két engedélyezési eljárás (az aromaként történő felhasználásra, illetve a géntechnológiai módosításokra vonatkozó engedélyezés) egyidejűleg végezhető, ami megfelel a fenti módosításoknak. A Tanács ezt az elvet néhány szövegezési változtatástól tette függővé annak érdekében, hogy a rendelkezés összhangban álljon az 1829/2003/EK rendelettel.

–   Címkézés

A Tanács a címkézésre vonatkozó rendelkezéseket egyszerűsítette, tiszteletben tartva a „vállalatok közötti” címkézésre és a végső fogyasztóknak történő értékesítésre szánt termékek címkézésére vonatkozó követelmények közötti különbségtételt. Habár a Tanács a címkézésre vonatkozó fejezet szerkesztésekor eltért az Európai Parlament javaslatától, a tartalmát meghatározó elvek azonosak és összhangban állnak az 5., 29. és 30. módosítással.

–   A már forgalomba hozott termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések (a 39. módosításnak megfelelően)

A Tanács a javasolt rendelet hatálybalépésétől számított kétéves átmeneti időszakot írt elő. Az ez alatt a két év alatt jogszerűen forgalomba hozott vagy címkézett élelmiszerek a minimum eltarthatóság vagy a felhasználhatóság időpontjáig forgalmazhatók.

A Bizottság elfogadta a Tanács által elfogadott közös álláspontot.

2.   Az Európai Parlament módosításai

A 2007. július 10-i plenáris szavazás során az Európai Parlament a javaslatra vonatkozóan 43. módosítást fogadott el. A Tanács a közös álláspontba – teljes egészében vagy részben – 27. módosítást épített be.

A közös álláspontba beépített módosítások

A fenti 1. részben említett módosításokon felül a közös álláspont – teljes egészében vagy részben – tartalmaz más, az Európai Parlament első olvasata során hozott, a szöveg javítását vagy pontosítását célzó módosításokat is, nevezetesen a 4., 6., 7., 9., 12., 14., 31., 36., 41. és 42. módosításokat.

Elvetett módosítások (12)

A Tanácsnak nem állt módjában az összes módosítás elfogadása, egyes esetekben azért, mert úgy ítélte meg, hogy nem segítenék elő a fogalmazás pontosságát (lásd a 13. és a 37. módosítást), egyébként pedig az alábbiakban ismertetett konkrét okok miatt:

–   Az elővigyázatosság elve (2., 17. módosítás – (13) preambulumbekezdés és a 4. cikk a) pontja)

Az elővigyázatosság elve az általános élelmiszerjog egyik általános alapelve (13). Következésképp vonatkozik a javasolt rendeletre, és nem szükséges rá külön hivatkozni. Ezenkívül a kockázatelemzés keretében az elővigyázatosság elvét kizárólag a kockázatkezelés összefüggésében lehet figyelembe venni, a kockázatértékelés szakaszában viszont nem, amint azt az Európai Parlament felvetette.

–   A „megfelelő fizikai eljárás” meghatározása (15. módosítás – a 3. cikk (2) bekezdésének k) pontja)

A II. mellékletben felsorolt hagyományos élelmiszer-feldolgozási eljárások nem összekeverendők a 3. cikk (2) bekezdésének k) pontjában meghatározott „megfelelő fizikai eljárás”-sal.

–   Az „aromaanyag” meghatározása (49. módosítás – a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja)

A Tanács a (14) preambulumbekezdésben jelezte, hogy az aromaanyag mely folyamatokkal állítható elő. A módosítás korlátozná az alkalmazható módszereket.

–   Az ellenőrzés nélkül történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozó döntések (11., 16., 23. és 32. módosítás – a 13. cikk a) és b) pontja, a 6. cikk (3) bekezdése, a 20. cikk (2) bekezdése)

Arra vonatkozó döntések, hogy egy adott anyag a rendelet hatálya alá tartozik-e (11. módosítás); a IIIB. melléklet ellenőrzésének végrehajtási módozataira vonatkozó szabályok (23. módosítás) és az aromák fogyasztásának és felhasználásának nyomon követésére vonatkozó közös módszerek (32. módosítás) értelmező jellegűek, nem egészítenék ki a rendeletet. Ennélfogva az ilyen döntések nem tartoznak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá.

–   Géntechnológiával módosított szervezetek címkézése (27., 28. és 38. módosítás – a 15. cikk (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja és g) pontja, a 29. cikk új, (2a) bekezdése)

Amint azt a (24) preambulumbekezdés is említi, az aromákra továbbra is vonatkoznak az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14), valamint a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott címkézési előírások. A Tanács ragaszkodott hozzá, hogy megmaradjon az összhang a géntechnológiával módosított szervezetekről szóló rendelet, a 2000/13/EK irányelv (címkézési irányelv) és e rendelet között. Ennélfogva a 27. és a 38. módosítást nem fogadta el, mivel azokról az 1829/2003/EK rendelet már rendelkezik. A 28. módosításra nincs szükség, mert a közös álláspont 15. cikke (1) bekezdésének g) pontjában szereplő kifejezésbe, „más vonatkozó közösségi jogszabályok”-ba a fent említett rendelet is beletartozik.

Az általános hatálynak a 52. módosítás szerint javasolt meghatározása nem a javasolt rendelet, hanem az 1829/2003/EK rendelet részét kell, hogy képezze.

–   Felhasználási feltételek (19. és 20. módosítás – a 4. cikk (új, ba. pontja) és a 4. cikk (új, bb. pontja)

A Tanács nem vette fel az aromák felhasználásának általános feltételei közé a fogyasztók javára, illetve a technológiai szükségességre történő hivatkozást, mert végrehajtásuk esetleges szubjektív értelmezések miatt nem lett volna lehetséges. Az aromák meghatározásában már amúgy is szó esik erről a két vonatkozásról, mégpedig, hogy azokat illat és/vagy íz kialakítása céljából adják az élelmiszerhez.

–   Címkézés

Habár a Tanács a címkézésre vonatkozó fejezet szerkesztésekor eltért az Európai Parlament javaslatától, a tartalmát meghatározó elvek összhangban állnak a 14–18. cikkhez kapcsolódó néhány módosítással. Nem állt azonban módjában elfogadni a Tanácsnak a géntechnológiával módosított szervezetek címkézésével kapcsolatos, a fentiekben ismertetett javaslatokat (27., 28. és 38. módosítás) és a 26. módosítást, amelyek nem állnak összhangban más vonatkozó közösségi jogszabályokkal, és kereskedelmi akadályokat képezhetnek. A 43. módosítás nincs összhangban a 16. cikk rendelkezéseinek szellemével, amelynek célja a fogyasztók megfelelő tájékoztatása és a fogyasztói érdekek védelme.

–   A 10., a 26. és a 27. cikk hatálybalépése (44. módosítás – a 30. cikk (2) bekezdése)

A 44. módosítás azért nem került elfogadásra, mert a 10., a 26. és a 27. cikket csak akkor lehet alkalmazni, miután hatályba lépett az engedélyezett aromák és alapanyagok közösségi listája. A közösségi lista hatálybalépésének időpontját pedig csak azután lehet megállapítani, hogy azt a 2232/96/EK rendelet 4. cikke szerinti, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által végzett értékelés kimenetelétől függően, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében elfogadták.

–   Toxikus anyagok jelenléte (21., 40. és 46. módosítás – a 6. cikk (2) bekezdése, a IIIB. melléklet, a 6. cikk új, (2a) bekezdése)

A javasolt rendelet IIIB. mellékletében szereplő anyagokról az élelmiszerügyi tudományos bizottság vagy az EFSA megerősítette, hogy toxikológiai problémát jelentenek. Annak ismeretében, hogy ezek az anyagok toxikológiai problémát jelentenek, szabályozásukról a rendelkezésre álló legfrissebb tudományos tanácsadás alapján kell gondoskodni. A Tanács nagy jelentőséget tulajdonított annak, hogy ebben a rendeletben a felső határértékek megállapításakor kockázatalapú megközelítést alkalmazzon. A Tanács megítélése szerint a 21. és a 40. módosítás ellenkezik azzal a követelménnyel, hogy az emberi egészségnek magas szintű védelmet kell biztosítani. Úgy vélte, hogy nem nyújtana elegendő védelmet a fogyasztóknak és túl széles körű lenne a IIIB. mellékletnek az olyan összetett élelmiszerekre való alkalmazása tekintetében a 46. módosításban javasolt általános kizárás, amelyekhez csak fűszereket és fűszernövényeket adtak. A Tanács az arányosság elvével összhangban úgy ítéli meg, hogy a IIIB. mellékletben megállapított maximális szintek alkalmazásából való kizárás akkor indokolt a fűszernövények és a fűszerek felhasználása esetében, ha felhasználásukra egyazon helyszínen elkészített és elfogyasztott összetett élelmiszerekben kerül sor, és ily módon nem befolyásolja a határokon átnyúló kereskedelmet.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont kiegyensúlyozott, a rendelet célkitűzéseit tiszteletben tartó megoldást jelent. A Tanács várakozással tekint az emberi egészség és a fogyasztóvédelem magas színvonalát biztosító rendelet mihamarabbi elfogadása érdekében az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív tárgyalások elé.

---

(1)  COM(2006) 427 végleges.

(2)  Dok. 11639/07 CODEC 775.

(3)  COM(2007) 671 végleges.

(4)  HL C 168., 2007.7.20., 29. o.

(5)  A Tanács 1988. június 22-i 88/388/EGK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 184., 1988.7.15., 61. o.). A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv felváltásra kerül.

(6)  Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.) jóváhagyva. A legutóbb az 1642/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 4. o.) módosított rendelet.

(7)  A Tanács által már átvezetett változtatásokon túl a 26. cikk még aktualizálásra szorul amiatt, hogy 2008. február 20-án hatályba lépett a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 39., 2008.2.13.).

(8)  Lásd a C-45/86. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 1987., 1493. o., 11. pont); a C-300/89. sz. Bizottság kontra Tanács (titán-dioxid) ügyet (EBHT 1991., I-2867. o., 10. pont); a C-268/94. sz. Portugália kontra Tanács ügyet (EBHT 1996., I-6177. o., 22. pont); és a C-176/03. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 2005., I-0000. o., 45. pont).

(9)  Lásd a C-36/98. sz. Spanyolország kontra Tanács ügyet (EBHT 2001., I-779. o., 59. pont); a C-211/01. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 2003., I-8913. o., 39. pont); és a C-338/01. sz. Bizottság kontra Tanács ügyet (EBHT 2004., I-4829. o., 55. pont).

(10)  HL L 309., 2003.11.26., 1. o.

(11)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(12)  A cikkeknek az ebben a részben követett számozása a közös álláspont szövegét tükrözi.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.). A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 34. o.) módosított rendelet.

(14)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2007/68/EK irányelvvel (HL L 310., 2007.11.28., 11. o.) módosított irányelv.

---